# Úřední věstník C 298/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 298 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 655. srpna 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 298

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 655. srpna 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 298/01 | Oznámení Komise — Pokyny podporující uplatňování nařízení 2020/741 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody | 1 |
| 2022/C 298/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 298/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  ) | 57 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 298/01

Oznámení Komise — Pokyny podporující uplatňování nařízení 2020/741 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody

1

2022/C 298/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  )

1

56

2022/C 298/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  )

1

57

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 298/04 | Směnné kurzy vůči euru — 4. srpna 2022 | 58 |
| 2022/C 298/05 | Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijatého na jeho zasedání 14. února 2022 týkající se rozhodnutí ve věci M.10078 – Cargotec/Konecranes zasedání prostřednictvím audiokonference – Skype for Business — Zpravodaj: Maďarsko (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 298/06 | Závěrečná zpráva úřednice pro slyšení — Věc č. M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 298/07 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí komise ze dne 24. února 2022, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc M.10078 – Cargotec/Konecranes)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 1070)

   (
  1
  ) | 63 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 298/04

Směnné kurzy vůči euru — 4. srpna 2022

58

2022/C 298/05

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijatého na jeho zasedání 14. února 2022 týkající se rozhodnutí ve věci M.10078 – Cargotec/Konecranes zasedání prostřednictvím audiokonference – Skype for Business — Zpravodaj: Maďarsko (
  1
  )

1

59

2022/C 298/06

Závěrečná zpráva úřednice pro slyšení — Věc č. M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  )

1

61

2022/C 298/07

Souhrnná zpráva o rozhodnutí komise ze dne 24. února 2022, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc M.10078 – Cargotec/Konecranes)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 1070)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 1070)

1

63

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 298/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 70 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2022/C 298/09 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 72 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2022/C 298/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

70

JINÉ AKTY

Evropská komise

2022/C 298/09

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

72

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/1

---

OZNÁMENÍ KOMISE

Pokyny podporující uplatňování nařízení 2020/741 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody

(2022/C 298/01)

Obsah

| 1. | Úvod | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Obecné a správní povinnosti | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Oblast působnosti | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Kritéria | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Předložení a přezkum rozhodnutí | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Příslušný orgán | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kontaktní místa | 6 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Odpovědné strany | 6 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Odpovědnost provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod za kvalitu vody | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Odpovědnost ostatních subjektů | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Povolení | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Orgány vydávající povolení | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Žádost o povolení | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Obsah povolení | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Výjimky pro výzkumné a pilotní projekty | 10 |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Kontroly souladu | 10 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sankce | 10 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Osvěta a sdílení informací | 11 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 3. | Technické aspekty | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Řízení rizik | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Hlavní prvky řízení rizik | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Popis systému | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Subjekty a úlohy | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Určení nebezpečnosti a ohrožená prostředí a populace | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Metody posuzování environmentálních a zdravotních rizik | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Podmínky týkající se dodatečných požadavků | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Posouzení dopadu na životní prostředí | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Systémy kontroly kvality a monitorování životního prostředí | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Řízení mimořádných událostí a koordinace | 21 |
| --- | --- | --- |

3.1.9.

| 3.2. | Druhy plodin a třídy recyklované odpadní vody | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Příklady metod zavlažování a druhů plodin | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Příklady použití bariér pro dosažení požadované třídy kvality vody | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Validační monitorování | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Obecné zásady | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Protokoly validačního monitorování | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Příklady validačního monitorování | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Další zdroje: | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

1.   Úvod

Vodní zdroje EU jsou stále více zatěžovány. To vede k nedostatku vody, kdy vodní zdroje nestačí k pokrytí všech potřeb, a ke zhoršování kvality vody. K problémům dostupnosti sladké vody dále významně přispívají změna klimatu, nepředvídatelné změny charakteru počasí a sucho. Opětovné využívání recyklované odpadní vody je všeobecně uznáváno jako postup, který přispívá k účinnějšímu hospodaření s vodními zdroji a pomáhá přizpůsobit naše systémy změně klimatu v souladu se strategií EU stanovenou v Zelené dohodě pro Evropu (1).

Cílem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (nařízení o opětovném využívání vody) (2) je usnadnit a podpořit praxi opětovného využívání vody pro zavlažování v zemědělství, což je odvětví, které může být obzvlášť zranitelné, pokud jde o nedostatečné nebo nepravidelně dostupné vodní zdroje, a učinit tak potravinový systém EU udržitelnějším a odolnějším (3) a zároveň chránit veřejné zdraví a životní prostředí.

Nařízení o opětovném využívání vody platné od 26. června 2023 stanoví jednotné minimální požadavky na kvalitu vody pro bezpečné opětovné využívání vyčištěné městské odpadní vody k zavlažování v zemědělství. Harmonizované minimální požadavky rovněž zajistí řádné fungování jednotného trhu se zemědělskými produkty a měly by posílit důvěru spotřebitelů.

Podle tohoto nařízení musí městské odpadní vody vyčištěné v souladu s požadavky směrnice 91/271/EHS upravující čištění městských odpadních vod (směrnice o čištění městských odpadních vod) (4) projít dalším čištěním, aby splňovaly nové minimální parametry kvality a staly se vhodnými pro použití v zemědělství.

Kromě jednotných minimálních požadavků na kvalitu vody stanoví nařízení také jednotné minimální požadavky na monitorování, pravidla řízení rizik pro posouzení a řešení případných dalších zdravotních a environmentálních rizik, povinnosti týkající se povolení a pravidla transparentnosti, podle nichž musí být klíčové informace o všech projektech opětovného využívání vody veřejně dostupné.

Ustanovení čl. 11 odst. 5 nařízení o opětovném využívání vody vyžaduje, aby Komise po konzultaci s členskými státy vypracovala pokyny pro uplatňování nařízení. Tyto pokyny stanoví toto sdělení. Bylo připraveno v úzké spolupráci s pracovní skupinou pro opětovné využívání vody (5) – zřízenou v rámci strategické koordinační skupiny pro vodní politiku (6) – jejímiž členy jsou orgány členských států a organizace zúčastněných stran. Pracovní skupina pro opětovné využívání vody tento dokument důkladně projednala na dvou zasedáních ve dnech 21.–22. října 2021 a 18. února 2022 a předložila písemné připomínky.

Oddíl 2 těchto pokynů se zabývá obecnými a správními povinnostmi stanovenými nařízením, včetně oblasti jeho působnosti. Oddíl 3 se zaměřuje na techničtější aspekty.

2.   Obecné a správní povinnosti

Tento oddíl se zaměřuje na následující aspekty: oblast působnosti nařízení, a zejména použití čl. 2 odst. 2, příslušný(é) orgán(y), kontaktní místa a přeshraniční spolupráci, povinnosti jednotlivých aktérů, povolení, kontroly souladu, sankce, zvyšování povědomí a sdílení informací.

2.1.   
  Oblast působnosti

Nařízení se použije ve všech případech, kdy je vyčištěná městská odpadní voda opětovně využita pro zavlažování v zemědělství. Podle čl. 2 odst. 2 však mohou členské státy rozhodnout, že v jedné nebo více oblastech povodí nebo v jejich částech není opětovné využívání vody pro zavlažování v zemědělství vhodné.

Rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2 účinně zakazují opětovné využívání vody na určitém území (jeho části), a proto se nařízení v těchto oblastech nepoužije. Jinými slovy, pokud by členský stát považoval opětovné využívání vody za nevhodné pouze na části svého území, nařízení by se přesto v plném rozsahu vztahovalo na zbývající oblasti, kde lze vodu opětovně využívat.

Některé z obecnějších povinností uvedených v tomto nařízení by mohly platit i v případě, že je opětovné využívání vody zakázáno v celém členském státě. Například:

| — | ustanovení čl. 2 odst. 3 o výjimkách pro výzkumné projekty: pokud členský stát takové projekty povolí, měl by určit příslušné orgány odpovědné za kontrolu dodržování kritérií stanovených v čl. 2 odst. 3, |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 2 odst. 3 o výjimkách pro výzkumné projekty: pokud členský stát takové projekty povolí, měl by určit příslušné orgány odpovědné za kontrolu dodržování kritérií stanovených v čl. 2 odst. 3,

| — | článek 8 o určení kontaktního místa pro spolupráci s jinými členskými státy, |
| --- | --- |

—

článek 8 o určení kontaktního místa pro spolupráci s jinými členskými státy,

| — | ustanovení čl. 10 odst. 1 o informování veřejnosti o kontaktním místě, |
| --- | --- |

—

ustanovení čl. 10 odst. 1 o informování veřejnosti o kontaktním místě,

| — | článek 15 o sankcích, které mají zajistit, aby v případě, že je přijato rozhodnutí nepovolit opětovné využívání vody, bylo toto rozhodnutí dodržováno, tj. aby voda nebyla opětovně využívána a aby všechny výzkumné projekty, na které se vztahuje výjimka, splňovaly příslušné podmínky. |
| --- | --- |

—

článek 15 o sankcích, které mají zajistit, aby v případě, že je přijato rozhodnutí nepovolit opětovné využívání vody, bylo toto rozhodnutí dodržováno, tj. aby voda nebyla opětovně využívána a aby všechny výzkumné projekty, na které se vztahuje výjimka, splňovaly příslušné podmínky.

Nebude-li přijato rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2, musí mít do dne, kdy nařízení začne platit (26. června 2023), každá odpovědná strana v rámci systému pro opětovné využívání vody možnost požádat o povolení.

Jinými slovy, standardní situace (pokud neexistuje vnitrostátní rozhodnutí, které by stanovilo jinak) je taková, že opětovné využívání vody je povoleno na základě povolení uděleného podle nařízení. To znamená, že plán řízení rizik musí zahrnovat všechna možná rizika a daný projekt musí být plně v souladu se všemi právními předpisy EU v oblasti zdraví a životního prostředí.

2.1.1.   Kritéria

Rozhodnutí o tom, zda má opětovné využívání vody hrát roli v integrovaném hospodaření s vodou, může ovlivnit řada různých okolností a klimatických charakteristik v členských státech.

Je možné, že klimatické podmínky některých členských států mohou vést k tomu, že opětovné využívání vody bude z důvodu hojnosti srážek zbytečné a/nebo nehospodárné. I v členských státech, které se potýkají s nedostatkem vody a opakujícími se obdobími sucha, však mohou nastat okolnosti, které znamenají, že opětovné využívání vody obvykle určené k řešení nedostatku vody nemusí být vhodným postupem.

Může tomu tak být například v případě, že některé oblasti trpí dlouhotrvajícím obdobím sucha a ekologický průtok a dobrý stav útvarů povrchových vod závisí na vypouštění vyčištěných odpadních vod. Pokud by se měla vyčištěná odpadní voda přesměrovat do zařízení pro recyklaci odpadních vod a následně do zemědělství, mohlo by to povrchový vodní tok připravit o množství vody nezbytné pro zajištění minimálního ekologického průtoku.

V těchto případech je rovněž nutné posoudit dopad využívání alternativních zdrojů, tj. odběrů z (jiných) útvarů povrchových a/nebo podzemních vod, protože i ty mohou mít vliv na množství/kvalitu vody. Zátěž, jako je odběr vody, by mohla mít vliv na kvantitativní stav útvarů podzemních vod a v takovém případě by mohlo opětovné využití vody nabídnout alternativní zdroj vody. Mohou nastat i situace, kdy se nejedná o zátěž v důsledku odběru a náklady na opětovné využití vody nemusí být konkurenceschopné s jinými vodními zdroji.

Při každém rozhodování je proto třeba pečlivě zvážit výhody a nevýhody opětovného využívání vody. Při rozhodnutí neprovádět opětovné využívání vody v dané oblasti v rámci integrovaného hospodaření s vodou by měly být všechny tyto aspekty zohledněny.

Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení stanoví kritéria, která musí členské státy zohlednit při stanovení toho, že v určitých oblastech povodí (nebo jejich částech) není opětovné využívání vody vhodné.

Členské státy, které takové rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2 nařízení přijmou, musí toto rozhodnutí řádně odůvodnit a předložit Komisi. Je-li tento zákaz důsledkem vlivu na kvalitu útvarů povrchových vod, jejichž průtok a ekologický stav závisí na vypouštěných odpadních vodách, je rozhodnutí řádně odůvodněno, pokud uvádí:

| — | které útvary jsou ovlivněny, |
| --- | --- |

—

které útvary jsou ovlivněny,

| — | jejich aktuální stav, |
| --- | --- |

—

jejich aktuální stav,

| — | jaká další nákladově efektivní opatření byla přijata a mohou být přijata za účelem odstranění nedostatků bránících dosažení dobrého stavu a/nebo zamezení zhoršení stavu, |
| --- | --- |

—

jaká další nákladově efektivní opatření byla přijata a mohou být přijata za účelem odstranění nedostatků bránících dosažení dobrého stavu a/nebo zamezení zhoršení stavu,

| — | alternativní zdroje vody pro zavlažování v zemědělství a |
| --- | --- |

—

alternativní zdroje vody pro zavlažování v zemědělství a

| — | zda by tyto další zdroje mohly vést k nadměrnému odběru z jiných útvarů povrchových nebo podzemních vod, což by mohlo ovlivnit jejich kvantitativní nebo kvalitativní stav. |
| --- | --- |

—

zda by tyto další zdroje mohly vést k nadměrnému odběru z jiných útvarů povrchových nebo podzemních vod, což by mohlo ovlivnit jejich kvantitativní nebo kvalitativní stav.

Pokud je rozhodnutí založeno na kritériích nákladové efektivnosti, je důležité zohlednit všechny náklady, a to jak náklady na životní prostředí, tak náklady na zdroje (na recyklovanou odpadní vodu a na alternativní zdroj či zdroje, které členský stát považuje za vhodnější). Užitečné základní informace může poskytnout ekonomická analýza provedená podle článku 5 a přílohy III směrnice 2000/60/ES.

2.1.2.   Předložení a přezkum rozhodnutí

Každé řádně odůvodněné a jasně vysvětlené rozhodnutí založené na kritériích stanovených v čl. 2 odst. 2 nařízení musí být písemně předloženo Komisi prostřednictvím běžných komunikačních kanálů (např. prostřednictvím stálého zastoupení členského státu při EU). Členský stát musí rovněž každé takové rozhodnutí zpřístupnit veřejnosti v souladu s čl. 10 odst. 3.

Ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení stanoví, že každé takové rozhodnutí musí být v případě potřeby přezkoumáno, aby zohledňovalo měnící se okolnosti. Tato rozhodnutí musí být přezkoumána zejména s přihlédnutím k prognózám v oblasti změny klimatu a vnitrostátním strategiím pro přizpůsobení se změně klimatu (aktualizovaným každé dva roky) (7) a alespoň každých šest let s přihlédnutím k plánům povodí sestaveným podle směrnice 2000/60/ES.

Každé rozhodnutí o zákazu opětovného využívání vody by proto mělo být odůvodněno v širším kontextu integrovaného hospodaření s vodou. Mělo by být plně slučitelné s přístupem k řízení stanoveným v příslušných plánech povodí a také s politikami zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně.

To znamená, že rozhodnutí o zákazu opětovného využívání vody musí vycházet z informací o stavu vody, zátěži a o dopadech a opatřeních shromážděných a stanovených v těchto plánech. To by rovněž znamenalo provést posouzení nákladů na životní prostředí a nákladů na zdroje recyklované odpadní vody i jiných vodních zdrojů, a to i s přihlédnutím k ekonomické analýze provedené podle článku 5 směrnice 2000/60/ES.

2.2.   
  Příslušný orgán

Příslušné orgány uvedené v čl. 3 odst. 1 jsou odpovědné za:

| — | vydávání povolení k produkci a dodávkám recyklované odpadní vody, včetně zajištění zavedení plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody, |
| --- | --- |

—

vydávání povolení k produkci a dodávkám recyklované odpadní vody, včetně zajištění zavedení plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody,

| — | zjištění, zda jsou splněna kritéria pro vynětí výzkumných nebo pilotních projektů z působnosti nařízení (v příslušných případech), |
| --- | --- |

—

zjištění, zda jsou splněna kritéria pro vynětí výzkumných nebo pilotních projektů z působnosti nařízení (v příslušných případech),

| — | ověřování dodržování podmínek stanovených v povoleních a přijímání následných opatření v případě jejich porušení. |
| --- | --- |

—

ověřování dodržování podmínek stanovených v povoleních a přijímání následných opatření v případě jejich porušení.

Tyto povinnosti mohou například zahrnovat: přezkoumání plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody a zajištění toho, aby zahrnoval všechny aspekty, pravidelné ověřování dodržování opatření a úkolů uvedených v plánech, usnadňování komunikace mezi různými subjekty systému opětovného využívání vody, koordinace výměny informací s jinými orgány. V závislosti na svém správním uspořádání, například na strukturách, které slouží ke správě povodí, se členské státy mohou rozhodnout, že určí více než jeden příslušný orgán.

Pokud se některý členský stát v souladu s článkem 2 rozhodne, že produkce a opětovné využívání recyklované odpadní vody pro zavlažování v zemědělství není vhodné v žádné oblasti povodí (fakticky na celém jeho území), bylo by zřízení příslušného orgánu nezbytné pouze v případě, že by byly prováděny výzkumné a pilotní projekty týkající se opětovného využívání vody pro zavlažování v zemědělství. Stejně tak pokud členský stát povolí produkci recyklované odpadní vody, ale nikoli její použití, musí příslušný orgán rovněž spravovat povolení k produkci.

2.3.   
  Kontaktní místa

Článek 8 nařízení vyžaduje, aby členské státy určily kontaktní místo pro spolupráci s kontaktními místy jiných členských států.

Úkolem kontaktních míst je: a) přijímat a odesílat žádosti o pomoc; b) poskytovat na požádání pomoc a c) koordinovat komunikaci mezi příslušnými orgány v různých členských státech. Například před udělením povolení k produkci nebo dodávce recyklované odpadní vody si musí příslušné orgány vyměnit informace o podmínkách stanovených v příslušném povolení a plánech řízení rizik s kontaktním místem v členském státě, v němž se má recyklovaná odpadní voda používat. Kontaktní místa by měla na žádosti o pomoc reagovat bez zbytečného prodlení.

Vytvoření kontaktních míst nemusí být nutné, pokud se členský stát na základě čl. 2 odst. 2 rozhodne, že používání recyklované odpadní vody pro zavlažování v zemědělství není vhodné v žádné oblasti povodí (fakticky na celém jeho území).

Pokud však členský stát nepovolí využívání recyklované odpadní vody na svém území, ale vyváží recyklovanou odpadní vodu do sousední země, kontaktní místo mít přesto musí. Podobně je zřízení kontaktního místa nutné v členských státech, které recyklovanou odpadní vodu neprodukují na svém území, ale chtějí ji dovážet ze sousední země pro použití při zavlažování.

Kromě toho mohou společné povodí nějakým způsobem ovlivňovat projekty prováděné v sousedním členském státě, a vyžadovat tedy konzultace mezi příslušnými orgány členských států prostřednictvím kontaktních míst.

2.4.   
  Odpovědné strany

Nařízení vymezuje řadu „odpovědných stran“, tj. subjektů vykonávajících úlohu nebo činnost v rámci systému pro opětovné využívání vody. Systém pro opětovné využívání vody definovaný v čl. 3 odst. 15 zahrnuje infrastrukturu a další technické části od vtoku do čistírny městských odpadních vod až po místo, kde se recyklovaná odpadní voda používá k zavlažování v zemědělství, případně včetně infrastruktury pro distribuci a uchovávání.

Ustanovení čl. 3 odst. 14 stanoví, že mezi odpovědné strany patří:

| — | provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod, |
| --- | --- |

—

provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod,

| — | provozovatel čistírny městských odpadních vod, pokud se liší od provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod, |
| --- | --- |

—

provozovatel čistírny městských odpadních vod, pokud se liší od provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod,

| — | příslušný orgán jiný než určený příslušný orgán a |
| --- | --- |

—

příslušný orgán jiný než určený příslušný orgán a

| — | provozovatel distribuční soustavy recyklované odpadní vody nebo provozovatel zařízení pro uchovávání recyklované odpadní vody. |
| --- | --- |

—

provozovatel distribuční soustavy recyklované odpadní vody nebo provozovatel zařízení pro uchovávání recyklované odpadní vody.

Nařízení popisuje minimální povinnosti provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod (viz oddíl 2.4.1).

V povolení vydaném příslušným orgánem budou stanoveny povinnosti ostatních odpovědných stran s přihlédnutím k povinnostem uvedeným v plánu řízení rizik.

K úkolům jiných orgánů, odlišných od příslušného orgánu, by mohl patřit přezkum plánů řízení rizik za účelem ověření souladu s platnými předpisy (např. v oblasti zdraví, životního prostředí, zemědělství), stanovení konkrétních požadavků v oblasti jejich působnosti a vydání stanoviska k plánu řízení rizik.

Členské státy mohou v případě potřeby a v souladu s vnitrostátními právními předpisy úlohy a povinnosti dále vymezit, pokud zachovají soulad s minimálními pravidly.

2.4.1.   Odpovědnost provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod za kvalitu vody

Provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod provozuje nebo spravuje zařízení pro recyklaci odpadních vod a může jím být soukromý nebo veřejný subjekt. Může se jednat o jiný subjekt, než je provozovatel čistírny městských odpadních vod podle směrnice o čištění městských odpadních vod.

V čl. 4 odst. 1 nařízení se upřesňuje, že provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod odpovídá za kvalitu recyklované odpadní vody v místě dodržování hodnot.

Místem dodržování hodnot je podle definice v čl. 3 odst. 11 místo, v němž provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod dodává recyklovanou odpadní vodu dalšímu subjektu v řetězci. V závislosti na konkrétním uspořádání systému pro opětovné využívání vody v daném členském státě může být tímto dalším subjektem koncový uživatel, nebo pokud se voda přepravuje, distribuuje nebo uchovává pro budoucí použití, jimi mohou být jiné subjekty.

V místě dodržování hodnot, které bude stanoveno v povolení k produkci a dodávce recyklované odpadní vody (viz oddíl 2.5 o povoleních), musí provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod zajistit, aby recyklovaná odpadní voda splňovala minimální požadavky stanovené v příloze I, jakož i všechny další příslušné podmínky stanovené příslušným orgánem v příslušném povolení a uvedené v plánu řízení rizik.

2.4.2.   Odpovědnost ostatních subjektů

Za místem dodržování hodnot přechází odpovědnost za kvalitu vody na další subjekt v řetězci, a to buď na koncového uživatele, nebo na zprostředkující subjekt odpovědný za distribuci nebo uchovávání.

Plán řízení rizik musí stanovit podmínky týkající se distribuce, uchovávání a používání, pokud je to relevantní, a určit, které strany v systému pro opětovné využívání vody jsou odpovědné za plnění uvedených požadavků.

Pokud plán řízení rizik stanoví podmínky použití pro koncového uživatele, musí být tyto podmínky v souladu s právními předpisy EU o hygieně potravin (a krmiv) a souvisejícími dokumenty, zejména s těmi, které jsou uvedeny v nařízení o opětovném použití vody. Patří mezi ně:

| — | Nařízení (ES) č. 178/2002 (8): „obecné potravinové právo“, které (v článku 17) stanoví primární odpovědnost všech provozovatelů potravinářských podniků (včetně prvovýrobců, tj. zemědělců). |
| --- | --- |

—

Nařízení (ES) č. 178/2002 (8): „obecné potravinové právo“, které (v článku 17) stanoví primární odpovědnost všech provozovatelů potravinářských podniků (včetně prvovýrobců, tj. zemědělců).

| — | Nařízení (ES) č. 852/2004 (9) o hygieně potravin: v čl. 4 odst. 1 se opakuje odpovědnost prvovýrobců za dodržování obecných hygienických pravidel (správné hygienické praxe) stanovených v příloze I uvedeného nařízení. Příloha I část A oddíl II bod 5 písm. c) stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí nebo sklízejí rostlinné produkty, musí přijmout vhodná opatření a podle potřeby používat pitnou nebo čistou vodu, je-li to nezbytné k prevenci kontaminace. |
| --- | --- |

—

Nařízení (ES) č. 852/2004 (9) o hygieně potravin: v čl. 4 odst. 1 se opakuje odpovědnost prvovýrobců za dodržování obecných hygienických pravidel (správné hygienické praxe) stanovených v příloze I uvedeného nařízení. Příloha I část A oddíl II bod 5 písm. c) stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků, kteří vyrábějí nebo sklízejí rostlinné produkty, musí přijmout vhodná opatření a podle potřeby používat pitnou nebo čistou vodu, je-li to nezbytné k prevenci kontaminace.

| — | Nařízení (ES) č. 2073/2005 (10) o mikrobiologických kritériích pro potraviny, která zahrnují kritéria týkající se bakterií E. coli v některých potravinách jiného než živočišného původu (po sklizni). |
| --- | --- |

—

Nařízení (ES) č. 2073/2005 (10) o mikrobiologických kritériích pro potraviny, která zahrnují kritéria týkající se bakterií E. coli v některých potravinách jiného než živočišného původu (po sklizni).

| — | Nařízení (EU) 2017/625 (11) (kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 882/2004), jímž se stanoví právní rámec pro úřední kontroly potravin a bezpečnosti potravin v jakékoli fázi produkce, zpracování a distribuce. Příslušné orgány musí prosazovat a ověřovat, zda provozovatel potravinářského podniku splňuje požadavky na bezpečnost potravin. |
| --- | --- |

—

Nařízení (EU) 2017/625 (11) (kterým se nahrazuje nařízení (ES) č. 882/2004), jímž se stanoví právní rámec pro úřední kontroly potravin a bezpečnosti potravin v jakékoli fázi produkce, zpracování a distribuce. Příslušné orgány musí prosazovat a ověřovat, zda provozovatel potravinářského podniku splňuje požadavky na bezpečnost potravin.

| — | Oznámení Komise, ve kterém vydává pokyny pro řešení mikrobiologických rizik u čerstvého ovoce a zeleniny v prvovýrobě prostřednictvím hygieny potravin (12). |
| --- | --- |

—

Oznámení Komise, ve kterém vydává pokyny pro řešení mikrobiologických rizik u čerstvého ovoce a zeleniny v prvovýrobě prostřednictvím hygieny potravin (12).

Nařízení o opětovném využívání vody, které definuje kvalitu vody určitého zdroje vody ve fázi před prvovýrobou (před jejím použitím k zavlažování), pravidla hygieny potravin doplňuje. Pravidla hygieny potravin (a krmiv) platí od fáze prvovýroby, včetně zavlažování, a vztahují se na všechny aspekty zavlažování u všech zdrojů vody.

2.5.   
  Povolení

Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení vyžaduje, aby produkce a dodávka recyklované odpadní vody pro zavlažování v zemědělství podléhala povolení. V souladu s čl. 6 odst. 3. musí všechna povolení vycházet z plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody a musí stanovit povinnosti provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod a v příslušných případech všech dalších odpovědných stran.

V nařízení jsou popsány informace, které musí povolení obsahovat, ale upřesnění podrobností postupů pro vydávání povolení, například pokud jde o určení příslušných orgánů a lhůty, je na členských státech.

Tento oddíl se tedy nezabývá otázkami souvisejícími s postupem, pouze uvádí, že nařízení výslovně umožňuje členským státům používat stávající postupy pro vydávání povolení, pokud jsou upraveny tak, aby splňovaly požadavky stanovené v nařízení.

2.5.1.   Orgány vydávající povolení

Povolení k opětovnému využívání vody mohou vydávat pouze příslušné orgány určené členskými státy. Nemělo by docházet ke střetu zájmů mezi stranami odpovědnými za vypracování návrhu plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody a žádosti o povolení a orgánem, který povolení k produkci a dodávce recyklované odpadní vody vydává.

Pro účely posouzení žádosti příslušný orgán konzultuje jiné příslušné orgány, zejména vodohospodářské a zdravotnické orgány (pokud jsou odlišné od příslušného orgánu) a jakoukoli jinou stranu, kterou příslušný orgán považuje za relevantní, a vyměňuje si s nimi informace.

Příklady

Na vnitrostátní úrovni je možných několik různých uspořádání, jak ukazují níže uvedené příklady.

Příklad 1 – Je-li zařízení pro recyklaci odpadních vod, a tedy i jeho provozovatel, totožné s čistírnou městských odpadních vod, příslušným orgánem by mohl být orgán vydávající povolení k čištění městských odpadních vod, a mohl by tak být odlišný od vodohospodářských a zdravotnických orgánů.

V těchto případech je nutná úzká spolupráce mezi jednotlivými orgány, aby bylo zajištěno, že i) budou dodržovány platné normy pro vodu a nebudou překračovány maximální limity, je-li do útvaru povrchové vody vypouštěn snížený objem vody, a ii) budou dodržovány hygienické normy, pokud se voda používá k zavlažování.

V těchto případech se mohou vodohospodářské nebo hygienické orgány podílet na procesu přípravy plánu řízení rizik a žádosti o povolení, protože by nedocházelo ke střetu zájmů s orgánem, který povolení vydává.

Příklad 2 – Je-li zařízení pro recyklaci odpadních vod, a tedy i jeho provozovatel, odlišné od čistírny městských odpadních vod, může být příslušný orgán pro vydávání povolení k opětovnému využívání vody odlišný od orgánu, který povoluje čistírnu městských odpadních vod.

Mohou to být například vodohospodářské nebo zdravotnické orgány. V takovém případě se tyto orgány nemohou podílet na vypracování žádosti o povolení nebo plánu řízení rizik, protože by se jednalo o střet zájmů mezi povolujícím orgánem a stranami, které žádost o povolení a plán řízení rizik vypracovávají.

Tyto orgány by nicméně mohly být požádány o poskytování údajů nebo jiných informací, například údajů o monitorování vodních zdrojů nebo jiných environmentálních údajů, jako vstupních údajů pro tento proces a poskytovat tak doporučení týkající se postupů, které je třeba dodržovat, a podobně.

Příklad 3 – Pokud je zařízení pro recyklaci odpadních vod ve vlastnictví příslušného orgánu, měly by být zavedeny postupy, které zabrání střetu zájmů, zajistí, aby žádost o povolení a plán řízení rizik připravily odpovídajícím způsobem všechny odpovědné strany a aby nedocházelo k ovlivňování osoby nebo útvaru odpovědného za vydávání povolení.

Pokud jsou splněny všechny požadavky pro vydání povolení, měl by příslušný orgán členského státu (v souladu s čl. 6 odst. 5) vydat povolení obsahující všechny nezbytné podmínky a opatření stanovené v plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody, a to bez zbytečného odkladu. To by mělo zajistit regulační jistotu pro všechny zúčastněné strany.

Pokud příslušný orgán potřebuje vzhledem ke složitosti žádosti k rozhodnutí o vydání povolení více než dvanáct měsíců od data, kdy obdržel úplnou žádost, musí sdělit žadateli (žadatelům) předpokládané datum tohoto rozhodnutí.

2.5.2.   Žádost o povolení

Podle čl. 6 odst. 2 může o povolení nebo změnu stávajícího povolení požádat kterákoli odpovědná strana v systému pro opětovné využívání vody, včetně koncového uživatele, je-li to relevantní v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Svou žádost musí předložit příslušnému orgánu členského státu, ve kterém je zařízení pro recyklaci odpadních vod provozováno nebo ve kterém se jeho provoz plánuje.

V některých projektech opětovného využívání vody předává provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod recyklovanou odpadní vodu přímo koncovému uživateli. V jiných projektech však do hry vstupují další subjekty a může být nezbytný jak provozovatel distribuční soustavy recyklované odpadní vody, tak provozovatel zařízení pro uchovávání recyklované odpadní vody.

V těchto případech se mohou členské státy rozhodnout, že budou od těchto provozovatelů a koncových uživatelů vyžadovat zvláštní povolení v souladu s čl. 6 odst. 7. Tato zvláštní povolení pak musí stanovit povinnosti, včetně všech dodatečných požadavků a dalších bariér určených v plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody vypracovaném podle čl. 5 odst. 4.

2.5.3.   Obsah povolení

Jak je stanoveno v čl. 6 odst. 3, musí povolení – nebo více povolení, je-li vyžadováno zvláštní povolení od jiných odpovědných stran než od provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod (čl. 6 odst. 7) – vycházet z plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody.

Plán řízení rizik pro opětovné využívání vody musí být vypracován v souladu s přílohou II nařízení. Musí stanovit podmínky, které je třeba splnit, aby byl zajištěn soulad s požadavky na kvalitu vody, její využívání a monitorování podle přílohy I nařízení.

V povolení musí být uvedeno následující:

| — | třída nebo třídy kvality recyklované odpadní vody a zemědělské využití, pro něž je vydáno povolení, |
| --- | --- |

—

třída nebo třídy kvality recyklované odpadní vody a zemědělské využití, pro něž je vydáno povolení,

| — | místo nebo místa, kde je využívání povoleno, |
| --- | --- |

—

místo nebo místa, kde je využívání povoleno,

| — | zařízení pro recyklaci odpadních vod, včetně například umístění zařízení, kontaktních údajů provozovatele a odhadovaného ročního objemu recyklované odpadní vody, jenž má být vyprodukován, |
| --- | --- |

—

zařízení pro recyklaci odpadních vod, včetně například umístění zařízení, kontaktních údajů provozovatele a odhadovaného ročního objemu recyklované odpadní vody, jenž má být vyprodukován,

| — | podmínky týkající se minimálních požadavků na kvalitu vody a monitorování stanovené v oddíle 2 přílohy I, které by mohly zahrnovat specifikace ohledně typu úpravy, |
| --- | --- |

—

podmínky týkající se minimálních požadavků na kvalitu vody a monitorování stanovené v oddíle 2 přílohy I, které by mohly zahrnovat specifikace ohledně typu úpravy,

| — | veškeré podmínky v souvislosti s dodatečnými požadavky na provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod stanovenými v plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody, |
| --- | --- |

—

veškeré podmínky v souvislosti s dodatečnými požadavky na provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod stanovenými v plánu řízení rizik pro opětovné využívání vody,

| — | veškeré další podmínky potřebné ke zmírnění všech nepřijatelných rizik pro životní prostředí nebo pro zdraví lidí a zvířat. Ty by mohly zahrnovat informace o konkrétní roli, úkolech, činnostech a povinnostech dalších odpovědných stran v systému, nebo povinnosti související se systémy monitorování životního prostředí v závislosti na výsledcích plánu řízení rizik a následné postupy, pokud se objeví negativní důsledky pro životní prostředí, |
| --- | --- |

—

veškeré další podmínky potřebné ke zmírnění všech nepřijatelných rizik pro životní prostředí nebo pro zdraví lidí a zvířat. Ty by mohly zahrnovat informace o konkrétní roli, úkolech, činnostech a povinnostech dalších odpovědných stran v systému, nebo povinnosti související se systémy monitorování životního prostředí v závislosti na výsledcích plánu řízení rizik a následné postupy, pokud se objeví negativní důsledky pro životní prostředí,

| — | doba platnosti povolení, |
| --- | --- |

—

doba platnosti povolení,

| — | místo dodržování hodnot, kde budou prováděny kontroly pro ověření, zda provozovatel plní své povinnosti, pokud jde o kvalitu recyklované odpadní vody. |
| --- | --- |

—

místo dodržování hodnot, kde budou prováděny kontroly pro ověření, zda provozovatel plní své povinnosti, pokud jde o kvalitu recyklované odpadní vody.

Jak je stanoveno v čl. 6 odst. 6, povolení se musí pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat. Povolení musí být přezkoumáno a aktualizováno alespoň při následujících změnách:

| — | podstatná změna kapacity zařízení, |
| --- | --- |

—

podstatná změna kapacity zařízení,

| — | zařízení je modernizováno nebo bylo přidáno nové vybavení nebo procesy, což vede k nutnosti validačního monitorování před zahájením provozu (v případě vody třídy A), |
| --- | --- |

—

zařízení je modernizováno nebo bylo přidáno nové vybavení nebo procesy, což vede k nutnosti validačního monitorování před zahájením provozu (v případě vody třídy A),

| — | změny klimatických nebo jiných podmínek, které významně ovlivňují ekologický stav útvarů povrchových vod. |
| --- | --- |

—

změny klimatických nebo jiných podmínek, které významně ovlivňují ekologický stav útvarů povrchových vod.

2.5.4.   Výjimky pro výzkumné a pilotní projekty

Podle čl. 2 odst. 1 se nařízení použije, kdykoliv se vyčištěná městská odpadní voda opětovně využívá pro účely zavlažování v zemědělství. Podle čl. 2 odst. 3 však mohou být z tohoto pravidla vyňaty výzkumné nebo pilotní projekty, pokud jsou splněny určité podmínky. Příslušný orgán musí stanovit, že jsou splněna tato kritéria pro udělení této výjimky:

| — | výzkumný nebo pilotní projekt nebude prováděn ve vodním útvaru využívaném pro odběr vody určené k lidské spotřebě nebo uvnitř příslušného ochranného pásma určeného podle směrnice 2000/60/ES, |
| --- | --- |

—

výzkumný nebo pilotní projekt nebude prováděn ve vodním útvaru využívaném pro odběr vody určené k lidské spotřebě nebo uvnitř příslušného ochranného pásma určeného podle směrnice 2000/60/ES,

| — | výzkumný nebo pilotní projekt bude náležitě sledován. |
| --- | --- |

—

výzkumný nebo pilotní projekt bude náležitě sledován.

Je na příslušném orgánu, aby v jednotlivých případech stanovil podmínky a frekvence monitorování potřebné k zajištění souladu s rámcovou směrnicí o vodě a dalšími platnými právními předpisy.

Výjimky nesmí trvat déle než pět let. Kromě toho nesmí být žádné plodiny vypěstované v rámci výzkumného nebo pilotního projektu, na které se vztahuje výjimka z tohoto nařízení, uvedeny na trh.

2.6.   
  Kontroly souladu

Příslušné orgány musí provádět kontroly souladu, aby bylo zajištěno, že jednotlivé strany systému pro opětovné využívání vody splňují požadavky stanovené v povoleních.

Tyto požadavky se mohou vztahovat na provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod v místě dodržování hodnot nebo na další odpovědné strany či koncové uživatele, a to v souladu s plánem řízení rizik pro opětovné využívání vody.

Pokud tyto subjekty působí v různých členských státech – například v rámci přeshraničního projektu uvedeného v oddíle 2.3 – musí tyto kontroly provádět příslušné orgány s jurisdikcí pro tyto subjekty.

2.7.   
  Sankce

V souladu s článkem 15 členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a měly by přijmout veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

Při stanovování sankcí lze zohlednit tato kritéria:

| a) | povahu, závažnost, rozsah a dobu trvání porušení; |
| --- | --- |

a)

povahu, závažnost, rozsah a dobu trvání porušení;

| b) | zda k porušení došlo úmyslně, nebo z nedbalosti; |
| --- | --- |

b)

zda k porušení došlo úmyslně, nebo z nedbalosti;

| c) | oblasti dotčené porušením, zejména citlivé oblasti; |
| --- | --- |

c)

oblasti dotčené porušením, zejména citlivé oblasti;

| d) | výhodu vyplývající z tohoto porušení pro odpovědné osoby (aby bylo zajištěno, že odpovědné osoby budou této výhody zbaveny); |
| --- | --- |

d)

výhodu vyplývající z tohoto porušení pro odpovědné osoby (aby bylo zajištěno, že odpovědné osoby budou této výhody zbaveny);

| e) | opakovaný charakter porušení (aby se zabránilo dalším porušením stejného druhu). |
| --- | --- |

e)

opakovaný charakter porušení (aby se zabránilo dalším porušením stejného druhu).

Členské státy by měly zavést opatření pro zajištění dodržování předpisů za účelem předcházení a odhalování porušování předpisů a ukládání sankcí. Zajištění dodržování předpisů zahrnuje všechny způsoby, jakými orgány veřejné moci zasahují s cílem zajistit, aby podniky a další subjekty („nositelé povinností“) dodržovaly své povinnosti v oblasti životního prostředí, včetně například inspekcí a donucovacích opatření.

Obecně lze zvážit tři kategorie opatření:

| — | monitorování souladu s předpisy:

  to znamená analýza, hodnocení, dohled, inspekce, vyšetřování, audity či jiné kontroly a zásahy prováděné příslušným orgánem, v zastoupení příslušného orgánu nebo pod jeho dohledem s cílem zjistit, zda nositelé povinností plní vymahatelné povinnosti, |
| --- | --- |

—

monitorování souladu s předpisy:

to znamená analýza, hodnocení, dohled, inspekce, vyšetřování, audity či jiné kontroly a zásahy prováděné příslušným orgánem, v zastoupení příslušného orgánu nebo pod jeho dohledem s cílem zjistit, zda nositelé povinností plní vymahatelné povinnosti,

| — | následná opatření a prosazování právních předpisů:

  to znamená opatření příslušného orgánu podle správního, občanského nebo trestního práva přijatá v reakci na neplnění nebo na podezření z neplnění vymahatelné povinnosti a |
| --- | --- |

—

následná opatření a prosazování právních předpisů:

to znamená opatření příslušného orgánu podle správního, občanského nebo trestního práva přijatá v reakci na neplnění nebo na podezření z neplnění vymahatelné povinnosti a

| — | podpora dodržování předpisů a prevence jejich nedodržování:

  to znamená opatření na podporu plnění vymahatelných povinností jinak než prostřednictvím monitorování nebo následných opatření a prosazování souladu. |
| --- | --- |

—

podpora dodržování předpisů a prevence jejich nedodržování:

to znamená opatření na podporu plnění vymahatelných povinností jinak než prostřednictvím monitorování nebo následných opatření a prosazování souladu.

Toto pravidlo se vztahuje na všechny aspekty nařízení, včetně pravidel, která se členské státy mohou rozhodnout zavést, pokud jde o oblasti jejich území, kde se opětovné využívání vody nepovažuje za vhodné, nebo pokud jde o vědecké či pilotní výzkumné projekty.

2.8.   
  Osvěta a sdílení informací

Podle článku 9 jsou členské státy provádějící opětovné využívání vody pro zavlažování v zemědělství povinny organizovat všeobecné osvětové kampaně, které by mohly zahrnovat propagaci výhod bezpečného opětovného využívání vody.

Rozsah a vyznění těchto kampaní si mohou členské státy volně přizpůsobit svým konkrétním podmínkám, včetně rozsahu opětovného využívání vody. Mohou rovněž pořádat zvláštní informační kampaně pro koncové uživatele s cílem případně podpořit používání recyklované odpadní vody jako bezpečné a udržitelné alternativy pro zavlažování a zajistit její optimální a bezpečné používání s vysokou úrovní ochrany životního prostředí a zdraví lidí a zvířat.

Takové informační kampaně mohou být užitečné pro rozptýlení případných obav veřejnosti z opětovného využívání vody a mohou pomoci zajistit širokou podporu pro zavedení systému opětovného využívání vody. V této souvislosti se pro vybudování důvěry a uznání doporučuje již od počátku zapojit zúčastněné subjekty a pečlivě formulovat sdělení s využitím osobních zkušeností a zaměřením se na problémy specifické pro danou lokalitu.

Osvědčené postupy naznačují, že pro oslovení širokého publika může být účinná účast veřejnosti a zúčastněných subjektů na více úrovních, od cílených osvětových kampaní až po konzultace a zapojení zúčastněných subjektů do plánování a rozhodování na vyšší úrovni.

Obecně lze říci, že v dokumentu „Pokyny společné strategie provádění k integraci opětovného využívání vody do plánování a řízení v kontextu rámcové směrnice o vodě“ (13) z roku 2016 se doporučuje jako vstupní informace pro informační a osvětové kampaně shromažďovat následující informace:

| — | zdůvodnění potřeby opětovného využívání vody, např. v souvislosti s nedostatkem vody, a to i za budoucích klimatických podmínek, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby opětovného využívání vody, např. v souvislosti s nedostatkem vody, a to i za budoucích klimatických podmínek,

| — | náklady na instalaci čisticích a distribučních systémů, |
| --- | --- |

—

náklady na instalaci čisticích a distribučních systémů,

| — | přínosy a nevýhody/rizika pro životní prostředí, |
| --- | --- |

—

přínosy a nevýhody/rizika pro životní prostředí,

| — | sociální a ekonomické přínosy a nevýhody/rizika, transparentnost ohledně rizik expozice pro veřejnost, způsobu jejich řešení a platných norem čištění. |
| --- | --- |

—

sociální a ekonomické přínosy a nevýhody/rizika, transparentnost ohledně rizik expozice pro veřejnost, způsobu jejich řešení a platných norem čištění.

Je rovněž důležité zohlednit náklady na ztráty na úrodě způsobené nedostatkem vody pro zavlažování, které by bylo možné minimalizovat využitím spolehlivého a předvídatelnějšího zdroje vody, jako je recyklovaná odpadní voda.

Články 10 a 11 nařízení stanoví pravidla týkající se informací, které mají být zpřístupněny veřejnosti, a informace o tom, jak se tato pravidla provádějí. Tyto informace musí být přístupné Evropské komisi, Evropské agentuře pro životní prostředí a Evropskému středisku pro prevenci a kontrolu nemocí.

Mezi informace, které musí být pravidelně zpřístupňovány veřejnosti, patří:

| — | množství a kvalita dodávané recyklované odpadní vody, |
| --- | --- |

—

množství a kvalita dodávané recyklované odpadní vody,

| — | procentní podíl recyklované odpadní vody na celkovém množství vyčištěné městské odpadní vody, pokud jsou tyto údaje k dispozici, |
| --- | --- |

—

procentní podíl recyklované odpadní vody na celkovém množství vyčištěné městské odpadní vody, pokud jsou tyto údaje k dispozici,

| — | výsledky kontrol souladu, |
| --- | --- |

—

výsledky kontrol souladu,

| — | určená kontaktní místa a |
| --- | --- |

—

určená kontaktní místa a

| — | rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2. |
| --- | --- |

—

rozhodnutí podle čl. 2 odst. 2.

Kromě toho budou muset členské státy zveřejňovat soubory údajů s dalšími informacemi o výsledcích kontrol souladu a také další informace o případech nesouladu, včetně opatření přijatých k obnovení souladu.

Členské státy si mohou zvolit nejvhodnější formát a způsob sdělování informací podle článku 10 veřejnosti, které přizpůsobí svým konkrétním podmínkám.

Pokud jde o článek 11, který upřesňuje informace týkající se provádění, jež musí členské státy zpřístupnit, mohou být formát a prezentace těchto údajů stanoveny v prováděcích aktech, které může vypracovat Komise s pomocí výboru zřízeného podle směrnice 2000/60/ES a v souladu s postupem uvedeným v článku 14.

3.   Technické aspekty

Tento oddíl se zabývá: všemi aspekty souvisejícími s řízením rizik, druhy plodin a třídami recyklované odpadní vody a validačním monitorováním.

3.1.   
  Řízení rizik

Jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 nařízení, příslušný orgán je v konečném důsledku odpovědný za zajištění toho, aby byl zaveden plán řízení rizik, který se zabývá všemi možnými aspekty projektu opětovného využívání vody, včetně produkce, dodávky a používání recyklované odpadní vody, a který přiděluje odpovědnost za každý aspekt řízení projektu opětovného využívání vody.

Zatímco příslušný orgán je odpovědný za to, aby byl plán řízení rizik zaveden, stranami, které musí plán skutečně vypracovat, jsou provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod, další odpovědné strany a případně koncoví uživatelé.

Osobou/osobami/subjektem, které plán řízení rizik skutečně vypracovávají a navrhují, může být kterákoli z „odpovědných stran“ zapojených do systému pro opětovné využívání vody nebo koncový uživatel v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Pro účely správného provádění nařízení nezáleží na tom, kdo plán skutečně připravuje nebo sestavuje, pokud jsou konzultovány všechny příslušné odpovědné strany a koncoví uživatelé, jak vyžaduje povaha, umístění a vlastnosti systému opětovného využívání vody.

Plán řízení rizik se může vztahovat na jeden nebo více systémů pro opětovné využívání vody, pokud se konkrétně zabývá všemi aspekty požadovanými nařízením. To by mohlo vést k vytvoření systému, v němž by byla stanovena řada standardních základních prvků – například v případech podobných plodin a zavlažovacích postupů v obsluhované oblasti nebo v kodexu správné praxe – které by mohly tvořit základ individuálněji přizpůsobeného plánu řízení rizik pro konkrétní systémy opětovného využívání vody.

Aspekty, kterými se plán řízení rizik musí zabývat (podle požadavků nařízení), zahrnují všechny dodatečné požadavky na provozovatele zařízení, které musí být splněny před tím, než je voda dodána dalšímu účastníkovi řetězce. A příslušná preventivní/nápravná opatření a bariéry, monitorování nebo jiné požadavky, které musí v systému opětovného využívání vody zavést ostatní účastníci systému, aby byla zajištěna jeho bezpečnost za místem dodržování hodnot.

Plán řízení rizik popisuje úkoly a požadavky a jasně určuje povinnosti příslušných účastníků systému.

Mohou nastat případy, kdy dosud nebyl stanoven konkrétní koncový uživatel. V takových případech by mohl být plán řízení rizik vypracován na základě zamýšleného využití recyklované odpadní vody v určité oblasti (např. na základě nejběžnějších zemědělských postupů a plodin).

Pokud je po dokončení plánu řízení rizik identifikován nový koncový uživatel, mělo by se provést posouzení, zda je nutné plán upravit: například zavlažovací postupy a plodiny nového koncového uživatele se mohou lišit od těch, kterým zařízení pro recyklaci odpadních vod již slouží (vyžadují například vyšší třídu kvality vody).

V takovém případě může plán řízení rizik vyžadovat přehodnocení všech rizik, preventivních opatření nebo bariér pro nová použití. To může vyžadovat určité úpravy v systému opětovného využívání vody (případně i úpravy povolení, které vycházejí z plánu řízení rizik). Toto přehodnocení může provést kterákoli z odpovědných stran, případně koncový uživatel.

3.1.1.   Hlavní prvky řízení rizik

Plán řízení rizik musí vycházet z prvků řízení rizik uvedených v příloze II nařízení. Musí se řídit systematickým postupem, jehož součástí je provedení strukturované analýzy systému pro opětovné využívání vody, identifikace potenciálních nebezpečí a nebezpečných událostí (společně s ohroženými populacemi a prostředím a souvisejícími cestami expozice) a případně plánování možných preventivních opatření a bariér pro řízení a zmírnění vyhodnocených rizik.

Měl by také obsahovat ustanovení o komunikaci a spolupráci mezi zúčastněnými stranami, aby bylo zajištěno, že v případě potřeby bude přijato a oznámeno nápravné opatření. Hlavní prvky plánu řízení rizik (key elements of the risk management plan, KRM) jsou základem pro zajištění bezpečného používání recyklované odpadní vody a hospodaření s ní za účelem ochrany zdraví lidí a zvířat i životního prostředí.

V příloze II nařízení je uvedeno jedenáct hlavních prvků plánu řízení rizik, které jsou rozděleny do částí A, B a C a tvoří základ navrhovaného celkového přístupu k plánu řízení rizik.

Jedná se o:

| | Část A – Hlavní prvky řízení rizik






  1. | Popis systému (KRM 1) – popis celého systému pro opětovné využívání vody, od vtoku do čistírny městských odpadních vod až po místo využití. |
| --- | --- | --- |

Část A – Hlavní prvky řízení rizik

1.

Popis systému (KRM 1) – popis celého systému pro opětovné využívání vody, od vtoku do čistírny městských odpadních vod až po místo využití.

| 2. | Subjekty a úlohy (KRM 2) – identifikace všech stran zapojených do systému opětovného využívání vody s jejich úlohami a povinnostmi. |
| --- | --- |

2.

Subjekty a úlohy (KRM 2) – identifikace všech stran zapojených do systému opětovného využívání vody s jejich úlohami a povinnostmi.

| 3. | Identifikace nebezpečí (KRM 3) – identifikace potenciálních nebezpečí (patogenů a znečišťujících látek) a nebezpečných událostí (např. poruch při čištění) spojených se systémem pro opětovné využívání vody. |
| --- | --- |

3.

Identifikace nebezpečí (KRM 3) – identifikace potenciálních nebezpečí (patogenů a znečišťujících látek) a nebezpečných událostí (např. poruch při čištění) spojených se systémem pro opětovné využívání vody.

| 4. | Ohrožená prostředí a populace a cesty expozice (KRM 4) – identifikace populací a prostředí potenciálně vystavených každému zjištěnému nebezpečí. |
| --- | --- |

4.

Ohrožená prostředí a populace a cesty expozice (KRM 4) – identifikace populací a prostředí potenciálně vystavených každému zjištěnému nebezpečí.

| 5. | Posouzení rizik pro životní prostředí a zdraví (KRM 5) – u každého dříve identifikovaného nebezpečí identifikace potenciálních souvisejících rizik pro každý receptor (lidé, zvířata, plodiny nebo rostliny, jiné suchozemské organismy, vodní organismy, půdy nebo životní prostředí obecně) u každé cesty expozice. |
| --- | --- |

5.

Posouzení rizik pro životní prostředí a zdraví (KRM 5) – u každého dříve identifikovaného nebezpečí identifikace potenciálních souvisejících rizik pro každý receptor (lidé, zvířata, plodiny nebo rostliny, jiné suchozemské organismy, vodní organismy, půdy nebo životní prostředí obecně) u každé cesty expozice.

Posouzení rizik lze provést s využitím kvalitativních nebo semikvantitativních metod. Kvantitativní posouzení rizik by vyžadovalo dostatek podpůrných údajů. Toto posouzení rizik by mělo rovněž zohlednit veškeré povinnosti a požadavky stanovené právními předpisy EU uvedenými v nařízení, jakož i veškeré příslušné vnitrostátní nebo místní právní předpisy.

| | Část B – Podmínky týkající se dodatečných požadavků






  6. | Dodatečné požadavky (KRM 6) – výsledky posouzení rizik mohou vést ke stanovení dodatečných nebo přísnějších požadavků na kvalitu vody a monitorování, než jsou požadavky uvedené v oddíle 2 přílohy I nařízení. |
| --- | --- | --- |

Část B – Podmínky týkající se dodatečných požadavků

6.

Dodatečné požadavky (KRM 6) – výsledky posouzení rizik mohou vést ke stanovení dodatečných nebo přísnějších požadavků na kvalitu vody a monitorování, než jsou požadavky uvedené v oddíle 2 přílohy I nařízení.

Jsou-li zahrnuty dodatečné parametry nebo limity, měly by vycházet z výsledků posouzení rizik a měly by být podloženy vědeckými důkazy, že pocházejí ze systému pro opětovné využívání vody, a nikoli z jiných zdrojů.

Tyto dodatečné parametry mohou zahrnovat také následující znečišťující látky: těžké kovy, pesticidy, vedlejší produkty dezinfekce, léčivé přípravky, látky, které nově vzbuzují obavy, bakterie vykazující antimikrobiální rezistenci.

| | Část C – Preventivní opatření






  7. | Preventivní opatření (KRM 7) – identifikace preventivních opatření nebo bariér (dodatečných nebo již zavedených), které by měly být použity na části systému pro opětovné využívání vody, aby se omezilo nebo zmírnilo zjištěné riziko. Například metody kontroly přístupu, dodatečná úprava vody nebo zvláštní technologie zavlažování či bariéry. |
| --- | --- | --- |

Část C – Preventivní opatření

7.

Preventivní opatření (KRM 7) – identifikace preventivních opatření nebo bariér (dodatečných nebo již zavedených), které by měly být použity na části systému pro opětovné využívání vody, aby se omezilo nebo zmírnilo zjištěné riziko. Například metody kontroly přístupu, dodatečná úprava vody nebo zvláštní technologie zavlažování či bariéry.

| 8. | Systémy řízení kvality (KRM 8) – stanovení opatření pro řízení kvality, včetně protokolů pro monitorování recyklované odpadní vody z hlediska příslušných parametrů a adekvátních programů údržby vybavení, aby byla zajištěna účinnost řetězce čištění a přijatých preventivních opatření. |
| --- | --- |

8.

Systémy řízení kvality (KRM 8) – stanovení opatření pro řízení kvality, včetně protokolů pro monitorování recyklované odpadní vody z hlediska příslušných parametrů a adekvátních programů údržby vybavení, aby byla zajištěna účinnost řetězce čištění a přijatých preventivních opatření.

| 9. | Systém monitorování životního prostředí (KRM 9) – zřízení systému monitorování životního prostředí pro kontrolu uvolňování identifikovaných znečišťujících látek v exponovaných receptorech životního prostředí (např. sladká voda, podzemní voda, půda). Systém monitorování by případně mohl zahrnovat již zavedené zdokumentované postupy pro zajištění trvalé ochrany životního prostředí, případně by tyto postupy mohly být dále rozpracovány nebo přizpůsobeny v závislosti na výsledcích posouzení rizik pro životní prostředí. |
| --- | --- |

9.

Systém monitorování životního prostředí (KRM 9) – zřízení systému monitorování životního prostředí pro kontrolu uvolňování identifikovaných znečišťujících látek v exponovaných receptorech životního prostředí (např. sladká voda, podzemní voda, půda). Systém monitorování by případně mohl zahrnovat již zavedené zdokumentované postupy pro zajištění trvalé ochrany životního prostředí, případně by tyto postupy mohly být dále rozpracovány nebo přizpůsobeny v závislosti na výsledcích posouzení rizik pro životní prostředí.

| 10. | Řízení mimořádných událostí (KRM 10) – vytvoření protokolů pro řízení havárií a mimořádných událostí. |
| --- | --- |

10.

Řízení mimořádných událostí (KRM 10) – vytvoření protokolů pro řízení havárií a mimořádných událostí.

| 11. | Koordinace (KRM 11) – stanovení koordinačních a komunikačních mechanismů mezi různými subjekty zapojenými do systému pro opětovné využívání vody. |
| --- | --- |

11.

Koordinace (KRM 11) – stanovení koordinačních a komunikačních mechanismů mezi různými subjekty zapojenými do systému pro opětovné využívání vody.

Jedna z možných struktur, která by mohla pomoci uspořádat analýzu hlavních prvků plánu řízení rizik, je popsána v technické zprávě Společného výzkumného střediska (JRC) „Technical Guidance – Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe“ (Technické pokyny – Řízení rizik opětovného využívání vody pro systémy zavlažování v zemědělství v Evropě) (14). Tato zpráva JRC navrhuje modulární strukturu (viz obrázek 1), v níž se každý modul zaměřuje na určitý aspekt plánu řízení rizik a zahrnuje několik hlavních prvků plánu řízení rizik:

| — | Modul I – Příprava (KRM 1 a 2), |
| --- | --- |

—

Modul I – Příprava (KRM 1 a 2),

| — | Modul II – Posouzení rizik (KRM 3, 4, 5 a 6), |
| --- | --- |

—

Modul II – Posouzení rizik (KRM 3, 4, 5 a 6),

| — | Modul III – Monitorování (KRM 6 a 9), |
| --- | --- |

—

Modul III – Monitorování (KRM 6 a 9),

| — | Modul IV – Správa, řízení a komunikace (KRM 7, 8, 9, 10 a 11). |
| --- | --- |

—

Modul IV – Správa, řízení a komunikace (KRM 7, 8, 9, 10 a 11).

Obrázek 1

Hlavní prvky řízení rizik (KRM) opětovného využívání vody uspořádané do čtyř modulů, které usnadňují formulaci plánu řízení rizik

Image 1

3.1.2.   Popis systému

Výchozím bodem úplné charakteristiky celého systému pro opětovné využívání vody – od vstupního bodu surové odpadní vody do čistírny městských odpadních vod až po konečné využití recyklované odpadní vody – je podrobný popis systému (KRM 1). Měl by obsahovat podrobný popis čistírny městských odpadních vod a/nebo zařízení pro recyklaci odpadních vod, veškeré infrastruktury související s čerpáním, uchováváním a distribucí, zavlažovacích systémů a konečného využití v rámci stanovených hranic systému (viz příklad na obrázku 2).

Aby bylo možné shromáždit údaje potřebné pro posouzení rizik, měl by popis systému zahrnovat také charakteristiku kvality vody u zdrojů odpadních vod odváděných do čistírny městských odpadních vod, údaje o objemu vody, případné proměnlivosti a povětrnostních událostech a popis okolních environmentálních matric (půda, podzemní a povrchová voda, ekosystémy).

Obrázek 2

Hlavní prvky systému pro opětovné využívání vody, identifikace receptorů při posuzování rizik

Image 2

3.1.3.   Subjekty a úlohy

U každého prvku systému pro opětovné využívání vody je třeba určit všechny zúčastněné subjekty a jejich úlohy a povinnosti (KRM 2).

Zahrnuty by měly být subjekty odpovědné za i) provoz zařízení (provozovatele čistíren městských odpadních vod a zařízení pro recyklaci odpadních vod); ii) dopravu a uchovávání, je-li to relevantní, a iii) zavlažovaná pole (zemědělce). Zahrnuty by měly být rovněž všechny příslušné orgány nebo subjekty (např. vodohospodářské orgány, orgány ochrany veřejného zdraví, orgány ochrany životního prostředí) nebo jiné strany, jako jsou sdružení zemědělců a konsorcia zavlažovatelů.

3.1.4.   Určení nebezpečnosti a ohrožená prostředí a populace

Prvky KRM 3 a KRM 4 zahrnují:

| 1. | identifikaci všech potenciálních nebezpečí (znečišťujících látek a patogenů) nebo nebezpečných událostí (poruch při čištění, náhodných úniků, kontaminace), které pocházejí ze systému pro opětovné využívání vody a mohou představovat riziko pro veřejné zdraví a/nebo životní prostředí; |
| --- | --- |

1.

identifikaci všech potenciálních nebezpečí (znečišťujících látek a patogenů) nebo nebezpečných událostí (poruch při čištění, náhodných úniků, kontaminace), které pocházejí ze systému pro opětovné využívání vody a mohou představovat riziko pro veřejné zdraví a/nebo životní prostředí;

| 2. | charakteristiku potenciálních cest expozice každému nebezpečí u zjištěných receptorů lidí, zvířat nebo životního prostředí (vystavené populace a prostředí). Tyto prvky jsou nezbytné pro následné posouzení zdravotních a environmentálních rizik (KRM 5). |
| --- | --- |

2.

charakteristiku potenciálních cest expozice každému nebezpečí u zjištěných receptorů lidí, zvířat nebo životního prostředí (vystavené populace a prostředí). Tyto prvky jsou nezbytné pro následné posouzení zdravotních a environmentálních rizik (KRM 5).

Identifikace nebezpečí (KRM 3) by měla zahrnovat všechny patogeny a znečišťující látky v recyklované odpadní vodě, které by mohly představovat riziko pro zdraví lidí a zvířat a pro životní prostředí.

Mikrobiální patogeny v recyklované odpadní vodě (např. E. coli a další bakterie, viry, paraziti) využívané pro zavlažování v zemědělství by mohly být zodpovědné za propuknutí nemocí přenášených vodou (např. gastroenteritidy) a další akutní účinky (15).

Riziko pro lidské zdraví mohou představovat i chemické znečišťující látky, které mohou být v recyklované odpadní vodě stále přítomny. Chemické kontaminující látky jsou však v odpadních vodách z čistíren městských odpadních vod většinou přítomny v nízkých koncentracích a k vyvolání onemocnění nebo akutních reakcí obvykle vyžadují delší dobu expozice, takže celkově je riziko spojené s těmito kontaminujícími látkami nižší než riziko, které představují patogeny.

Je důležité identifikovat všechna průmyslová odvětví nacházející se v oblasti obsluhované čistírnou městských odpadních vod, jejichž vypouštění do městské stokové soustavy může přispívat k vysokým koncentracím určitých chemických znečišťujících látek v městských odpadních vodách (např. odvětví farmaceutického průmyslu, odvětví galvanizace).

V důsledku nebezpečných událostí, jako je náhodné nebo nevhodné vypouštění, mohou v odpadních vodách z čistírny městských odpadních vod vzniknout nekontrolované koncentrace nebezpečných chemických látek. Jejich pravděpodobnost lze minimalizovat pomocí vhodných preventivních opatření (16).

Úplný soulad recyklované odpadní vody se všemi právními předpisy platnými pro systém pro opětovné využívání vody, které upravují obsah mikrobiologických i chemických znečišťujících látek, společně s požadavky na zavlažování v zemědělství stanovenými právními předpisy o hygieně krmiv a potravin, by zajistil ochranu životního prostředí i zdraví lidí a zvířat.

Systém řízení rizik by proto měl zajistit, aby používání recyklované odpadní vody nevedlo ke škodlivé koncentraci kontaminujících látek v určité environmentální matrici (např. v podzemní vodě) a aby byla přijata vhodná preventivní opatření, která tomu zabrání (např. vhodnou úpravou ke snížení obsahu znečišťujících látek v rámci stanovených limitů, minimalizací případného náhodného vypuštění do okolí).

Současně s charakteristikou recyklované odpadní vody by mohl být stanoven výchozí kontrolní seznam relevantních nebezpečí (patogenů a chemických znečišťujících látek), přičemž by měly být zohledněny také všechny příslušné právní předpisy EU a vnitrostátní a místní právní předpisy, jakož i požadavky právních předpisů (uvedených v příloze II bodě 5 nařízení) na ochranu zdrojů povrchových a podzemních vod. K těmto právním předpisům patří: rámcová směrnice o vodě 2000/60/ES, směrnice o podzemních vodách 2006/118/ES, směrnice o normách environmentální kvality 2008/105/ES, směrnice o dusičnanech 91/676/EHS a případně směrnice o vodách ke koupání 2006/7/ES a směrnice o pitné vodě 2020/2184.

Požadavky, které by recyklovaná odpadní voda měla splňovat, budou záviset na podmínkách systému pro opětovné využívání vody specifických pro danou lokalitu a na posouzení toho, jak může využívání recyklované odpadní vody pro zavlažování v zemědělství ovlivnit okolní prostředí potenciálními cestami (např. odtok zavlažovací vody, infiltrace do podzemních vod atd.).

Pokud by recyklovaná odpadní voda měla proniknout do vodních útvarů (povrchových nebo podzemních) v oblasti, kterou systém pro opětovné využívání vody obsluhuje, mělo by toto posouzení zejména zvážit, zda by vodní recipienty i nadále splňovaly environmentální cíle článku 4 rámcové směrnice o vodě (tj. dobrý ekologický a chemický stav povrchových vod a dobrý chemický stav podzemních vod – přičemž chemický stav je dále specifikován ve směrnici o normách environmentální kvality a ve směrnici o podzemních vodách).

Dobrý ekologický a chemický stav povrchových vod znamená soulad s normami EU a vnitrostátními normami kvality životního prostředí. Unijní normy kvality životního prostředí jsou stanoveny směrnicí o normách environmentální kvality, zatímco vnitrostátní normy se mohou týkat znečišťujících látek, které představují problém na vnitrostátní úrovni, tj. znečišťující látky specifické pro povodí, které jsou součástí dobrého ekologického stavu povrchových vod.

Směrnice o normách environmentální kvality stanoví rovněž mechanismus „ seznamu sledovaných ukazatelů“ ke shromažďování údajů z monitorování na úrovni EU o znečišťujících látkách, které nově vzbuzují obavy, a látkách, které mohou představovat riziko pro vodní prostředí nebo jeho prostřednictvím, a u nichž údaje o riziku nejsou dostatečné pro stanovení normy environmentální kvality.

Chemický stav sladkých vod, který členské státy určily v rámci svých plánů povodí, je k nahlédnutí prostřednictvím systému WISE (17).

Další informace o normách environmentální kvality pro prioritní látky jsou k dispozici v databázi agentury ECHA (18).

Příslušné informace o emisích specifických znečišťujících látek lze nalézt v evropském registru úniků a přenosů znečišťujících látek (platí pro čistírny městských odpadních vod s kapacitou 100 000 PE) (19).

Pro ochranu povrchových a podzemních vod mohou platit také další podmínky specifické pro danou lokalitu: například pokud se systém pro opětovné využívání vody a zavlažované plochy nacházejí v blízkosti zóny ohrožené dusičnany vymezené podle směrnice o dusičnanech.

Přestože by opětovné využívání vody v zemědělství mohlo být způsobem, jak získat živiny pro zavlažování, je třeba nepodcenit prevenci znečištění vodních zdrojů dusičnany, spočívající ve snížení obsahu dusičnanů v recyklované odpadní vodě pod úroveň škodlivých hodnot.

Podobně, pokud je pravděpodobné, že recyklovaná odpadní voda pronikne do vodních útvarů klasifikovaných jako ochranná pásma zdrojů pitné vody, je důležité i) identifikovat veškerá rizika kontaminace zdrojů pitné vody regulovanými znečišťujícími látkami přítomnými v recyklované odpadní vodě a ii) naplánovat veškeré úpravy potřebné k jejich snížení na přijatelnou úroveň.

Pokud recyklovaná odpadní voda odtéká do povrchových vod využívaných k rekreačnímu koupání, mohou být navíc zahrnuty další požadavky na patogenní látky vyplývající ze směrnice o vodách ke koupání. Cílem těchto právních předpisů je chránit životní prostředí a lidské zdraví stanovením norem a/nebo povinností monitorování patogenů nebo chemických látek, včetně těžkých kovů, vedlejších produktů dezinfekce, léčiv a dalších látek klasifikovaných jako prioritní znečišťující látky.

Vzhledem k tomu, že recyklovaná odpadní voda se používá k zavlažování v zemědělství, uvádí nařízení v příloze II bodě 5 další právní předpisy, které chrání potraviny a krmiva, půdu, plodiny a zvířata. Důležitost požadavků těchto právních předpisů pro konkrétní systém pro opětovné využívání vody bude záviset na typech pěstování (např. výroba potravin nebo krmiv) a postupech (např. používání pesticidů, používání kalů z čistíren odpadních vod) na zemědělském poli zavlažovaném recyklovanou odpadní vodou.

Takové požadavky zahrnují: požadavky na hygienu potravin (nařízení (ES) č. 852/2004), hygienu krmiv (nařízení (ES) č. 183/2005), mikrobiologická kritéria (nařízení (ES) č. 2073/2005), maximální limity kontaminujících látek v potravinách (nařízení (ES) č. 1881/2006), limity pesticidů v potravinách a krmivech (nařízení (ES) č. 396/2005), používání kalů z čistíren odpadních vod (směrnice 86/278/EHS) a ochranu zdraví zvířat (nařízení (ES) č. 1069/2009 a (EU) č. 142/2011).

Obrázek 3 znázorňuje grafický příklad způsobu určení toho, která směrnice nebo nařízení se na systém pro opětovné využívání vody vztahuje, se zohledněním možných cest recyklované odpadní vody do environmentálních matric (zdrojů sladké vody) v důsledku náhodných úniků nebo odtoku ze zavlažovaného pole.

Obrázek rovněž znázorňuje nařízení a směrnice uvedené v příloze II bodě 5, které by se mohly použít v závislosti na zemědělských postupech. Tabulka, v níž je uvedena použitelnost těchto požadavků na systém pro opětovné využívání vody, je rovněž uvedena v příloze 2 tohoto sdělení.

Obrázek 3

Příklad i) způsobu určení platných směrnic a nařízení v systému pro opětovné využívání vody na základě možných cest, kterými se recyklovaná odpadní voda dostává do okolního prostředí (povrchové a podzemní vody), a ii) nařízení a směrnic, které by se mohly vztahovat na zavlažování v zemědělství v závislosti na konkrétních zemědělských postupech

Image 3

Měly by být zváženy i další specifické aspekty související s vlivem parametrů kvality recyklované odpadní vody na agronomické vlastnosti, včetně nebezpečí pro půdu a plodiny/rostliny. Podle normy ISO 16075-1:2020 jsou agronomická rizika z recyklované odpadní vody, která by mohla poškodit půdu a zavlažované plodiny, následující: i) chemické látky, jako je salinita, bor, toxicita specifických iontů; ii) další chemické prvky a iii) živiny.

Patogeny, které by mohly vyvolat choroby rostlin nebo plodin, se v recyklované odpadní vodě vypouštěné z čistíren městských odpadních vod obvykle nevyskytují. Jejich přítomnost v recyklované odpadní vodě by však mohla být posuzována v podmínkách specifických pro danou lokalitu (např. odtok zavlažovací vody infikované rostlinnými patogeny).

Příloha 2 tohoto sdělení obsahuje informativní příklady a tabulky patogenů a znečišťujících látek, které se obvykle vyskytují v odpadních vodách z čistíren městských odpadních vod a jsou regulovány některými výše uvedenými směrnicemi a nařízeními, a dále příklady agronomických rizik, která by mohla mít při zavlažování v zemědělství vliv na půdu, plodiny a sladkou a podzemní vodu.

Obsahuje rovněž příklady nebezpečných událostí a cest expozice pro posouzení rizik pro zdraví a životní prostředí a příklady ohrožených populací a prostředí.

Upozorňujeme však, že seznamy zdrojů v příloze nelze považovat za vyčerpávající a jsou uvedeny pouze pro informaci. Nebezpečí je třeba přesně identifikovat u každého konkrétního systému pro opětovné využívání vody s ohledem na charakteristiku recyklované odpadní vody a veškeré platné požadavky.

Na seznam nebezpečí by mohly být přidány i některé další znečišťující látky, které dosud nejsou regulovány a nelze je nalézt v uvedených směrnicích a nařízeních (např. mikroplasty nebo některé sloučeniny, které nově vzbuzují obavy), pokud bude jejich riziko pro zdraví lidí a zvířat nebo životní prostředí podloženo vědeckými důkazy a bude prokázáno, že tyto kontaminující látky pocházejí ze systému pro opětovné využívání vody, a nikoli z jiných zdrojů. V posouzení rizik by také mohl být určen zdroj těchto kontaminujících látek, např. jako důsledek přítomnosti určitých průmyslových odvětví, a naplánována případná preventivní opatření.

3.1.5.   Metody posuzování environmentálních a zdravotních rizik

Posouzení environmentálních a zdravotních rizik (KRM 5) by mělo být provedeno s ohledem na dříve identifikovaná nebezpečí (jednotlivě nebo ve skupinách) a nebezpečné události, potenciální cesty expozice a receptory zjištěné v rámci systému pro opětovné využívání vody.

Posouzení rizik lze provést s využitím kvalitativních nebo semikvantitativních metod. Jako nejvhodnější a ekonomicky nejschůdnější metoda je navrhováno kvalitativní posouzení rizik. Kvantitativní posouzení rizik lze použít u projektů s vysokým rizikem a v případě, že je pro jeho realizaci k dispozici dostatek podpůrných údajů.

Pokud jde o metodiky, lze při těchto posouzeních použít metodiky kvalitativní, semikvantitativní a kvantitativní. Posouzení zdravotních rizik hodnotí případná rizika pro zdraví lidí a zvířat, zatímco cílem posouzení environmentálních rizik je určit, zda mají kontaminující látky zjištěné v recyklované odpadní vodě vliv na stav kvality environmentálních matric.

Kvalitativní a semikvantitativní posouzení rizik lze provést několika způsoby, jako jsou stromy událostí, matice nebo ukazatele. Obvyklou metodikou je metodika založená na kombinovaném hodnocení pravděpodobnosti a rozsahu/závažnosti dopadu nebezpečí na exponovaný receptor.

Analýzu pravděpodobnosti lze provést prostřednictvím revize historických údajů nebo posouzením lidských chyb, stromové struktury poruchových stavů a stromů událostí. Analýza dopadů se obvykle provádí prostřednictvím klasifikace do kategorií s rostoucími stupni závažnosti dopadu.

V publikovaných pokynech a normách je k dispozici několik metod kvalitativního a semikvantitativního posouzení rizik, kterými se lze řídit (např. pokyny WHO, 2006; ISO 20426 (2018); FAO a WHO, 2019) (20).

V příloze 3 tohoto sdělení jsou uvedeny některé kvalitativní a semikvantitativní metody posuzování zdravotních rizik pomocí matric pro stanovení pravděpodobnosti a závažnosti dopadu. V příloze je rovněž uveden příklad semikvantitativní metodiky použitelné pro vodní zdroje. Další praktické příklady jsou uvedeny v technické zprávě JRC (21).

Kvantitativní posouzení rizik může poskytnout numerický odhad rizika – například dopad konkrétní mikrobiální infekce za jeden rok v rámci určitého scénáře.

Tato charakteristika rizik pro zdraví lidí a zvířat je obvykle založena na vztahu mezi dávkou a odezvou za účelem zjištění toho, zda může mít nebezpečí nebo nebezpečná událost vliv na zdraví.

Posouzení zdravotních rizik na základě mikrobiálního nebezpečí lze provést pomocí kvantitativního hodnocení mikrobiálního rizika (QMRA), které je založeno na vyhodnocení vztahu dávky a odezvy mezi koncentrací nebezpečí a účinkem, který může mít na receptory. Výstupy z této metody představují hodnoty pravděpodobnosti nepříznivých účinků na zdraví a jsou vyjádřeny pravděpodobností infekce nebo ukazatelem počtu let života poznamenaných onemocněním (disability-adjusted life years, DALY).

Tento přístup může přinést odpovědi na konkrétní otázky, které se vztahují k určitému bodu. Má-li tedy být zahrnut celý projekt a má-li být dosaženo zvýšení úrovně bezpečnosti, lze ho kombinovat s kvalitativními nebo semikvantitativními metodami.

Metodiky a kritéria hodnocení QMRA a DALY jsou k dispozici v pokynech WHO (2006) a v pokynech WHO týkajících se hodnocení QMRA (2016) (22).

Kvantitativní přístup k posuzování rizik pro životní prostředí (kvantitativní hodnocení chemických rizik, QCRA) je obvykle založen na:

| — | poměru odhadu koncentrace v životním prostředí vypočteného pomocí komplexních modelů osudu a přenosů konkrétní znečišťující látky do složek životního prostředí a |
| --- | --- |

—

poměru odhadu koncentrace v životním prostředí vypočteného pomocí komplexních modelů osudu a přenosů konkrétní znečišťující látky do složek životního prostředí a

| — | odhadu koncentrace, při které nedochází k nepříznivým účinkům, nebo maximální přípustné koncentrace znečišťující látky stanovené platnými právními předpisy (např. environmentálními normami kvality platnými pro vodní útvary podle stavu jejich jakosti). |
| --- | --- |

—

odhadu koncentrace, při které nedochází k nepříznivým účinkům, nebo maximální přípustné koncentrace znečišťující látky stanovené platnými právními předpisy (např. environmentálními normami kvality platnými pro vodní útvary podle stavu jejich jakosti).

Takový postup vyžaduje značný objem údajů z monitorování získaných z projektů opětovného využívání vody a podrobné charakteristiky okolního prostředí. To znamená, že je použitelný pouze u projektů, u nichž je k dispozici dostatek údajů a předpoklady jsou podloženy vědeckými důkazy.

3.1.6.   Podmínky týkající se dodatečných požadavků

Výsledek posouzení zdravotních a environmentálních rizik pomůže určit, zda by měly být doplněny zvláštní dodatečné požadavky (KRM 6) na parametry kvality vody a monitorování (dodatečné nebo přísnější než požadavky uvedené v příloze I oddíle 2).

To by se mohlo týkat dalších patogenů nebo znečišťujících látek identifikovaných v rámci posouzení zdravotních a environmentálních rizik se zohledněním podmínek specifických pro danou lokalitu, jakož i platných směrnic a nařízení, jak bylo popsáno výše.

Při posouzení rizik by například mohlo být zjištěno, že určitá znečišťující látka v recyklované odpadní vodě (např. dusičnany) by mohla mít negativní vliv na blízký vodní útvar (např. v důsledku eutrofizace), pokud by byla v recyklované odpadní vodě přítomna ve vyšší koncentraci, než je předpokládaná maximální přípustná koncentrace.

Proto by mohl být pro kvalitu recyklované odpadní vody stanoven limit založený na maximální přípustné koncentraci vyplývající z posouzení rizik a tento parametr by mohl být zařazen mezi monitorované parametry.

Maximální přípustné koncentrace by se také mohly rovnat například požadovaným limitům pro určitou třídu kvality (např. environmentální normy kvality) exponovaného vodního útvaru. Seznam dodatečných parametrů se stanovenými limity pro kvalitu vody a monitorování by bylo možné doplnit, pokud je zřejmé, že pocházejí ze systému pro opětovné využívání vody a jejich referenční hodnoty jsou podloženy posouzením rizik a dostatečným stupněm vědeckých poznatků.

3.1.7.   Posouzení dopadu na životní prostředí

KRM 7 by měl zahrnovat identifikaci preventivních opatření a bariér použitelných u systému pro opětovné využívání vody za účelem odstranění zjištěných nebezpečí, která by mohla vést k riziku, nebo jejich snížení na přijatelnou úroveň.

Preventivní opatření představují jakékoli úpravy, činnosti nebo postupy, ať už zavedené, nebo zjištěné během posouzení rizik, které lze použít v různých částech systému pro opětovné využívání vody. Například: i) v čistírně městských odpadních vod (tj. vyhodnocení stávajícího procesu a/nebo stanovení dalších úprav); ii) v zařízení pro recyklaci odpadních vod (např. posouzení přidání pokročilých způsobů úpravy); iii) na zavlažovaných polích (např. zvážení alternativních metod zavlažování, které minimalizují rizika expozice, zajištění nárazníkových zón atd.), ochrana pracovníků a zemědělců (např. stanovení specifických osobních ochranných prostředků nebo hygienických protokolů kromě případných opatření již přijatých za účelem dodržení předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci).

Stanovení bariér nebo úprav stávajícího zavlažovacího systému by mohlo vycházet z vyhodnocení stávajících metod, typu plodin a třídy vody a mělo by být provedeno po konzultaci se zemědělci a dalšími subjekty zapojenými do systému pro opětovné využívání vody. Příklady preventivních opatření a bariér naleznete v příloze 4 tohoto dokumentu.

3.1.8.   Systémy kontroly kvality a monitorování životního prostředí

Prvky KRM 8 a KRM 9 zahrnují všechny monitorovací činnosti plánované pro systém pro opětovné využívání vody: stanovení postupů a protokolů pro kontrolu kvality systému a pro systém monitorování životního prostředí.

Programy monitorování provozu a životního prostředí poskytují pracovníkům, veřejnosti a úřadům záruku, že systém je dostatečně výkonný. Měly by zahrnovat protokoly, programy (např. umístění, parametry, četnost) a postupy alespoň pro požadavky na běžné monitorování a všechny další parametry a limity, které byly v rámci posouzení rizik (KRM 6) určeny jako dodatečné požadavky.

V případě potřeby mohou provozovatelé zařízení vypracovat také systém řízení kvality vytvořený podle norem ISO 9001 nebo rovnocenných norem.

Protokoly monitorování životního prostředí by měly vycházet z výsledků posouzení rizik pro životní prostředí, aby byla při využívání recyklované odpadní vody zajištěna trvalá ochrana životního prostředí. Protokoly by měly být v souladu se stávajícími právními předpisy, např. monitorování vodních zdrojů by mělo být v souladu se směrnicí 90/2009/ES (23), aby byla zajištěna srovnatelnost výsledků s výsledky získanými monitorováním podle rámcové směrnice o vodě.

3.1.9.   Řízení mimořádných událostí a koordinace

Prvky KRM 10 a KRM 11 zahrnují řízení, mimořádné události a komunikační protokoly související s prvky KRM 10 (řízení mimořádných událostí) a KRM 11 (koordinace).

Tyto programy představují základ pro účinnou komunikaci mezi stranami odpovědnými za plán řízení rizik a zúčastněnými subjekty.

Prvek KRM 11 by měl obsahovat protokoly o způsobu předávání informací mezi jednotlivými subjekty, formáty a postup hlášení nehod a mimořádných událostí, postupy oznamování, zdroje informací a konzultační procesy.

V příloze 5 tohoto sdělení lze nalézt příklady i) protokolů pro řízení mimořádných událostí a nouzových situací a ii) komunikačních protokolů.

3.2.   
  Druhy plodin a třídy recyklované odpadní vody

Za účelem bezpečného používání recyklované odpadní vody stanoví tabulka 1 v příloze I nařízení povolené třídy kvality recyklované odpadní vody (třída A, B, C, D), které musí být použity pro zavlažování dané kategorie plodin na základě zvolené metody zavlažování.

Minimální požadavky na kvalitu vody u jednotlivých tříd v tabulce 2 v příloze I se liší především koncentrací bakterií E. coli i dalšími souhrnnými ukazateli.

Kombinací druhů plodin a počtu a typu akreditovaných bariér, jako jsou metody zavlažování, lze minimalizovat rizika tím, že se zamezí jakémukoli kontaktu recyklované odpadní vody s jedlými částmi zavlažovaných produktů (příklady viz příloha 4 tohoto sdělení).

Za tímto účelem je důležité nejprve zjistit, zda je pravděpodobné, že jedlá část plodin přijde do kontaktu s recyklovanou odpadní vodou. Riziko kontaktu by mělo být posouzeno u každého jednotlivého systému pro opětovné využívání vody, a to posouzením předpokládané vzdálenosti jedlé části plodin od zavlažované půdy a možných cest recyklované odpadní vody při postřiku, dopadu v kapkách nebo zaplavení.

Pokud plodiny procházejí dalšími úpravami (např. vařením nebo průmyslovými procesy), které případnou kontaminaci snižují, měly by být tyto úpravy rovněž zohledněny.

Podle nařízení lze recyklovanou odpadní vodu používat k zemědělskému zavlažování těchto plodin:

| — | potravinářské plodiny konzumované za syrova: plodiny pěstované pro lidskou spotřebu, které neprocházejí dalším zpracováním. Na základě vzdálenosti (24) jedlé části plodiny od země se dále klasifikují takto:






  — | okopaniny: které rostou v půdě pod zemí a jedlá je jejich kořenová část (např. mrkev, cibule, řepa), |
| --- | --- | --- |

—

potravinářské plodiny konzumované za syrova: plodiny pěstované pro lidskou spotřebu, které neprocházejí dalším zpracováním. Na základě vzdálenosti (24) jedlé části plodiny od země se dále klasifikují takto:

—

okopaniny: které rostou v půdě pod zemí a jedlá je jejich kořenová část (např. mrkev, cibule, řepa),

| — | nadzemní plodiny s nízkým vzrůstem: které rostou nad zemí v částečném kontaktu s půdou. Tyto plodiny lze dále rozdělit na plodiny, které rostou na povrchu půdy, jako jsou listové plodiny (např. salát), a plodiny, které rostou nad zemí s jedlou částí ve výšce < 25 cm nad povrchem půdy (např. rajčata, paprika), |
| --- | --- |

—

nadzemní plodiny s nízkým vzrůstem: které rostou nad zemí v částečném kontaktu s půdou. Tyto plodiny lze dále rozdělit na plodiny, které rostou na povrchu půdy, jako jsou listové plodiny (např. salát), a plodiny, které rostou nad zemí s jedlou částí ve výšce < 25 cm nad povrchem půdy (např. rajčata, paprika),

| — | nadzemní plodiny s vysokým vzrůstem: které rostou nad zemí a mají jedlé části ve výšce > 50 cm nad povrchem půdy a které se proto půdy běžně nedotýkají (např. ovocné stromy), |
| --- | --- |

—

nadzemní plodiny s vysokým vzrůstem: které rostou nad zemí a mají jedlé části ve výšce > 50 cm nad povrchem půdy a které se proto půdy běžně nedotýkají (např. ovocné stromy),

| — | zpracované potravinářské plodiny: plodiny pěstované pro lidskou spotřebu, které projdou dalším zpracováním (tj. tepelnou úpravou nebo průmyslovým zpracováním) a nebudou konzumovány za syrova (např. rýže, pšenice), |
| --- | --- |

—

zpracované potravinářské plodiny: plodiny pěstované pro lidskou spotřebu, které projdou dalším zpracováním (tj. tepelnou úpravou nebo průmyslovým zpracováním) a nebudou konzumovány za syrova (např. rýže, pšenice),

| — | nepotravinářské plodiny (pícniny): plodiny pěstované nikoli pro lidskou spotřebu, ale jako pastvinové směsi a pícniny nebo pro jiná odvětví (technické, energetické a osivové plodiny). |
| --- | --- |

—

nepotravinářské plodiny (pícniny): plodiny pěstované nikoli pro lidskou spotřebu, ale jako pastvinové směsi a pícniny nebo pro jiná odvětví (technické, energetické a osivové plodiny).

Metody zavlažování lze obecně rozdělit na:

| — | otevřené nebo gravitační zavlažovací systémy: voda se aplikuje přímo na povrch půdy a není vystavena tlaku. Patří sem závlaha zatopením a závlaha brázdovým podmokem, |
| --- | --- |

—

otevřené nebo gravitační zavlažovací systémy: voda se aplikuje přímo na povrch půdy a není vystavena tlaku. Patří sem závlaha zatopením a závlaha brázdovým podmokem,

| — | systémy závlahy postřikem: voda je rozprašována do vzduchu a dopadá na povrch půdy jako déšť, |
| --- | --- |

—

systémy závlahy postřikem: voda je rozprašována do vzduchu a dopadá na povrch půdy jako déšť,

| — | systémy mikrozavlažování: voda se aplikuje lokálně pomocí kapkových nebo stékacích systémů (povrchových nebo podpovrchových) nebo pomocí mikropostřiků. |
| --- | --- |

—

systémy mikrozavlažování: voda se aplikuje lokálně pomocí kapkových nebo stékacích systémů (povrchových nebo podpovrchových) nebo pomocí mikropostřiků.

Metody zavlažování by měly být posuzovány jako cesty, kterými se mohou kontaminující látky potenciálně dostat k plodinám. Například u postřikových systémů by mohly být nadzemní plodiny s vysokým vzrůstem (např. ovocné stromy) vystaveny kontaminaci padajícími kapkami, a proto by se měla obecně používat voda vyšší kvality.

Lokalizované systémy (např. kapková závlaha) jsou spojeny s nižším rizikem kontaminace, protože voda směřuje k nejedlé části plodin. Pro dosažení požadované třídy kvality vody lze použít i další vhodné a akreditované bariéry (viz oddíl 3.2.2 a příloha 4).

Mělo by se rovněž posoudit případné riziko pro zdraví pracovníků nebo osob žijících v blízkosti zavlažované oblasti. K příjemcům žijícím v blízkosti zavlažovaných oblastí by se například mohly dostat aerosoly z postřikovacích systémů. Rizika spojená s aerosoly závisí zejména na kvalitě zavlažovací vody a rychlosti větru (který odpovídá za šíření aerosolů kolem zavlažované oblasti).

Upozorňujeme, že metody zavlažování a preventivní opatření či bariéry uvedené v následujícím oddíle jsou příklady navrhovaného postupu výkladu tabulky 1 v příloze I. Nejedná se o vyčerpávající seznam.

Měly by být posouzeny zavlažovací systémy a preventivní opatření či bariéry, které jsou již zavedeny nebo plánovány, aby se zjistilo, zda by mohly být zapotřebí další požadavky (např. další ošetření nebo bariéry, změny zavlažovacího systému) s cílem minimalizovat potenciální kontaminaci plodin v závislosti na třídě recyklované odpadní vody.

3.2.1.   Příklady metod zavlažování a druhů plodin

Obrázek 4 znázorňuje dva příklady schémat, která by mohla pomoci při stanovení tříd recyklované odpadní vody, jež poskytují dostatečnou ochranu spotřebitelů a pracovníků před bakterií E.coli při zavlažování a) gravitačními nebo tlakovými metodami nebo b) lokalizovanými systémy.

Bez ohledu na třídu vody zohledňují schémata i další mikrobiální požadavky, pokud se recyklovaná odpadní voda používá k zavlažování pastvin nebo pícnin (střevní paraziti, poznámka 3 k obrázku 4) a pokud existuje riziko aerosolů (Legionella spp., poznámka 1 k obrázku 4).

Obrázek 4

Příklady schémat pro výběr třídy recyklované odpadní vody (podle nařízení) v případě a) metod otevřeného zavlažování nebo b) metod lokalizovaného zavlažování

Image 4

Image 5

Následující příklad z Pokynů WHO k bezpečnostním plánům (Worked example: SSP in Newtown – hypothetical) (Funkční příklad: SSP v Newtownu – hypotetický) byl přizpůsoben požadavkům nařízení, aby bylo možné ukázat, jak lze výše uvedená schémata použít v praxi.

V úvahu byly vzaty pouze prvky tohoto příkladu, které povoluje nařízení. Recyklovaná odpadní voda byla použita při pěstování několika druhů plodin s použitím různých metod zavlažování (tabulka 1).

Tabulka 1

Druhy plodin a metody zavlažování použité v příkladu

| Kategorie plodin | Metody zavlažování | Konečné využití plodin (*1) |
| --- | --- | --- |
| — | kořenové plodiny konzumované za syrova (cibule, mrkev) |

Kategorie plodin

Metody zavlažování

Konečné využití plodin (*1)

—

kořenové plodiny konzumované za syrova (cibule, mrkev)

| — | nízkorostoucí listové plodiny konzumované za syrova (salát, paprika) |
| --- | --- |

—

nízkorostoucí listové plodiny konzumované za syrova (salát, paprika)

| — | vysokorostoucí plodiny konzumované za syrova (ovoce) |
| --- | --- |

—

vysokorostoucí plodiny konzumované za syrova (ovoce)

| — | povodně |
| --- | --- |

—

povodně

| — | otevřené brázdy |
| --- | --- |

—

otevřené brázdy

| — | ruční aplikace (např. lopatky, konve) |
| --- | --- |

—

ruční aplikace (např. lopatky, konve)

| — | závlaha postřikem |
| --- | --- |

—

závlaha postřikem

| — | konzumují zemědělci a jejich rodiny |
| --- | --- |

—

konzumují zemědělci a jejich rodiny

| — | prodej místní komunitě ke spotřebě |
| --- | --- |

—

prodej místní komunitě ke spotřebě

| — | prodej do okolních měst ke spotřebě |
| --- | --- |

—

prodej do okolních měst ke spotřebě

V tomto případě by podle tabulek 1 a 2 přílohy I nařízení měly být s ohledem na možné cesty, kterými by se recyklovaná odpadní voda mohla dostat k plodinám, vybrány tyto třídy:

| — | u kořenových a listových plodin konzumovaných za syrova, pokud se používá závlaha zatopením, brázdovým podmokem nebo postřikem třída A (E. coli ≤ 10 KTJ/100 ml), |
| --- | --- |

—

u kořenových a listových plodin konzumovaných za syrova, pokud se používá závlaha zatopením, brázdovým podmokem nebo postřikem třída A (E. coli ≤ 10 KTJ/100 ml),

| — | u potravinářských plodin s nízkým vzrůstem, které se konzumují za syrova (např. paprika): pokud se používá závlaha zatopením, brázdovým podmokem nebo postřikem třída A (E. coli ≤ 10 KTJ/100 ml), pokud se používají systémy kapkového nebo podpovrchového zavlažování třída B
  (E. coli ≤ 100 KTJ/100 ml), |
| --- | --- |

—

u potravinářských plodin s nízkým vzrůstem, které se konzumují za syrova (např. paprika): pokud se používá závlaha zatopením, brázdovým podmokem nebo postřikem třída A (E. coli ≤ 10 KTJ/100 ml), pokud se používají systémy kapkového nebo podpovrchového zavlažování třída B
  (E. coli ≤ 100 KTJ/100 ml),

| — | u potravinářských plodin s vysokým vzrůstem, které nejsou v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou (např. ovocné stromy) pouze při použití závlahy brázdovým podmokem nebo zatopením třída B
  (E. coli ≤ 100 KTJ/100 ml). |
| --- | --- |

—

u potravinářských plodin s vysokým vzrůstem, které nejsou v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou (např. ovocné stromy) pouze při použití závlahy brázdovým podmokem nebo zatopením třída B
  (E. coli ≤ 100 KTJ/100 ml).

Na základě dalšího posouzení rizik může být v případě přítomnosti ovoce s jedlou slupkou při zavlažování postřikem vyžadována třída A, aby se zabránilo možné kontaminaci ovoce vodou z postřiku. V případě ovoce s nejedlou slupkou by mohla být vhodná třída B, ale konečný výběr kvality vody by měl vycházet z posouzení rizik.

3.2.2.   Příklady použití bariér pro dosažení požadované třídy kvality vody

Ustanovení čl. 2 odst. 4 nařízení stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků mohou dosáhnout kvality vody požadované pro splnění požadavků nařízení č. 852/2004 tím, že za místem dodržování hodnot použijí několik možností úpravy vody, a to buď samostatně, nebo v kombinaci s dalšími možnostmi bez úpravy.

Podle multibariérového přístupu lze totiž snížení počtu bakterií o několik řádů pro získání požadované třídy kvality vody dosáhnout kombinací různých možností úpravy a možností bez úpravy (bariér).

Podle čl. 3 odst. 12 nařízení se při použití recyklované odpadní vody k zavlažování definuje bariéra jako:

| — | jakýkoli prostředek, včetně fyzických či procesních kroků nebo podmínek použití, který snižuje riziko infekce lidí, nebo předchází jeho vzniku, tím, že zabraňuje kontaktu recyklované odpadní vody s i) produkty určenými ke konzumaci, nebo ii) s osobami, které jsou jí přímo vystaveny, nebo |
| --- | --- |

—

jakýkoli prostředek, včetně fyzických či procesních kroků nebo podmínek použití, který snižuje riziko infekce lidí, nebo předchází jeho vzniku, tím, že zabraňuje kontaktu recyklované odpadní vody s i) produkty určenými ke konzumaci, nebo ii) s osobami, které jsou jí přímo vystaveny, nebo

| — | jiný prostředek, který například snižuje koncentraci mikroorganismů v recyklované odpadní vodě nebo brání jejich přežití na produktech určených ke konzumaci. |
| --- | --- |

—

jiný prostředek, který například snižuje koncentraci mikroorganismů v recyklované odpadní vodě nebo brání jejich přežití na produktech určených ke konzumaci.

Jinými slovy, a v souladu s přílohou I oddílem 2 nařízení, by bariéra měla být považována za prostředek k minimalizaci rizik na úroveň odpovídající rizikům požadované třídy kvality vody pro vybrané plodiny.

U různých bariér lze dosáhnout různého snížení obsahu bakterií a pro dosažení požadovaného celkového snížení obsahu bakterií nezbytného pro minimalizaci jakýchkoli rizik na základě zvolené třídy kvality vody lze na recyklovanou odpadní vodu použít i jejich kombinaci.

V tabulce 2 je uveden počet bariér, který je třeba použít u dané třídy kvality recyklované odpadní vody pro dosažení požadované ekvivalentní úrovně vyšší třídy, a to na základě typu plodiny.

V tabulce 3 jsou uvedeny typy akreditovaných překážek a s nimi související snížení obsahu bakterií.

Příloha 4 tohoto sdělení obsahuje příklady způsobu stanovení typu a počtu bariér podle druhu plodiny a třídy kvality vody.

Tabulka 2

Navrhovaný počet bariér potřebných pro zavlažování recyklovanou odpadní vodou podle kvality (upraveno podle tabulky 3 normy ISO 16075:2020)

Poznámka – změny v tabulce podle normy ISO byly provedeny výhradně proto, aby se z této tabulky vyloučily třídy kvality vody a druhy plodin, které nejsou předmětem nařízení o opětovném využívání vody. Další vysvětlení způsobu výkladu této tabulky ve vztahu k nařízení o opětovném využívání vody naleznete pod tabulkou.

| Kategorie(1) | Zavlažování zeleniny konzumované za syrova(2) | Zavlažování zeleniny po zpracování a pastvin(3) | Zavlažování potravinářských plodin jiných než zelenina (sady, vinice) a v zahradnictví(4) | Zavlažování pícnin a osivových plodin(5) | Zavlažování technických a energetických plodin(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| B | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| C | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| D | zakázáno | zakázáno | 3 | 1 (*) | 0 |
| Následující definice jednotlivých sloupců v tabulce jsou v souladu s tabulkou 1 přílohy 1 nařízení o opětovném využívání vody a mají čtenáři pomoci najít kategorii plodin, která zhruba odpovídá kategorizaci ISO, a určit tak, které další bariéry mohou být potřebné:







  (1) | Minimální třída kvality recyklované odpadní vody. |

Kategorie(1)

Zavlažování zeleniny konzumované za syrova(2)

Zavlažování zeleniny po zpracování a pastvin(3)

Zavlažování potravinářských plodin jiných než zelenina (sady, vinice) a v zahradnictví(4)

Zavlažování pícnin a osivových plodin(5)

Zavlažování technických a energetických plodin(6)

A

0

0

0

0

0

B

1

0

0

0

0

C

3

1

1

0

0

D

zakázáno

zakázáno

3

1 (*)

0

Následující definice jednotlivých sloupců v tabulce jsou v souladu s tabulkou 1 přílohy 1 nařízení o opětovném využívání vody a mají čtenáři pomoci najít kategorii plodin, která zhruba odpovídá kategorizaci ISO, a určit tak, které další bariéry mohou být potřebné:

(1)

Minimální třída kvality recyklované odpadní vody.

| (2) | Potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část je v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, a kořenové plodiny konzumované za syrova. |
| --- | --- |

(2)

Potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část je v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, a kořenové plodiny konzumované za syrova.

| (3) | Zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa. |
| --- | --- |

(3)

Zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa.

| (4) | Potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část roste nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou. |
| --- | --- |

(4)

Potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část roste nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou.

| (5) | Potravinářské plodiny konzumované v syrovém stavu, pokud je jejich jedlá část vypěstována nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa (v obou případech při použití kapkového zavlažování nebo jiné metody zavlažování, při níž nedochází k přímému kontaktu s jedlou částí plodiny). Pozn. Plodiny z osiva, které jsou zde uvedeny, mohou být určeny k lidské spotřebě nebo jako krmivo pro zvířata. |
| --- | --- |

(5)

Potravinářské plodiny konzumované v syrovém stavu, pokud je jejich jedlá část vypěstována nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa (v obou případech při použití kapkového zavlažování nebo jiné metody zavlažování, při níž nedochází k přímému kontaktu s jedlou částí plodiny). Pozn. Plodiny z osiva, které jsou zde uvedeny, mohou být určeny k lidské spotřebě nebo jako krmivo pro zvířata.

| (6) | Technické a energetické plodiny a plodiny z osiva (určené k produkci osiva k setí). |
| --- | --- |

(6)

Technické a energetické plodiny a plodiny z osiva (určené k produkci osiva k setí).

| (*) | Poznámka z normy ISO 16075:2020: Jedlá semena nebo semena určená k setí, která byla zavlažována méně než 30 dní před sklizní. Pokud je doba před sklizní rovna 30 dnům nebo je delší, lze třídu D použít přímo bez omezení (tj. bez nutnosti dalších bariér). |
| --- | --- |

(*)

Poznámka z normy ISO 16075:2020: Jedlá semena nebo semena určená k setí, která byla zavlažována méně než 30 dní před sklizní. Pokud je doba před sklizní rovna 30 dnům nebo je delší, lze třídu D použít přímo bez omezení (tj. bez nutnosti dalších bariér).

Tabulka 3

Typy akreditovaných bariér a příslušné řádové snížení množství patogenů (převzato z tabulky 2 normy ISO 16075:2020)

Změny byly provedeny výhradně proto, aby se z této tabulky vyloučily třídy kvality vody a druhy plodin, které nejsou předmětem nařízení o opětovném využívání vody.

| Typ bariéry | Použití | Logaritmické snížení množství patogenů | Počet bariér |
| --- | --- | --- | --- |
| ZAVLAŽOVÁNÍ POTRAVINÁŘSKÝCH PLODIN |
| Kapkové zavlažování | Kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí | 2 | 1 |
| Kapkové zavlažování plodin s vysokým vzrůstem přibližně 50 cm nebo více nad zemí | 4 | 2 |
| Podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy | 6 | 3 |
| Zavlažování postřikem a kropením | Zavlažování plodin s nízkým vzrůstem postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 25 cm nebo více od proudu vody | 2 | 1 |
| Zavlažování ovocných stromů postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 50 cm nebo více od proudu vody | 4 | 2 |
| Dodatečná dezinfekce v terénu | Nízká úroveň dezinfekce (< 1 mg/l celkového obsahu chloru po 30 minutách chlorování) | 2 | 1 |
| Vysoká úroveň dezinfekce (≥ 1 mg/l celkového obsahu chloru po 30 minutách chlorování) | 4 | 2 |
| Krycí fólie odolná proti slunci | V případě kapkového zavlažování, kdy plachta odděluje závlahu od zeleniny | 2 až 4 | 1 |
| Zánik patogenů | Podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní | 0,5 až 2 krát denně | 1 až 2 |
| Omytí produktů před prodejem zákazníkům | Omytí salátů, zeleniny a ovoce pitnou vodou | 1 | 1 |
| Dezinfekce produktů před prodejem zákazníkům | Omytí salátů, zeleniny a ovoce slabým dezinfekčním roztokem a opláchnutí pitnou vodou | 1 | 1 |
| Oloupání produktů | Oloupání ovoce a kořenových plodin | 2 | 1 |
| ZAVLAŽOVÁNÍ PÍCNIN A OSIVOVÝCH PLODIN |
| Kontrola přístupu | Omezení vstupu na zavlažované pole po dobu 24 hodin a více po zavlažování, například vstup zvířat na pastviny nebo pracovníků na pole | 0,5 až 2 | 1 |
| Omezení vstupu na zavlažované pole pět a více dní po zavlažování | 2 až 4 | 2 |
| Sušení pícnin na slunci | Pícniny a další plodiny, které se suší na slunci a sklízejí před konzumací | 2 až 4 | 2 |
| Poznámka: Bariéry mohou být na zavlažovacím poli již umístěny. Bariéry ve formě omezení plodin a metod zavlažování jsou v nařízení již zahrnuty při výběru třídy kvality recyklované odpadní vody a druhu plodiny. |

Typ bariéry

Použití

Logaritmické snížení množství patogenů

Počet bariér

ZAVLAŽOVÁNÍ POTRAVINÁŘSKÝCH PLODIN

Kapkové zavlažování

Kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí

2

1

Kapkové zavlažování plodin s vysokým vzrůstem přibližně 50 cm nebo více nad zemí

4

2

Podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy

6

3

Zavlažování postřikem a kropením

Zavlažování plodin s nízkým vzrůstem postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 25 cm nebo více od proudu vody

2

1

Zavlažování ovocných stromů postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 50 cm nebo více od proudu vody

4

2

Dodatečná dezinfekce v terénu

Nízká úroveň dezinfekce (< 1 mg/l celkového obsahu chloru po 30 minutách chlorování)

2

1

Vysoká úroveň dezinfekce (≥ 1 mg/l celkového obsahu chloru po 30 minutách chlorování)

4

2

Krycí fólie odolná proti slunci

V případě kapkového zavlažování, kdy plachta odděluje závlahu od zeleniny

2 až 4

1

Zánik patogenů

Podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní

0,5 až 2 krát denně

1 až 2

Omytí produktů před prodejem zákazníkům

Omytí salátů, zeleniny a ovoce pitnou vodou

1

1

Dezinfekce produktů před prodejem zákazníkům

Omytí salátů, zeleniny a ovoce slabým dezinfekčním roztokem a opláchnutí pitnou vodou

1

1

Oloupání produktů

Oloupání ovoce a kořenových plodin

2

1

ZAVLAŽOVÁNÍ PÍCNIN A OSIVOVÝCH PLODIN

Kontrola přístupu

Omezení vstupu na zavlažované pole po dobu 24 hodin a více po zavlažování, například vstup zvířat na pastviny nebo pracovníků na pole

0,5 až 2

1

Omezení vstupu na zavlažované pole pět a více dní po zavlažování

2 až 4

2

Sušení pícnin na slunci

Pícniny a další plodiny, které se suší na slunci a sklízejí před konzumací

2 až 4

2

Poznámka: Bariéry mohou být na zavlažovacím poli již umístěny. Bariéry ve formě omezení plodin a metod zavlažování jsou v nařízení již zahrnuty při výběru třídy kvality recyklované odpadní vody a druhu plodiny.

3.3.   
  Validační monitorování

3.3.1.   Obecné zásady

Validační monitorování je nezbytné k prokázání toho, že návrh nových systémů pro opětovné využívání vody nebo jakékoli změny stávajících linek pro úpravu vody zajistí spolehlivé a důsledné dosažení určitých úrovní inaktivace mikrobiálních ukazatelů pro třídu A kvality recyklované odpadní vody (tabulka 4 v příloze I nařízení). Inaktivace mikrobiálních indikátorů je vyjádřena ve snížení log10 (25).

Validační monitorování se liší od běžného rutinního monitorování, které provádí provozovatel (tabulka 3 – příloha I nařízení), aby se ujistil, že proces úpravy splňuje požadavky nařízení. Mělo by být chápáno jako intenzivní krátkodobá činnost, která se provádí před uvedením do provozu nebo ve fázi spouštění nových čisticích souprav či procesů nebo při jejich modernizaci.

Změny v systému pro opětovné využívání vody, jejichž součástí je aktualizace procesů, mohou být způsobeny například strukturálními změnami:

| 1. | průtoku a/nebo kvality odpadních vod v důsledku nových povolení k vypouštění do systému odpadních vod; |
| --- | --- |

1.

průtoku a/nebo kvality odpadních vod v důsledku nových povolení k vypouštění do systému odpadních vod;

| 2. | populačních ekvivalentů (PE) obsluhovaných čistírnou městských odpadních vod; |
| --- | --- |

2.

populačních ekvivalentů (PE) obsluhovaných čistírnou městských odpadních vod;

| 3. | klimatických podmínek (nárůst počtu událostí sezónních srážek nebo sucha); |
| --- | --- |

3.

klimatických podmínek (nárůst počtu událostí sezónních srážek nebo sucha);

| 4. | dalších podmínek, které nejsou předmětem plánu řízení rizik a které vyžadují aktualizaci používaných technologií/procesů. |
| --- | --- |

4.

dalších podmínek, které nejsou předmětem plánu řízení rizik a které vyžadují aktualizaci používaných technologií/procesů.

Vzhledem k tomu, že podstatné změny kapacity čistírny městských odpadních vod nebo modernizace čisticí linky systému pro opětovné využívání vody vyžadují přezkoumání nebo aktualizaci stávajícího povolení (čl. 6 odst. 6), doporučuje se ukončit validační monitorování před zahájením povolovacího řízení.

V každém případě se může stát, že během validačních činností nebude recyklovaná odpadní voda dodávána ke konečnému použití, dokud nebude dokončeno monitorování. Během této doby by se recyklovaná odpadní voda mohla vracet buď ke vstupu do čistírny městských odpadních vod, nebo do určeného místa vypouštění, dokud nebudou splněny validační požadavky na mikrobiální kvalitu.

Jakmile validační monitorování potvrdí, že nový systém nebo technologie splňují požadavky na mikrobiální indikátory, stačí pokračovat v požadavcích na rutinní monitorování.

Na podporu validačních činností lze připravit zprávu, v níž bude popsán postup validačního monitorování, návrh experimentu a analýza vstupních a výstupních vzorků z hlediska požadovaných mikrobiálních indikátorů. Zprávu by měl vypracovat kvalifikovaný odborník na odpadní vody.

Zařízení pro recyklaci odpadních vod, která byla již v provozu a ke dni 25. června 2020 nadále splňují požadavky na kvalitu recyklované odpadní vody stanovené v tabulce 2 písm. a), nemají povinnost validační monitorování provádět.

3.3.2.   Protokoly validačního monitorování

Tabulka 4 v příloze I nařízení stanoví hodnoty snížení log10, které musí být prostřednictvím validačního monitorování v řetězci čištění (tj. mezi vstupním bodem surové odpadní vody do čistírny městských odpadních vod a místem dodržování hodnot) dodrženy u indikátorů bakterií, virů a prvoků (E. coli, Campylobacter, celkové kolifágy/F-specifické kolifágy/somatické kolifágy/kolifágy, rotaviry, spory Clostridium perfringens / bakterie redukující sporulující sulfát a Cryptosporidium).

Vzhledem k tomu, že v každém zařízení pro recyklaci odpadních vod lze požadovaného snížení log10 dosáhnout kombinací různých procesů, nelze určit jednotný harmonizovaný protokol validačního monitorování. Tento protokol by měli v každém konkrétním případě stanovit a provádět spíše odborníci na odpadní vody.

Při sestavování validačního protokolu pro systém pro opětovné využívání vody určí rozdíl mezi koncentracemi v surové odpadní vodě a v cílové třídě kvality vody potřebný počet a úroveň úprav (obrázek 5).

U dobře zavedených procesů úpravy jsou výchozí hodnoty odstranění log10 často k dispozici v technických pokynech, učebnicích a zveřejněných údajích. U inovativních procesů by měl být navržen testovací protokol, pomocí kterého by se shromáždily údaje o snížení log10.

Na obrázku 5 je znázorněn příklad, jak lze dosáhnout cílového snížení log10 obsahu bakterií E coli součtem více úprav. Je třeba poznamenat, že ačkoli primární a sekundární úpravy mohou snížit obsah patogenních bakterií o několik logaritmických jednotek, úpravy, které jsou spojeny s největším snížením logaritmických jednotek, jsou dezinfekce a terciární úprava, a ty je třeba pečlivě charakterizovat.

Pokud systém sestává z více úprav, hodnoty odstranění logaritmických jednotek by mohly být stanoveny na základě technických hodnot nebo provedením protokolů předběžného testování na místě nebo na dálku. V zařízení(ch) by pak mohla být provedena validační analýza vstupních a výstupních vzorků. Na národní nebo jiné úrovni mohou být vypracovány pokyny nebo normy pro standardizaci validačního monitorování.

Obrázek 5

Hodnocení libovolného multibariérového systému pro opětovné využívání vody za účelem snížení obsahu bakterií E.coli na požadovanou hodnotu snížení log10 pro zavlažování třídy A (předpokládané rozsahy snížení log10 jsou uvedeny v tabulce 3.4 australských pokynů – viz oddíl 3.3.4)

Image 6

Jakmile jsou v zařízení pro recyklaci odpadních vod stanoveny způsoby úpravy, je k dispozici několik strategií provádění validačního monitorování, zejména provedení testů na dálku nebo předběžných testů na místě. K validaci lze použít kterýkoli z těchto postupů. Pokud však testy na dálku nestačí, lze je doplnit testováním na místě. Pro splnění validačních požadavků nařízení by pak stačilo provést test vstupních a výstupních vzorků odpadních vod.

V následujícím postupu je uvedeno, jak provést protokol předběžného testování:

| — | Dostupné údaje o účinnosti úpravy z hlediska mikrobiálních indikátorů lze nejprve shromáždit na základě technických listů od dodavatelů, zveřejněné vědecké a technické literatury, pokynů legislativních orgánů nebo profesních subjektů a historických údajů. Tak by se zjistilo, zda je určitý proces dobře zaveden nebo zda je nutné provést předběžné testování. |
| --- | --- |

—

Dostupné údaje o účinnosti úpravy z hlediska mikrobiálních indikátorů lze nejprve shromáždit na základě technických listů od dodavatelů, zveřejněné vědecké a technické literatury, pokynů legislativních orgánů nebo profesních subjektů a historických údajů. Tak by se zjistilo, zda je určitý proces dobře zaveden nebo zda je nutné provést předběžné testování.

| — | Pokud je k dispozici dostatek technických údajů, které prokazují, že úpravy splňují validační požadavky, nemusí být protokol předběžného testování nutný. |
| --- | --- |

—

Pokud je k dispozici dostatek technických údajů, které prokazují, že úpravy splňují validační požadavky, nemusí být protokol předběžného testování nutný.

Přesto však bude nutné provést analýzu vstupní a výstupní odpadní vody požadovanou v tabulce 4 přílohy I nařízení v rámci validačního monitorování během fáze uvedení do provozu, aby se prokázalo, že bylo dosaženo snížení obsahu mikrobů log10.

U konkrétního procesu/technologie by mohly být provedeny předběžné testy na nejnáročnějších organismech v každé skupině mikrobiálních indikátorů (bakterie, viry a prvoci) a poté validovány u všech skupin.

| U inovativních technologií by mohly být provedeny laboratorní testy (na dálku) nebo pilotní testy (na dálku nebo na místě) za účelem shromáždění specifických parametrů návrhu nebo v případě nedostatku údajů o výkonnosti technologie. |
| --- |

U inovativních technologií by mohly být provedeny laboratorní testy (na dálku) nebo pilotní testy (na dálku nebo na místě) za účelem shromáždění specifických parametrů návrhu nebo v případě nedostatku údajů o výkonnosti technologie.

Na základě dostupných informací a odborných znalostí odborníků na odpadní vody může být vypracován návrh experimentu. Laboratorní testy lze provádět na skutečné odpadní vodě, nebo pokud to není možné, lze připravit roztok s přidanými cílovými organismy. Vzorky by pak mohly být dále analyzovány na místě, aby se potvrdila laboratorní pozorování.

| — | V případě testů na místě by provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod mohli po vypracování protokolu provádět validační monitorování. V případě potřeby by je mohli podpořit také nezávislí a kvalifikovaní odborníci, kteří by na tyto činnosti dohlíželi. Analýzu validačního monitorování by měla provádět nezávislá a certifikovaná laboratoř. |
| --- | --- |

—

V případě testů na místě by provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod mohli po vypracování protokolu provádět validační monitorování. V případě potřeby by je mohli podpořit také nezávislí a kvalifikovaní odborníci, kteří by na tyto činnosti dohlíželi. Analýzu validačního monitorování by měla provádět nezávislá a certifikovaná laboratoř.

| — | U mikrobiálního monitorování je důležité provést analýzu takového počtu vzorků, který je statisticky reprezentativní – tedy alespoň tří vzorků v každém odběrovém místě, aby bylo možné vypočítat průměry a směrodatné odchylky. |
| --- | --- |

—

U mikrobiálního monitorování je důležité provést analýzu takového počtu vzorků, který je statisticky reprezentativní – tedy alespoň tří vzorků v každém odběrovém místě, aby bylo možné vypočítat průměry a směrodatné odchylky.

Doporučuje se, aby směrodatná odchylka mezi vzorky byla menší než 1 log10. Alespoň 90 % vzorků by mělo splňovat výkonnostní cíle. Četnost a doba trvání validačního monitorování by měly být stanoveny na základě protokolu vypracovaného pro konkrétní případ.

| — | Pokud se v recyklované odpadní vodě nevyskytuje žádný biologický ukazatel, nejsou validační požadavky nutné. Zejména pokud mikrobiální ukazatel není v surové odpadní vodě přítomen nebo je přítomen v nízké koncentraci, má se za to, že validační monitorování tento ukazatel schválilo. |
| --- | --- |

—

Pokud se v recyklované odpadní vodě nevyskytuje žádný biologický ukazatel, nejsou validační požadavky nutné. Zejména pokud mikrobiální ukazatel není v surové odpadní vodě přítomen nebo je přítomen v nízké koncentraci, má se za to, že validační monitorování tento ukazatel schválilo.

3.3.3.   Příklady validačního monitorování

Následující případ byl vybrán z australských pokynů jako příklad toho, jak by mohl být validační monitorovací protokol proveden podle požadavků nařízení.

V tomto případě se plánovalo zavlažování salátových plodin postřikem recyklovanou odpadní vodou z čistírny městských odpadních vod. Během uvádění nového zařízení do provozu a před schválením systému pro opětovné využívání vody (ve smyslu nařízení před udělením povolení) bylo vyžadováno validační monitorování.

V tomto příkladě nebyl systém navržen na základě dostupných technických norem, a proto nebyly k dispozici výchozí hodnoty pro snížení logaritmických jednotek. Proto bylo nutné vypracovat plán testování v laboratoři a v pilotním rozsahu, aby bylo možné získat údaje o účinnosti inaktivace vybraných mikrobů.

Řetězec čištění systému pro opětovné využívání vody zahrnoval: sekundární čištění, lagunu, koagulaci, flotaci rozpuštěným vzduchem a filtraci a chlorování. V tabulce 2 jsou uvedeny počáteční a konečné koncentrace z provedené analýzy. V posledním sloupci jsou pro informaci uvedeny minimální požadavky podle nařízení.

Tabulka 2

Výsledky validačního monitorování podle příkladu dostupného v australských pokynech

| Indikátorové mikroorganismy (*2) | Počáteční koncentrace v surové odpadní vodě | Koncentrace ve vyčištěné odpadní vodě | Celkové snížení logaritmických jednotek | Výkonnostní cíl z nařízení
  (příloha I tabulka 4) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cryptosporidium | 2 000 /litr | <1 /50 litrů | 5 log | ≥ 5 log |
| Giardia | 20 000 /litr | <1 /50 litrů | není k dispozici | není k dispozici |
| adenoviry, reoviry, enteroviry, hepatitida A | 8 000 /litr | <1 /50 litrů | 5,5 log | není k dispozici |
| E. coli | není k dispozici | < 1  KTJ/100  ml | > 6 log | ≥ 5 log |

Indikátorové mikroorganismy (*2)

Počáteční koncentrace v surové odpadní vodě

Koncentrace ve vyčištěné odpadní vodě

Celkové snížení logaritmických jednotek

Výkonnostní cíl z nařízení

(příloha I tabulka 4)

Cryptosporidium

2 000 /litr

<1 /50 litrů

5 log

≥ 5 log

Giardia

20 000 /litr

<1 /50 litrů

není k dispozici

není k dispozici

adenoviry, reoviry, enteroviry, hepatitida A

8 000 /litr

<1 /50 litrů

5,5 log

není k dispozici

E. coli

není k dispozici

< 1  KTJ/100  ml

> 6 log

≥ 5 log

3.3.4.   Další zdroje:

Vzhledem k tomu, že postup validačního monitorování by měl být navržen tak, aby zohledňoval specifické způsoby čištění, jsou zde uvedeny některé externí zdroje, které by odborníci v oblasti odpadních vod měli zvážit, jelikož jim mohou pomoci zavést specifický protokol.

| Aspekt validace | Odkaz |
| --- | --- |
| Typické rozsahy snížení log10 u mikrobiálních indikátorů v běžných procesech čištění odpadních vod (26) | — | Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks (Australské pokyny pro recyklaci vody: Řízení zdravotních a environmentálních rizik), 2006, kapitola 3, tabulka 3.4. |

Aspekt validace

Odkaz

Typické rozsahy snížení log10 u mikrobiálních indikátorů v běžných procesech čištění odpadních vod (26)

—

Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks (Australské pokyny pro recyklaci vody: Řízení zdravotních a environmentálních rizik), 2006, kapitola 3, tabulka 3.4.

| — | Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works (Globální projekt výzkumu patogenů ve vodě, část čtvrtá. Řízení rizik snížení a přežívání patogenů v exkrementech a odpadních vodách v dokončených čistírnách odpadních vod), 2019, tabulka 1 |
| --- | --- |

—

Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works (Globální projekt výzkumu patogenů ve vodě, část čtvrtá. Řízení rizik snížení a přežívání patogenů v exkrementech a odpadních vodách v dokončených čistírnách odpadních vod), 2019, tabulka 1

| — | Metcalf & Eddy Inc. a kol. Waste Water Engineering: Zpracování a využití zdrojů. 5. vydání, McGraw-Hill Professional, 2013. |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc. a kol. Waste Water Engineering: Zpracování a využití zdrojů. 5. vydání, McGraw-Hill Professional, 2013.

Validační protokoly pro dezinfekční systémy

| — | ISO 20468-4 Směrnice pro hodnocení účinnosti technologií čištění pro systémy k opětovnému využití vody – Část 4: Dezinfekce UV zářením |
| --- | --- |

—

ISO 20468-4 Směrnice pro hodnocení účinnosti technologií čištění pro systémy k opětovnému využití vody – Část 4: Dezinfekce UV zářením

| — | USEPA. 2006) Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule (Příručka pro dezinfekci ultrafialovým zářením podle pravidla 2 o konečné dlouhodobé posílené úpravě povrchových vod). EPA 815-R-06-007. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC. USEPA, 2005. Membrane Filtration Guidance Manual (Příručka pro membránovou filtraci). EPA 815-R-06-009. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC. |
| --- | --- |

—

USEPA. 2006) Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule (Příručka pro dezinfekci ultrafialovým zářením podle pravidla 2 o konečné dlouhodobé posílené úpravě povrchových vod). EPA 815-R-06-007. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC. USEPA, 2005. Membrane Filtration Guidance Manual (Příručka pro membránovou filtraci). EPA 815-R-06-009. Úřad pro ochranu životního prostředí USA, Kancelář pro vodu, Washington, DC.

| — | Metcalf & Eddy Inc. a kol. Waste Water Engineering: Zpracování a využití zdrojů. 5. vydání, McGraw-Hill Professional, 2013.W |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc. a kol. Waste Water Engineering: Zpracování a využití zdrojů. 5. vydání, McGraw-Hill Professional, 2013.W

---

(1)  Na opětovné využívání vody poukazuje jak akční plán pro oběhové hospodářství (COM/2020/98 final), tak nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu (COM/2021/82 final), protože schopnost EU reagovat na zvyšující se tlak na vodní zdroje by mohla být posílena rozsáhlejším opětovným využíváním vyčištěné odpadní vody. Kromě zavlažování lze opětovné využívání vody s výhodou využít i v průmyslovém odvětví, a přispět tak k dosažení cílů stanovených v návrhu Komise na revizi směrnice o průmyslových emisích (COM(2022) 156 final/2).

(2)  Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32.

(3)  Opětovné využívání vody by mohlo přispět k dosažení cíle snížení environmentální a klimatické stopy potravinového systému EU, který je stanoven ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ (COM/2020/381 final).

(4)  Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40., směrnice o čištění městských odpadních vod vyžaduje, aby byly vyčištěné odpadní vody znovu použity, kdykoli je to vhodné. Tato směrnice je v současné době předmětem přezkumu, ale očekává se, že plánovaná budoucí legislativní úprava posílí vazbu na praxi opětovného využívání vody. Veškeré odkazy na tuto směrnici v tomto sdělení se proto v budoucnu budou vztahovat k plánovanému revidovanému právnímu předpisu o čištění městských odpadních vod.

(5)  Dříve nazývanou ad-hoc pracovní skupina pro opětovné využívání vody a v roce 2022 zřízenou jako stálá pracovní skupina.

(6)  Další informace o této skupině naleznete zde: https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/3644e20b-f5c5-46de-9d2f-3d9efb965fac?p=1&n=10&sort=modified_DESC

(7)  Ustanovení čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1119, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1), čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s 1).

(8)  Nařízení (ES) č. 178/2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s.1).

(9)  Nařízení (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s.1).

(10)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s.1).

(11)  Nařízení (EU) 2017/625 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s.1).

(12)  Oznámení Komise o pokynech pro řešení mikrobiologických rizik u čerstvého ovoce a zeleniny v prvovýrobě prostřednictvím správné hygieny (Úř. věst. C 163, 23.5.2017, s.1).

(13)  https://ec.europa.eu/environment/water/pdf/Guidelines_on_water_reuse.pdf

(14)  R. Maffettone a B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Evropská komise, Lucemburk, JRC 129596.

(15)  Akutní účinky: účinky na zdraví, které se obvykle dostavují rychle v důsledku krátkodobé expozice. Chronický účinek: nepříznivý účinek na zdraví vyplývající z dlouhodobé expozice určité látce.

(16)  Pokyny WHO pro bezpečné používání odpadní vody, exkrementů a šedé vody (WHO, 2006).

(17)  Katalog sladkovodních zdrojů WISE – https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/metadata#surface-water-bodies-priority-substances-2nd-rbmp-overview-chart

(18)  Normy environmentální kvality – ECHA – https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

(19)  Evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek – https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

(20)  FAO a WHO, 2019. Safety and Quality of Water Used in Food Production and Processing – Meeting report (Bezpečnost a kvalita vody používané při výrobě a zpracování potravin – zpráva ze zasedání). Řada Hodnocení mikrobiologických rizik č. 33 Řím – https://www.fao.org/3/ca6062en/CA6062EN.pdf

(21)  R. Maffettone a B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Evropská komise, Lucemburk, JRC 129596.

(22)  WHO, 2016. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management (Kvantitativní hodnocení mikrobiálních rizik: Aplikace pro řízení bezpečnosti vody). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko – https://apps.who.int/iris/handle/10665/246195

(23)  Směrnice 2009/90/ESze dne 31. července 2009, kterou se podle směrnice 2000/60/ES stanoví technické specifikace pro chemické analýzy a monitorování stavu vod (Úř. věst. L 201, 1.8.2009, s.36).

(24)  Příklady vzdáleností mezi jedlými částmi plodin a zavlažovanou půdou jsou uvedeny v příloze 4.

(*1)  Aniž jsou dotčeny stávající platné právní předpisy a pokyny týkající se bezpečnosti a hygieny potravin. Je třeba upozornit, že podle ohraničení na obrázku 2 končí posouzení rizik v okamžiku, kde je plodina vypěstována.

(25)  Odstranění 1 log = 90 % snížení hustoty cílového organismu, odstranění 2 log = 99 % snížení, odstranění 3 log = 99,9 % snížení atd

(*2)  zjištěné pomocí buněčných kultur, s výjimkou hepatitidy A, která byla zjištěna pomocí polymerázové řetězové reakce

(26)  Míry snížení závisí na konkrétních provozních podmínkách, jako je referenční čas, doba kontaktu a koncentrace použitých chemikálií, velikost pórů, hloubka filtru, předúprava a další faktory. Uvedené rozsahy by neměly být použity jako základ pro návrh nebo nařízení – mají poskytnout relativní porovnání ve fázi návrhu protokolu validačního monitorování.

---

PŘÍLOHA 1

Slovníček

V tomto dokumentu se často používají následující pojmy, které je třeba chápat tak, jak je vysvětleno níže. Nejedná se o právní definice, s výjimkou definic uvedených v článku 3 nařízení 2020/741 o opětovném využívání vody nebo v článku 2 směrnice 91/271/EHS o čištění městských odpadních vod.

| — | Akutní toxicita: rychlý nepříznivý účinek (např. smrt) způsobený látkou v živém organismu. Lze ji použít k definování expozice nebo reakce na expozici (účinek) [NRMMC-EPHC-AHMC, 2006]. |
| --- | --- |

—

Akutní toxicita: rychlý nepříznivý účinek (např. smrt) způsobený látkou v živém organismu. Lze ji použít k definování expozice nebo reakce na expozici (účinek) [NRMMC-EPHC-AHMC, 2006].

| — | Bariéra: jakýkoli prostředek, včetně fyzických či procesních kroků nebo podmínek použití, který snižuje riziko infekce lidí, nebo předchází jeho vzniku, tím, že zabraňuje kontaktu recyklované odpadní vody s produkty určenými ke konzumaci a s osobami, které jsou jí přímo vystaveny, nebo jiný prostředek, který například snižuje koncentraci mikroorganismů v recyklované odpadní vodě nebo brání jejich přežití na produktech určených ke konzumaci [čl. 3 odst. 12 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Bariéra: jakýkoli prostředek, včetně fyzických či procesních kroků nebo podmínek použití, který snižuje riziko infekce lidí, nebo předchází jeho vzniku, tím, že zabraňuje kontaktu recyklované odpadní vody s produkty určenými ke konzumaci a s osobami, které jsou jí přímo vystaveny, nebo jiný prostředek, který například snižuje koncentraci mikroorganismů v recyklované odpadní vodě nebo brání jejich přežití na produktech určených ke konzumaci [čl. 3 odst. 12 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Příslušný orgán: orgán nebo subjekt určený členským státem, který plní povinnosti podle tohoto nařízení týkající se vydávání povolení pro produkci nebo dodávku recyklované odpadní vody, výjimek pro výzkumné nebo pilotní projekty a kontrol souladu [čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Příslušný orgán: orgán nebo subjekt určený členským státem, který plní povinnosti podle tohoto nařízení týkající se vydávání povolení pro produkci nebo dodávku recyklované odpadní vody, výjimek pro výzkumné nebo pilotní projekty a kontrol souladu [čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Kontaminující látka: fyzikální, chemická, biologická nebo radiologická látka nebo materiál ve vodě. Přítomnost kontaminujících látek nemusí nutně znamenat, že voda představuje zdravotní riziko [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Kontaminující látka: fyzikální, chemická, biologická nebo radiologická látka nebo materiál ve vodě. Přítomnost kontaminujících látek nemusí nutně znamenat, že voda představuje zdravotní riziko [ISO 20670:2018].

| — | Počet let života poznamenaných onemocněním: populační metrika let života ztracených v důsledku nemoci vyjádřená jako počet let ztracených v důsledku špatného zdravotního stavu, zdravotního postižení nebo předčasného úmrtí. V pokynech WHO z roku 2006 je doporučená cílová hodnota z hlediska ochrany zdraví 10-6 let života poznamenaných onemocněním na osobu a rok [WHO, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Počet let života poznamenaných onemocněním: populační metrika let života ztracených v důsledku nemoci vyjádřená jako počet let ztracených v důsledku špatného zdravotního stavu, zdravotního postižení nebo předčasného úmrtí. V pokynech WHO z roku 2006 je doporučená cílová hodnota z hlediska ochrany zdraví 10-6 let života poznamenaných onemocněním na osobu a rok [WHO, 2006a].

| — | Dezinfekce: postup, který ničí, inaktivuje nebo odstraňuje mikroorganismy, dokud není dosaženo jejich odpovídající úrovně [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Dezinfekce: postup, který ničí, inaktivuje nebo odstraňuje mikroorganismy, dokud není dosaženo jejich odpovídající úrovně [ISO 20670:2018].

| — | Posouzení vztahu mezi dávkou a odezvou: určení vztahu mezi rozsahem expozice (dávkou) chemickému, biologickému nebo fyzikálnímu činiteli a závažností a/nebo četností souvisejících nepříznivých účinků na zdraví (odezvou) [WHO, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Posouzení vztahu mezi dávkou a odezvou: určení vztahu mezi rozsahem expozice (dávkou) chemickému, biologickému nebo fyzikálnímu činiteli a závažností a/nebo četností souvisejících nepříznivých účinků na zdraví (odezvou) [WHO, 2006a].

| — | Koncový uživatel: fyzická nebo právnická osoba, ať se jedná o veřejný či soukromý subjekt, která využívá recyklovanou odpadní vodu pro zavlažování v zemědělství [čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Koncový uživatel: fyzická nebo právnická osoba, ať se jedná o veřejný či soukromý subjekt, která využívá recyklovanou odpadní vodu pro zavlažování v zemědělství [čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Životní prostředí: prostředí, ve kterém systém pro opětovné využívání vody funguje, včetně ovzduší, vody, půdy, přírodních zdrojů, flóry, fauny, lidí a jejich vzájemných vztahů [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Životní prostředí: prostředí, ve kterém systém pro opětovné využívání vody funguje, včetně ovzduší, vody, půdy, přírodních zdrojů, flóry, fauny, lidí a jejich vzájemných vztahů [ISO 20670:2018].

| — | Expozice: kontakt chemického, fyzikálního nebo biologického činitele s vnější hranicí organismu (např. vdechnutím, požitím nebo kontaktem s kůží) [WHO, 2016a] |
| --- | --- |

—

Expozice: kontakt chemického, fyzikálního nebo biologického činitele s vnější hranicí organismu (např. vdechnutím, požitím nebo kontaktem s kůží) [WHO, 2016a]

| — | Posouzení expozice: odhad (kvalitativní nebo kvantitativní) velikosti, četnosti, trvání, způsobu a rozsahu expozice jednomu nebo více kontaminovaným médiím [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Posouzení expozice: odhad (kvalitativní nebo kvantitativní) velikosti, četnosti, trvání, způsobu a rozsahu expozice jednomu nebo více kontaminovaným médiím [WHO, 2016a].

| — | Pícniny: plodiny, které nejsou určeny k lidské spotřebě. Příklad: pastvinové směsi a pícniny, textilní plodiny, okrasné plodiny, osivo, lesní plodiny a přírodní travnaté porosty [ISO 20670:2018] |
| --- | --- |

—

Pícniny: plodiny, které nejsou určeny k lidské spotřebě. Příklad: pastvinové směsi a pícniny, textilní plodiny, okrasné plodiny, osivo, lesní plodiny a přírodní travnaté porosty [ISO 20670:2018]

| — | Potravinářské plodiny: plodiny určené k lidské spotřebě. Potravinářské plodiny se často dále klasifikují podle toho, zda jsou určeny k tepelné úpravě, zpracování nebo konzumaci za syrova [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Potravinářské plodiny: plodiny určené k lidské spotřebě. Potravinářské plodiny se často dále klasifikují podle toho, zda jsou určeny k tepelné úpravě, zpracování nebo konzumaci za syrova [ISO 20670:2018].

| — | Nebezpečí: biologické, chemické, fyzikální nebo radiologické činitele, které mohou být škodlivé pro lidi, zvířata, plodiny nebo rostliny, jiné suchozemské organismy, vodní organismy, půdu nebo životní prostředí obecně [čl. 3 odst. 7 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Nebezpečí: biologické, chemické, fyzikální nebo radiologické činitele, které mohou být škodlivé pro lidi, zvířata, plodiny nebo rostliny, jiné suchozemské organismy, vodní organismy, půdu nebo životní prostředí obecně [čl. 3 odst. 7 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Nebezpečná událost: událost, při níž jsou lidé vystaveni nebezpečí v rámci systému. Může se jednat o událost nebo situaci, při níž se do prostředí, v němž žijí nebo pracují lidé, dostane nebo uvolní nebezpečný činitel, dojde ke zvýšení koncentrace nebezpečného činitele nebo nedojde k odstranění nebezpečí z lidského prostředí [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Nebezpečná událost: událost, při níž jsou lidé vystaveni nebezpečí v rámci systému. Může se jednat o událost nebo situaci, při níž se do prostředí, v němž žijí nebo pracují lidé, dostane nebo uvolní nebezpečný činitel, dojde ke zvýšení koncentrace nebezpečného činitele nebo nedojde k odstranění nebezpečí z lidského prostředí [WHO, 2016a].

| — | Zdravotní riziko: kombinace pravděpodobnosti výskytu poškození zdraví a závažnosti tohoto poškození [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Zdravotní riziko: kombinace pravděpodobnosti výskytu poškození zdraví a závažnosti tohoto poškození [ISO 20670:2018].

| — | Hodnocení zdravotních rizik: využití dostupných informací k identifikaci zdravotních rizik a odhadu zdravotních rizik [ISO 20670:2018 (upraveno pro účely tohoto sdělení)]. |
| --- | --- |

—

Hodnocení zdravotních rizik: využití dostupných informací k identifikaci zdravotních rizik a odhadu zdravotních rizik [ISO 20670:2018 (upraveno pro účely tohoto sdělení)].

| — | Zavlažovací systém: sestava potrubí, součástí a zařízení nainstalovaných v terénu za účelem zavlažování určité oblasti [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Zavlažovací systém: sestava potrubí, součástí a zařízení nainstalovaných v terénu za účelem zavlažování určité oblasti [ISO 20670:2018].

| — | Logaritmické snížení: účinnost snížení množství organismů: 1 logaritmická jednotka = 90 %, 2 logaritmické jednotky = 99 %, 3 logaritmické jednotky = 99,9 % a tak dále [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Logaritmické snížení: účinnost snížení množství organismů: 1 logaritmická jednotka = 90 %, 2 logaritmické jednotky = 99 %, 3 logaritmické jednotky = 99,9 % a tak dále [WHO, 2016a].

| — | Hodnota nebo koncentrace dávky bez pozorovaného účinku: nejvyšší koncentrace nebo množství látky zjištěné pozorováním nebo experimentem, které nezpůsobuje žádný detekovatelný účinek [Slovník pojmů EEA, zdroj: WHO, 2004)]. |
| --- | --- |

—

Hodnota nebo koncentrace dávky bez pozorovaného účinku: nejvyšší koncentrace nebo množství látky zjištěné pozorováním nebo experimentem, které nezpůsobuje žádný detekovatelný účinek [Slovník pojmů EEA, zdroj: WHO, 2004)].

| — | Patogen: organismy způsobující onemocnění (např. bakterie, střevní paraziti, prvoci nebo viry) [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Patogen: organismy způsobující onemocnění (např. bakterie, střevní paraziti, prvoci nebo viry) [WHO, 2016a].

| — | Znečišťující látka: látka, která může mít buď sama o sobě, nebo v kombinaci s jinými látkami, nebo prostřednictvím svých produktů rozkladu či emisí škodlivý účinek na lidské zdraví nebo životní prostředí [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Znečišťující látka: látka, která může mít buď sama o sobě, nebo v kombinaci s jinými látkami, nebo prostřednictvím svých produktů rozkladu či emisí škodlivý účinek na lidské zdraví nebo životní prostředí [ISO 20670:2018].

| — | Preventivní opatření: vhodné opatření nebo vhodná činnost, které mohou zabránit riziku pro zdraví či životní prostředí nebo jej vyloučit, nebo které mohou toto riziko snížit na přijatelnou úroveň [čl. 3 odst. 10 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Preventivní opatření: vhodné opatření nebo vhodná činnost, které mohou zabránit riziku pro zdraví či životní prostředí nebo jej vyloučit, nebo které mohou toto riziko snížit na přijatelnou úroveň [čl. 3 odst. 10 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Receptor: definovaný subjekt, který je zranitelný vůči nepříznivým účinkům nebezpečné látky nebo nebezpečného činitele. Příklad: lidé, zvířata, voda, vegetace, technický systém budovy [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Receptor: definovaný subjekt, který je zranitelný vůči nepříznivým účinkům nebezpečné látky nebo nebezpečného činitele. Příklad: lidé, zvířata, voda, vegetace, technický systém budovy [ISO 20670:2018].

| — | Recyklovaná odpadní voda: městské odpadní vody, které byly vyčištěny v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 91/271/EHS a které pocházejí z dalšího čištění v zařízení pro recyklaci odpadních vod v souladu s oddílem 2 přílohy I nařízení 2020/741 [čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Recyklovaná odpadní voda: městské odpadní vody, které byly vyčištěny v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 91/271/EHS a které pocházejí z dalšího čištění v zařízení pro recyklaci odpadních vod v souladu s oddílem 2 přílohy I nařízení 2020/741 [čl. 3 odst. 4 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Zařízení pro recyklaci odpadních vod: čistírna městských odpadních vod nebo jiné zařízení, které dále čistí městskou odpadní vodu, jež je v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 91/271/EHS za účelem produkce vody, která je vhodná pro využití uvedené v oddíle 1 přílohy I nařízení (EU) 2020/741 [čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Zařízení pro recyklaci odpadních vod: čistírna městských odpadních vod nebo jiné zařízení, které dále čistí městskou odpadní vodu, jež je v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 91/271/EHS za účelem produkce vody, která je vhodná pro využití uvedené v oddíle 1 přílohy I nařízení (EU) 2020/741 [čl. 3 odst. 5 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod: fyzická nebo právnická osoba zastupující veřejný či soukromý subjekt, která provozuje nebo řídí zařízení pro recyklaci odpadních vod [čl. 3 odst. 6 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod: fyzická nebo právnická osoba zastupující veřejný či soukromý subjekt, která provozuje nebo řídí zařízení pro recyklaci odpadních vod [čl. 3 odst. 6 nařízení (EU) 2020/741].

| — | 1 PE (populační ekvivalent): zatížení vyjádřené jako produkce organického biologicky odbouratelného znečištění, která odpovídá pětidenní biochemické spotřebě kyslíku (BSK5) 60 g O2/den [čl. 2 odst. 6 směrnice 91/271/EHS]. |
| --- | --- |

—

1 PE (populační ekvivalent): zatížení vyjádřené jako produkce organického biologicky odbouratelného znečištění, která odpovídá pětidenní biochemické spotřebě kyslíku (BSK5) 60 g O2/den [čl. 2 odst. 6 směrnice 91/271/EHS].

| — | Místo dodržování hodnot: místo, v němž provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod dodává recyklovanou odpadní vodu dalšímu subjektu v řetězci [čl. 3 odst. 11 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Místo dodržování hodnot: místo, v němž provozovatel zařízení pro recyklaci odpadních vod dodává recyklovanou odpadní vodu dalšímu subjektu v řetězci [čl. 3 odst. 11 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Systém pro opětovné využívání vody: infrastruktura a další technické prvky nezbytné pro produkci, dodávku a využívání recyklované odpadní vody; zahrnuje všechny prvky od vtoku do čistírny městských odpadních vod až po místo, kde je recyklovaná odpadní voda použita k zavlažování v zemědělství, včetně infrastruktury pro distribuci a uchovávání. [čl. 3 odst. 15 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Systém pro opětovné využívání vody: infrastruktura a další technické prvky nezbytné pro produkci, dodávku a využívání recyklované odpadní vody; zahrnuje všechny prvky od vtoku do čistírny městských odpadních vod až po místo, kde je recyklovaná odpadní voda použita k zavlažování v zemědělství, včetně infrastruktury pro distribuci a uchovávání. [čl. 3 odst. 15 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Riziko: pravděpodobnost, že zjištěná nebezpečí způsobí v uvedeném časovém rámci újmu, včetně závažnosti důsledků [čl. 3 odst. 8 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Riziko: pravděpodobnost, že zjištěná nebezpečí způsobí v uvedeném časovém rámci újmu, včetně závažnosti důsledků [čl. 3 odst. 8 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Posouzení rizik: proces zaměřený na pochopení povahy rizika a stanovení úrovně rizika [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Posouzení rizik: proces zaměřený na pochopení povahy rizika a stanovení úrovně rizika [ISO 20670:2018].

| — | Řízení rizik: systematické řízení, které soustavně zaručuje bezpečné opětovné využívání vody za specifických podmínek [čl. 3 odst. 9 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Řízení rizik: systematické řízení, které soustavně zaručuje bezpečné opětovné využívání vody za specifických podmínek [čl. 3 odst. 9 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Zúčastněný subjekt – zainteresovaná strana: jednotlivci, skupiny, organizace nebo agentury, které mají zájem na činnostech, vývoji a/nebo rozhodnutích týkajících se opětovného využívání vody, jsou do nich zapojeny a/nebo jsou jimi ovlivněny [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Zúčastněný subjekt – zainteresovaná strana: jednotlivci, skupiny, organizace nebo agentury, které mají zájem na činnostech, vývoji a/nebo rozhodnutích týkajících se opětovného využívání vody, jsou do nich zapojeny a/nebo jsou jimi ovlivněny [ISO 20670:2018].

| — | Hranice systému: hranice, v rámci které se provádí plán řízení rizik [WHO, 2016b (upraveno pro účely tohoto sdělení)]. |
| --- | --- |

—

Hranice systému: hranice, v rámci které se provádí plán řízení rizik [WHO, 2016b (upraveno pro účely tohoto sdělení)].

| — | Proces úpravy: jednotkový proces určený k přeměně kvality vody fyzikálními, biologickými a/nebo chemickými prostředky [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Proces úpravy: jednotkový proces určený k přeměně kvality vody fyzikálními, biologickými a/nebo chemickými prostředky [ISO 20670:2018].

| — | Systém pro úpravu: soubor vzájemně propojených nebo vzájemně působících jednotkových procesů úpravy [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Systém pro úpravu: soubor vzájemně propojených nebo vzájemně působících jednotkových procesů úpravy [ISO 20670:2018].

| — | Technologie úpravy: jednotkový proces čištění odpadní vody nebo skupina integrovaných jednotkových procesů určených k přeměně kvality vody fyzikálními, biologickými a/nebo chemickými prostředky [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Technologie úpravy: jednotkový proces čištění odpadní vody nebo skupina integrovaných jednotkových procesů určených k přeměně kvality vody fyzikálními, biologickými a/nebo chemickými prostředky [ISO 20670:2018].

| — | Městské odpadní vody: splašky nebo směs splašků, průmyslových odpadních vod nebo dešťových vod [čl. 2 odst. 1 směrnice 91/271/EHS]. |
| --- | --- |

—

Městské odpadní vody: splašky nebo směs splašků, průmyslových odpadních vod nebo dešťových vod [čl. 2 odst. 1 směrnice 91/271/EHS].

| — | Čistírna městských odpadních vod: zařízení určené k čištění městských odpadních vod kombinací fyzikálních, chemických a biologických procesů za účelem produkce vody, která splňuje požadavky stanovené ve směrnici 91/271/EHS [nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Čistírna městských odpadních vod: zařízení určené k čištění městských odpadních vod kombinací fyzikálních, chemických a biologických procesů za účelem produkce vody, která splňuje požadavky stanovené ve směrnici 91/271/EHS [nařízení (EU) 2020/741].

| — | Primární čištění: čištění městských odpadních vod fyzikálním nebo chemickým postupem, včetně usazování nerozpuštěných látek nebo i jiného postupu, při kterém se před vypuštěním vstupujících odpadních vod snižuje jejich BSK5 nejméně o 20 % a obsah nerozpuštěných látek nejméně o 50 % [čl. 2 odst. 7 směrnice 91/271/EHS]. |
| --- | --- |

—

Primární čištění: čištění městských odpadních vod fyzikálním nebo chemickým postupem, včetně usazování nerozpuštěných látek nebo i jiného postupu, při kterém se před vypuštěním vstupujících odpadních vod snižuje jejich BSK5 nejméně o 20 % a obsah nerozpuštěných látek nejméně o 50 % [čl. 2 odst. 7 směrnice 91/271/EHS].

| — | Sekundární čištění: čištění městských odpadních vod procesem zahrnujícím zpravidla biologické čištění se sekundárním usazováním nebo jiným procesem, při kterém jsou splněny požadavky stanovené v tabulce 1 přílohy I směrnice 91/271/EHS [čl. 2 odst. 8 směrnice 91/271/EHS]. |
| --- | --- |

—

Sekundární čištění: čištění městských odpadních vod procesem zahrnujícím zpravidla biologické čištění se sekundárním usazováním nebo jiným procesem, při kterém jsou splněny požadavky stanovené v tabulce 1 přílohy I směrnice 91/271/EHS [čl. 2 odst. 8 směrnice 91/271/EHS].

| — | Povolení: písemný souhlas příslušného orgánu s produkcí nebo dodávkou recyklované odpadní vody pro účely zavlažování v zemědělství vydaný v souladu s tímto nařízením [čl. 3 odst. 13 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Povolení: písemný souhlas příslušného orgánu s produkcí nebo dodávkou recyklované odpadní vody pro účely zavlažování v zemědělství vydaný v souladu s tímto nařízením [čl. 3 odst. 13 nařízení (EU) 2020/741].

| — | Odpovědná strana: strana vykonávající úlohu nebo činnost v rámci systému pro opětovné využívání vody, včetně provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod, provozovatele čistírny městských odpadních vod, pokud se liší od provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod, příslušného orgánu jiného než určeného příslušného orgánu, provozovatele distribuční soustavy recyklované odpadní vody nebo provozovatele zařízení pro uchovávání recyklované odpadní vody [čl. 3 odst. 14 nařízení (EU) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Odpovědná strana: strana vykonávající úlohu nebo činnost v rámci systému pro opětovné využívání vody, včetně provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod, provozovatele čistírny městských odpadních vod, pokud se liší od provozovatele zařízení pro recyklaci odpadních vod, příslušného orgánu jiného než určeného příslušného orgánu, provozovatele distribuční soustavy recyklované odpadní vody nebo provozovatele zařízení pro uchovávání recyklované odpadní vody [čl. 3 odst. 14 nařízení (EU) 2020/741].

Odkazy:

| | WHO, 1994. Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170) (Hodnocení rizik chemických látek pro lidské zdraví: odvození orientačních hodnot pro limitní hodnoty expozice z hlediska ochrany zdraví (Environmentální zdravotní kritéria 170)). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko. |
| --- | --- |

WHO, 1994. Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170) (Hodnocení rizik chemických látek pro lidské zdraví: odvození orientačních hodnot pro limitní hodnoty expozice z hlediska ochrany zdraví (Environmentální zdravotní kritéria 170)). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko.

| | WHO, 2016a. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management (Kvantitativní hodnocení mikrobiálních rizik: Aplikace pro řízení bezpečnosti vody). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko. |
| --- | --- |

WHO, 2016a. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management (Kvantitativní hodnocení mikrobiálních rizik: Aplikace pro řízení bezpečnosti vody). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko.

| | WHO, 2016b. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta. (Plánování hygienické bezpečnosti: příručka pro bezpečné používání a likvidaci odpadní vody, šedé vody a exkrementů). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko. |
| --- | --- |

WHO, 2016b. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta. (Plánování hygienické bezpečnosti: příručka pro bezpečné používání a likvidaci odpadní vody, šedé vody a exkrementů). Světová zdravotnická organizace, Ženeva, Švýcarsko.

| | ISO 20670, 2018. Water Reuse – Vocabulary (Opětovné využívání vody – slovník pojmů). Mezinárodní organizace pro normalizaci, Ženeva, Švýcarsko. K dispozici k nahlédnutí. |
| --- | --- |

ISO 20670, 2018. Water Reuse – Vocabulary (Opětovné využívání vody – slovník pojmů). Mezinárodní organizace pro normalizaci, Ženeva, Švýcarsko. K dispozici k nahlédnutí.

| | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody. |
| --- | --- |

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody.

| | Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod. |
| --- | --- |

Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod.

| | NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik (fáze 1)). Národní strategie řízení kvality vody. Ministerská rada pro správu přírodních zdrojů, Rada pro ochranu životního prostředí a kulturního dědictví, Konference australských ministrů zdravotnictví. Canberra, Austrálie. |
| --- | --- |

NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik (fáze 1)). Národní strategie řízení kvality vody. Ministerská rada pro správu přírodních zdrojů, Rada pro ochranu životního prostředí a kulturního dědictví, Konference australských ministrů zdravotnictví. Canberra, Austrálie.

---

PŘÍLOHA 2

Příklad rizik pro zdraví a životní prostředí a cest expozice

V této příloze jsou uvedeny příklady běžných nebezpečí a nebezpečných událostí, cest expozice a receptorů, které se mohou vyskytovat v systému pro opětovné využívání vody k zavlažování v zemědělství. Příloha poskytuje také kontrolní seznam pro posouzení použitelnosti směrnic a nařízení uvedených v nařízení pro konkrétní systém pro opětovné využívání vody. Tyto prvky jsou vybrány z příslušných směrnic a nařízení EU a zveřejněných norem a pokynů (tj. normy ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), pokynů WHO (2006) (3), příručky WHO pro plánování hygienické bezpečnosti (2016) (4), australských pokynů (2006) (5). Cílem je navrhnout příklady, které pomohou při identifikaci těchto prvků nezbytných k vypracování posouzení rizik. Zde uvedené prvky jsou pouhými příklady: jejich správná identifikace a posouzení musí vycházet z konkrétního systému pro opětovné využívání vody.

Směrnice a nařízení uvedené příloze II v bodě 5 nařízení

Tabulka 2.1

Směrnice a nařízení uvedené příloze II bodě 5 a posouzení jejich použití na systému pro opětovné využívání vody

| Směrnice/nařízení | Požadavky podle přílohy II bodu 5 | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| SMĚRNICE O DUSIČNANECH, 91/676/EHS
  o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů. | Snížit a předcházet znečištění vod dusičnany. | Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové a podzemní vody regulované touto směrnicí (např. označené jako oblast ohrožená dusičnany), které by mohly být potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství (např. odtokem, respektive infiltrací). |
| SMĚRNICE O PITNÉ VODĚ, 2020/2184
  o jakosti vody určené k lidské spotřebě. | Splnit požadavky na ochranná pásma zdrojů vody určené k lidské spotřebě, zejména ochranná pásma k produkci pitné vody. | Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové a podzemní vody, které jsou klasifikovány jako ochranná pásma k produkci pitné vody a které by mohly být potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství (např. odtokem, respektive infiltrací). |
| RÁMCOVÁ SMĚRNICE O VODĚ, 2000/60/ES
  kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky. | Splnit environmentální cíle pro povrchové a podzemní vody a normy environmentální kvality pro znečišťující látky, které představují problém na vnitrostátní úrovni (znečišťující látky specifické pro povodí), pro povrchové vody. | Pokud byla při posouzení rizik identifikována potenciální rizika pro povrchové a podzemní vody (např. prostřednictvím odtoku, resp. infiltrace), u kterých byl zjištěn chemický stav (dobrý chemický stav povrchových vod a dobrý chemický stav podzemních vod). |
| SMĚRNICE O PODZEMNÍCH VODÁCH, 2006/118/ES
  o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu | Přecházet znečišťování podzemních vod. | Pokud byly při posouzení rizik identifikovány zdroje podzemní vody regulované touto směrnicí, které by mohly být potenciálně ohroženy využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství. |
| SMĚRNICE O NORMÁCH ENVIRONMENTÁLNÍ KVALITY,
  2008/105/ES o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky | Splnit normy environmentální kvality pro prioritní látky a některé další znečišťující látky. | Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové vody (nebo sedimenty a biota) potenciálně ohrožené opětovným využíváním recyklované odpadní vody (např. odtokem), pro které jsou v plánu povodí stanoveny prioritní látky a normy environmentální kvality. |
| SMĚRNICE O VODÁCH KE KOUPÁNÍ, 2006/7/ES
  o řízení jakosti vod ke koupání | Splnit normy jakosti vod ke koupání. | Pokud byly při posouzení rizik identifikovány vodní útvary využívané ke koupání, které jsou potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody (např. odtokem). |
| SMĚRNICE O KALECH Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD, 86/278/EHS
  o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství | Chránit životní prostředí a půdu. | Pokud se kaly z čistíren odpadních vod používají na zemědělském poli zavlažovaném ze systému pro opětovné využívání vody. |
| Nařízení (ES) č. 852/2004
  o hygieně potravin | Řešit mikrobiologická rizika u čerstvého ovoce a zeleniny v prvovýrobě prostřednictvím správné hygieny. | Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci čerstvého ovoce a zeleniny. |
| Nařízení (ES) č. 183/2005
  kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv | Splnit požadavky na hygienu krmiv. | Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci krmiv (např. nepotravinářských plodin včetně plodin používaných ke krmení zvířat na produkci mléka nebo masa). |
| Nařízení (ES) č. 2073/2005
  o mikrobiologických kritériích pro potraviny | Dodržovat příslušná mikrobiologická kritéria. | Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin. |
| Nařízení (ES) č. 1881/2006
  kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách | Splnit požadavky týkající se maximálních limitů některých kontaminujících látek v potravinách. | Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin. |
| Nařízení (ES) č. 396/2005
  o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu | Splnit požadavky týkající se maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách a krmivech a na jejich povrchu. | Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin a krmiv, u kterých se používají pesticidy. |
| Nařízení (ES) č. 1069/2009 a (EU) č. 142/2011
  stanovující veterinární požadavky | Splnit požadavky týkající se zdraví zvířat. | Pokud by použití recyklované odpadní vody mohlo ovlivnit zdraví zvířat (krmivo nebo expozice na poli). |

Směrnice/nařízení

Požadavky podle přílohy II bodu 5

Použitelnost

SMĚRNICE O DUSIČNANECH, 91/676/EHS

o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů.

Snížit a předcházet znečištění vod dusičnany.

Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové a podzemní vody regulované touto směrnicí (např. označené jako oblast ohrožená dusičnany), které by mohly být potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství (např. odtokem, respektive infiltrací).

SMĚRNICE O PITNÉ VODĚ, 2020/2184

o jakosti vody určené k lidské spotřebě.

Splnit požadavky na ochranná pásma zdrojů vody určené k lidské spotřebě, zejména ochranná pásma k produkci pitné vody.

Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové a podzemní vody, které jsou klasifikovány jako ochranná pásma k produkci pitné vody a které by mohly být potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství (např. odtokem, respektive infiltrací).

RÁMCOVÁ SMĚRNICE O VODĚ, 2000/60/ES

kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky.

Splnit environmentální cíle pro povrchové a podzemní vody a normy environmentální kvality pro znečišťující látky, které představují problém na vnitrostátní úrovni (znečišťující látky specifické pro povodí), pro povrchové vody.

Pokud byla při posouzení rizik identifikována potenciální rizika pro povrchové a podzemní vody (např. prostřednictvím odtoku, resp. infiltrace), u kterých byl zjištěn chemický stav (dobrý chemický stav povrchových vod a dobrý chemický stav podzemních vod).

SMĚRNICE O PODZEMNÍCH VODÁCH, 2006/118/ES

o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu

Přecházet znečišťování podzemních vod.

Pokud byly při posouzení rizik identifikovány zdroje podzemní vody regulované touto směrnicí, které by mohly být potenciálně ohroženy využíváním recyklované odpadní vody při zavlažování v zemědělství.

SMĚRNICE O NORMÁCH ENVIRONMENTÁLNÍ KVALITY,

2008/105/ES o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky

Splnit normy environmentální kvality pro prioritní látky a některé další znečišťující látky.

Pokud byly při posouzení rizik identifikovány povrchové vody (nebo sedimenty a biota) potenciálně ohrožené opětovným využíváním recyklované odpadní vody (např. odtokem), pro které jsou v plánu povodí stanoveny prioritní látky a normy environmentální kvality.

SMĚRNICE O VODÁCH KE KOUPÁNÍ, 2006/7/ES

o řízení jakosti vod ke koupání

Splnit normy jakosti vod ke koupání.

Pokud byly při posouzení rizik identifikovány vodní útvary využívané ke koupání, které jsou potenciálně ohroženy opětovným využíváním recyklované odpadní vody (např. odtokem).

SMĚRNICE O KALECH Z ČISTÍREN ODPADNÍCH VOD, 86/278/EHS

o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství

Chránit životní prostředí a půdu.

Pokud se kaly z čistíren odpadních vod používají na zemědělském poli zavlažovaném ze systému pro opětovné využívání vody.

Nařízení (ES) č. 852/2004

o hygieně potravin

Řešit mikrobiologická rizika u čerstvého ovoce a zeleniny v prvovýrobě prostřednictvím správné hygieny.

Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci čerstvého ovoce a zeleniny.

Nařízení (ES) č. 183/2005

kterým se stanoví požadavky na hygienu krmiv

Splnit požadavky na hygienu krmiv.

Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci krmiv (např. nepotravinářských plodin včetně plodin používaných ke krmení zvířat na produkci mléka nebo masa).

Nařízení (ES) č. 2073/2005

o mikrobiologických kritériích pro potraviny

Dodržovat příslušná mikrobiologická kritéria.

Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin.

Nařízení (ES) č. 1881/2006

kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách

Splnit požadavky týkající se maximálních limitů některých kontaminujících látek v potravinách.

Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin.

Nařízení (ES) č. 396/2005

o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu

Splnit požadavky týkající se maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách a krmivech a na jejich povrchu.

Pokud je zemědělské pole zavlažované recyklovanou odpadní vodou používáno k produkci potravin a krmiv, u kterých se používají pesticidy.

Nařízení (ES) č. 1069/2009 a (EU) č. 142/2011

stanovující veterinární požadavky

Splnit požadavky týkající se zdraví zvířat.

Pokud by použití recyklované odpadní vody mohlo ovlivnit zdraví zvířat (krmivo nebo expozice na poli).

Nebezpečné události a cesty expozice

V každé fázi systému pro opětovné využívání vody by měly být určeny nebezpečné události a cesty expozice pro každý potenciálně exponovaný receptor (ohrožení člověka nebo životního prostředí). K nebezpečným událostem může dojít při běžném provozu systému (např. vadná infrastruktura, přetížení systému, nedostatečná údržba, nebezpečné chování) v důsledku selhání systému nebo nehody, nebo v souvislosti se sezónními či klimatickými faktory. V tabulce 2.2 jsou uvedeny některé příklady nebezpečných událostí společně s potenciálně exponovanými receptory a cestami expozice. Další příklady jsou popsány v uvedených normách a pokynech.

Tabulka 2.2

Příklady nebezpečných událostí, potenciálně exponovaných receptorů a cest expozice v systému pro opětovné využívání vody (Zdroj: australské pokyny (2006), ISO 20426, (2018))

| Nebezpečná událost | Exponovaný receptor | Cesta expozice |
| --- | --- | --- |
| — | poruchy při čištění |

Nebezpečná událost

Exponovaný receptor

Cesta expozice

—

poruchy při čištění

| — | náhodné nebo nezákonné vypuštění |
| --- | --- |

—

náhodné nebo nezákonné vypuštění

| — | pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod) |
| --- | --- |

—

pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod)

| — | koncoví uživatelé (zemědělci) |
| --- | --- |

—

koncoví uživatelé (zemědělci)

| — | osoby v okolí |
| --- | --- |

—

osoby v okolí

| — | životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota) |
| --- | --- |

—

životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota)

| — | plodiny |
| --- | --- |

—

plodiny

| — | přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou |
| --- | --- |

—

přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou

| — | náhodné požití |
| --- | --- |

—

náhodné požití

| — | absorpce do plodin |
| --- | --- |

—

absorpce do plodin

| — | nevyhovující recyklovaná odpadní voda v důsledku poruchy při čištění |
| --- | --- |

—

nevyhovující recyklovaná odpadní voda v důsledku poruchy při čištění

| — | kontaminace systému pro uchovávání a distribuci |
| --- | --- |

—

kontaminace systému pro uchovávání a distribuci

| — | pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod) |
| --- | --- |

—

pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod)

| — | koncoví uživatelé (zemědělci) |
| --- | --- |

—

koncoví uživatelé (zemědělci)

| — | životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota) |
| --- | --- |

—

životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota)

| — | přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou |
| --- | --- |

—

přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou

| — | náhodné požití |
| --- | --- |

—

náhodné požití

| — | průnik do podzemní vody |
| --- | --- |

—

průnik do podzemní vody

| — | odtok do povrchových vod |
| --- | --- |

—

odtok do povrchových vod

| — | náhodná expozice recyklované odpadní vodě v důsledku konstrukčních a provozních havárií: prasklé nebo netěsné potrubí, nevhodné načasování zavlažování |
| --- | --- |

—

náhodná expozice recyklované odpadní vodě v důsledku konstrukčních a provozních havárií: prasklé nebo netěsné potrubí, nevhodné načasování zavlažování

| — | pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod) |
| --- | --- |

—

pracovníci (provozovatelé zařízení pro recyklaci odpadních vod)

| — | koncoví uživatelé (zemědělci) |
| --- | --- |

—

koncoví uživatelé (zemědělci)

| — | osoby v okolí – životní prostředí (sladké vody, mořská voda, půda a související biota) |
| --- | --- |

—

osoby v okolí – životní prostředí (sladké vody, mořská voda, půda a související biota)

| — | přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou |
| --- | --- |

—

přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou

| — | náhodné požití |
| --- | --- |

—

náhodné požití

| — | úniky z potrubí recyklované odpadní vody nebo distribučních soustav |
| --- | --- |

—

úniky z potrubí recyklované odpadní vody nebo distribučních soustav

| — | životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota) |
| --- | --- |

—

životní prostředí (sladké vody, mořské vody, půda a související biota)

| — | průnik do podzemní vody |
| --- | --- |

—

průnik do podzemní vody

| — | odtok do povrchových vod |
| --- | --- |

—

odtok do povrchových vod

| — | náhodná expozice recyklované odpadní vodě způsobená poruchami systému konečného užití |
| --- | --- |

—

náhodná expozice recyklované odpadní vodě způsobená poruchami systému konečného užití

| — | koncoví uživatelé (zemědělci) |
| --- | --- |

—

koncoví uživatelé (zemědělci)

| — | osoby v okolí |
| --- | --- |

—

osoby v okolí

| — | plodiny |
| --- | --- |

—

plodiny

| — | přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou |
| --- | --- |

—

přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou

| — | náhodné požití |
| --- | --- |

—

náhodné požití

| — | vdechnutí (aerosoly) |
| --- | --- |

—

vdechnutí (aerosoly)

| — | lidské chyby způsobené nedostatečným vyškolením a nedostatkem informací o povoleném použití |
| --- | --- |

—

lidské chyby způsobené nedostatečným vyškolením a nedostatkem informací o povoleném použití

| — | koncoví uživatelé (zemědělci) |
| --- | --- |

—

koncoví uživatelé (zemědělci)

| — | osoby v okolí |
| --- | --- |

—

osoby v okolí

| — | plodiny |
| --- | --- |

—

plodiny

| — | přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou |
| --- | --- |

—

přímý kontakt s recyklovanou odpadní vodou

| — | náhodné požití |
| --- | --- |

—

náhodné požití

| — | kontaminace plodin |
| --- | --- |

—

kontaminace plodin

Rizika recyklované odpadní vody pro zdraví a životní prostředí

Nebezpečné události mohou vést k úniku recyklované odpadní vody obsahující mikrobiální a chemické látky, které by mohly být nebezpečné pro exponované receptory lidí a životního prostředí. Identifikace nebezpečí v recyklované odpadní vodě by měla vycházet z konkrétního systému pro opětovné využívání vody, přičemž je třeba zohlednit charakteristiku městské odpadní vody a veškeré právní požadavky platné v místě, kde se systém pro opětovné využívání vody nachází (viz obrázek 3 tohoto sdělení). Při identifikaci nebezpečí by mohla pomoci fáze na úrovni screeningu, a to porovnáním kontaminujících látek zjištěných v konkrétní recyklované vodě s prahovými hodnotami těchto kontaminujících látek stanovenými v platných směrnicích, nařízeních a pokynech. V níže uvedených tabulkách jsou uvedeny příklady toho, jak provádět screening potenciálních nebezpečí: seznam látek je pouze orientační a nelze jej považovat za vyčerpávající. Za identifikaci všech nebezpečí u konkrétního systému pro opětovné využívání vody odpovídají tvůrci plánu řízení rizik.

V tabulce 2.3 je uveden seznam mikrobiálních patogenů a jejich referenčních patogenů navržených pro posouzení zdravotních rizik z příslušných norem a pokynů, které mohou být relevantní v závislosti na místních podmínkách. Tato nebezpečí lze uspořádat do skupin a posouzení rizik může vycházet z referenčního patogenu. Další mikrobiologické požadavky jsou stanoveny v platných nařízeních o hygieně krmiv a potravin (nařízení (ES) č. 852/2004, nařízení (ES) č. 183/2005, nařízení (ES) č. 2073/2005 a nařízení (ES) č. 1881/2006).

Tabulka 2.3

Seznam mikrobiálních nebezpečí, která jsou obvykle zjištěna v surové odpadní vodě, a jejich účinků na zdraví a referenčních patogenů (tabulka A.1 normy ISO 20426:2018)
   (7)

| Patogen | Příklady | Nákaza | Referenční patogen (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bakterie | Shigella | shigelóza (bacilární úplavice) | E. coli O157:H7

  Campylobacter |
| Salmonella | salmonelóza, gastroenteritida (průjem, zvracení, horečka), reaktivní artritida, břišní tyfus |
| Vibrio cholera | cholera |
| patogenní E.coli | gastroenteritida a septikémie, hemolyticko-uremický syndrom |
| Campylobacter | gastroenteritida, reaktivní artritida, Guillainův-Barrého syndrom |
| Prvoci | Entamoeba | amébóza (amébová úplavice) | Cryptosporidium |
| Giardia | giardióza (gastroenteritida) |
| Cryptosporidium | kryptosporidióza, průjem, horečka |
| Střevní paraziti | Ascaris | askarióza (infekce škrkavkami) | střevní paraziti (vajíčka střevních parazitů) |
| Ancylostoma | ancylostomióza (infekce měchovci) |
| Necator | nekatoriáza (infekce škrkavkami) |
| Trichuris | trichuriáza (infekce bičíkovci) |
| Viry | Enteroviry | gastroenteritida, srdeční anomálie, meningitida, respirační onemocnění, nervové poruchy, jiné | Rotavirus |
| Adenovirus | respirační onemocnění, oční infekce, gastroenteritida |
| Rotavirus | gastroenteritida |

Patogen

Příklady

Nákaza

Referenční patogen (6)

Bakterie

Shigella

shigelóza (bacilární úplavice)

E. coli O157:H7

Campylobacter

Salmonella

salmonelóza, gastroenteritida (průjem, zvracení, horečka), reaktivní artritida, břišní tyfus

Vibrio cholera

cholera

patogenní E.coli

gastroenteritida a septikémie, hemolyticko-uremický syndrom

Campylobacter

gastroenteritida, reaktivní artritida, Guillainův-Barrého syndrom

Prvoci

Entamoeba

amébóza (amébová úplavice)

Cryptosporidium

Giardia

giardióza (gastroenteritida)

Cryptosporidium

kryptosporidióza, průjem, horečka

Střevní paraziti

Ascaris

askarióza (infekce škrkavkami)

střevní paraziti (vajíčka střevních parazitů)

Ancylostoma

ancylostomióza (infekce měchovci)

Necator

nekatoriáza (infekce škrkavkami)

Trichuris

trichuriáza (infekce bičíkovci)

Viry

Enteroviry

gastroenteritida, srdeční anomálie, meningitida, respirační onemocnění, nervové poruchy, jiné

Rotavirus

Adenovirus

respirační onemocnění, oční infekce, gastroenteritida

Rotavirus

gastroenteritida

Využívání recyklované odpadní vody z čistírny městských odpadních vod pro zemědělské účely by mohlo ovlivnit kvalitu vody pro lidskou potřebu a stav vodních ekosystémů (viz obrázek 3 tohoto sdělení Komise). Cíle v oblasti kvality vodních útvarů jsou definovány v právních předpisech EU na ochranu zdraví lidí a zvířat i životního prostředí. Normy kvality jsou stanoveny například pro koliformní ukazatele ve vodách ke koupání, pro živiny (dusík, fosfor), biochemickou spotřebu kyslíku (BSK) a chemické látky ve vodních ekosystémech a pro dusičnany a chemické látky ve vodních zdrojích používaných k výrobě pitné vody.

Tabulka 2.4 uvádí přehled mikrobiologických limitů ze směrnice o vodách ke koupání. Tyto parametry lze zohlednit, pokud bylo při posouzení rizik zjištěno potenciální riziko kontaminace vodního útvaru chráněného podle této směrnice.

Tabulka 2.4

Normy kvality z hlediska střevních enterokoků a bakterie E. coli stanovené ve směrnici o vodách ke koupání (2006/7/ES)

| | Střevní enterokoky (KTJ/100 ml) | E. coli (KTJ/100 ml) |
| --- | --- | --- |
| Třída jakosti | Vnitrozemské vody | Pobřežní a brakické vody | Vnitrozemské vody | Pobřežní a brakické vody |
| Vynikající | 200  (8) | 100  (8) | 500  (8) | 250  (8) |
| Dobrá | 400  (8) | 200  (8) | 1 000  (8) | 500  (8) |
| Přijatelná | 330  (9) | 185  (9) | 900  (9) | 500  (9) |
| Zdroj: Směrnice 2006/7/ES; vybráno v JRC (2019) () |

Střevní enterokoky (KTJ/100 ml)

E. coli (KTJ/100 ml)

Třída jakosti

Vnitrozemské vody

Pobřežní a brakické vody

Vnitrozemské vody

Pobřežní a brakické vody

Vynikající

200  (8)

100  (8)

500  (8)

250  (8)

Dobrá

400  (8)

200  (8)

1 000  (8)

500  (8)

Přijatelná

330  (9)

185  (9)

900  (9)

500  (9)

Zdroj: Směrnice 2006/7/ES; vybráno v JRC (2019) ()

Pokud se systém pro opětovné využívání vody nachází v blízkosti ochranných pásem zdrojů vody určené k lidské spotřebě, je třeba provést pečlivou analýzu případného rizika způsobeného infiltrací a odtokem. Musí být rovněž přijata veškerá opatření nezbytná ke splnění požadavků vyplývajících z rámcové směrnice o vodě a požadavků směrnice o pitné vodě 2020/2184. Postupy řízení na ochranu zdrojů pitné vody jsou uvedeny v normě ISO 16075-3, v oddíle 6.6.

V tabulce 2.5 je uveden seznam parametrů vybraných ze směrnice o pitné vodě, které by se mohly vyskytovat v odpadních vodách z čistíren městských odpadních vod. Jedná se o orientační seznam znečišťujících látek, které by mohly být použity k prověření případného ohrožení zdrojů pitné vody společně s charakteristikou zdrojů odpadních vod a například přítomností průmyslových podniků v dané oblasti. Podobný postup by se mohl použít k prověření dalších potenciálních nebezpečí přítomných v recyklované odpadní vodě, která by mohla ovlivnit další složky životního prostředí. Lze například nahlédnout také do seznamu znečišťujících látek podle směrnice o normách environmentální kvality. Příklad znečišťujících látek ze směrnice o normách environmentální kvality, které by se mohly vyskytovat v odpadních vodách z čistíren městských odpadních vod, je uveden v tabulce 2.6.

Tabulka 2.5

Příklady některých chemických parametrů uvedených ve směrnici o pitné vodě, které se mohou potenciálně vyskytovat v městských odpadních vodách

| Parametr | Hodnota |
| --- | --- |
| dusičnany (NO3) | 50  mg/l |
| měď | 2,0  mg/l |
| uran | 30  μg/l |
| chrom | 25  μg/l |
| nikl | 20  μg/l |
| arzen, tri- a tetrachlorethen | 10  μg/l |
| selen | 20  μg/l |
| kadmium, olovo | 5  μg/l |
| antimon | 10  μg/l |
| 1,2-dichlorethan | 3  μg/l |
| rtuť, benzen | 1,0  μg/l |
| vinylchlorid | 0,50  μg/l |
| PFAS celkové (suma všech per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin) | 0,50  μg/l |
| suma PFAS (suma všech per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin považovaných za znepokojivé, pokud jde o vodu určenou k lidské spotřebě) | 0,10  μg/l |
| akrylamid, polycyklické aromatické uhlovodíky (PAU), epichlorhydrin | 0,10  μg/l |
| benzo[a]pyren | 10  ng/l |
| bisfenol A | 2,5  μg/l |
| trihalogenmethany celkem | 100  μg/l |
| halogenoctové kyseliny (HAAs) | 60  μg/l |
| Zdroj: Příloha I část B směrnice 2020/2184 (Minimální požadavky na hodnoty ukazatelů používané k posouzení jakosti vody určené k lidské spotřebě). Vybráno v JRC (2019) a upraveno s ohledem na revize nové směrnice o pitné vodě a látky, které by se mohly vyskytovat po dezinfekci.
  Směrnice 2020/2184 stanoví mechanismus seznamu sledovaných ukazatelů týkajících se sloučenin, které nově vzbuzují obavy, jako jsou endokrinní disruptory, léčivé přípravky a mikroplasty. Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2022 stanoví pro seznam sledovaných ukazatelů týkající se látek nebo sloučenin, které u vody určené k lidské spotřebě vzbuzují obavy, tyto endokrinní disruptory:






  — | 17β-estradiol ≤ 1 ng/l |

Parametr

Hodnota

dusičnany (NO3)

50  mg/l

měď

2,0  mg/l

uran

30  μg/l

chrom

25  μg/l

nikl

20  μg/l

arzen, tri- a tetrachlorethen

10  μg/l

selen

20  μg/l

kadmium, olovo

5  μg/l

antimon

10  μg/l

1,2-dichlorethan

3  μg/l

rtuť, benzen

1,0  μg/l

vinylchlorid

0,50  μg/l

PFAS celkové (suma všech per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin)

0,50  μg/l

suma PFAS (suma všech per- a polyfluorovaných alkylových sloučenin považovaných za znepokojivé, pokud jde o vodu určenou k lidské spotřebě)

0,10  μg/l

akrylamid, polycyklické aromatické uhlovodíky (PAU), epichlorhydrin

0,10  μg/l

benzo[a]pyren

10  ng/l

bisfenol A

2,5  μg/l

trihalogenmethany celkem

100  μg/l

halogenoctové kyseliny (HAAs)

60  μg/l

Zdroj: Příloha I část B směrnice 2020/2184 (Minimální požadavky na hodnoty ukazatelů používané k posouzení jakosti vody určené k lidské spotřebě). Vybráno v JRC (2019) a upraveno s ohledem na revize nové směrnice o pitné vodě a látky, které by se mohly vyskytovat po dezinfekci.

Směrnice 2020/2184 stanoví mechanismus seznamu sledovaných ukazatelů týkajících se sloučenin, které nově vzbuzují obavy, jako jsou endokrinní disruptory, léčivé přípravky a mikroplasty. Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 19. ledna 2022 stanoví pro seznam sledovaných ukazatelů týkající se látek nebo sloučenin, které u vody určené k lidské spotřebě vzbuzují obavy, tyto endokrinní disruptory:

—

17β-estradiol ≤ 1 ng/l

| — | nonylfenol: ≤ 300 ng/l |
| --- | --- |

—

nonylfenol: ≤ 300 ng/l

Tabulka 2.6

Příklad prioritních znečišťujících látek uvedených ve směrnici o normách environmentální kvality, které se mohou potenciálně vyskytovat v městských odpadních vodách (11)

| Parametr | Roční průměrná hodnota (μg/l) | Maximální přípustná koncentrace (μg/l) | μg/kg čerstvé hmotnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| | Vnitrozemské povrchové vody (12) | Ostatní povrchové vody | Vnitrozemské povrchové vody (12) | Ostatní povrchové vody | Biota |
| Antracen | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | – |
| Benzen | 10 | 8 | 50 | 50 | – |
| Bromované difenylethery
  (součet koncentrací kongenerů s čísly 28, 47, 99, 100, 153 a 154) | – | – | 0,14 | 0,14 | 0,0085 |
| Kadmium a jeho sloučeniny (v závislosti na třídách tvrdosti vody) | 0,08 až 0,25 | 0,2 | 0,45 až 1,5 | 0,45 až 1,5 | – |
| C10-13 chlorované alkany
  (Pro tuto skupinu látek není uveden žádný směrný parametr. Směrný parametr (směrné parametry) musí být definován (definovány) analytickou metodou) | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 | – |
| 1,2-dichlorethan | 10 | 10 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Dichlormethan | 20 | 20 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Di(2-ethylhexyl)ftalát (DEHP) | 1,3 | 1,3 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Fluoranthen | 0,0063 | 0,0063 | 0,12 | 0,12 | 30 |
| Hexachlorbenzen | – | – | 0,05 | 0,05 | 10 |
| Hexachlorbutadien | – | – | 0,6 | 0,6 | 55 |
| Olovo a jeho sloučeniny | 1,2 (biologicky dostupné koncentrace látek) | 1,3 | 14 | 14 | – |
| Rtuť a její sloučeniny | – | – | 0,07 | 0,07 | 20 |
| Naftalen | 2 | 2 | 130 | 130 | – |
| Nikl a jeho sloučeniny | 4
  (biologicky dostupné koncentrace látek) | 8,6 | 34 | 34 | – |
| Nonylfenoly (4-nonylfenol) | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 | – |
| Oktylfenoly ((4-(1,1′,3,3′-tetramethylbutyl)-fenol)) | 0,1 | 0,01 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Pentachlorbenzen | 0,007 | 0,0007 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| PAU Benzo(a)pyren (13) | 1,7 × 10-4 | 1,7 × 10-4 | 0,27 | 0,027 | – |
| Sloučeniny tributylcínu (kation tributhylcínu) | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 | – |
| Trichlorbenzeny | 0,4 | 0,4 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Trichlormethan | 2,5 | 2,5 | nepoužije se | nepoužije se | – |
| Kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (PFOS) | 6,5 × 10-4 | 1,3 × 10-4 | 36 | 7,2 | 9,1 |
| Hexabromcyklododekany (HBCDD) | 0,0016 | 0,0008 | 0,5 | 0,05 | 167 |
| Zdroj: Směrnice 2013/39/EU o normách environmentální kvality, vybráno v JRC, 2019. |

Parametr

Roční průměrná hodnota (μg/l)

Maximální přípustná koncentrace (μg/l)

μg/kg čerstvé hmotnosti

Vnitrozemské povrchové vody (12)

Ostatní povrchové vody

Vnitrozemské povrchové vody (12)

Ostatní povrchové vody

Biota

Antracen

0,1

0,1

0,1

0,1

–

Benzen

10

8

50

50

–

Bromované difenylethery

(součet koncentrací kongenerů s čísly 28, 47, 99, 100, 153 a 154)

–

–

0,14

0,14

0,0085

Kadmium a jeho sloučeniny (v závislosti na třídách tvrdosti vody)

0,08 až 0,25

0,2

0,45 až 1,5

0,45 až 1,5

–

C10-13 chlorované alkany

(Pro tuto skupinu látek není uveden žádný směrný parametr. Směrný parametr (směrné parametry) musí být definován (definovány) analytickou metodou)

0,4

0,4

1,4

1,4

–

1,2-dichlorethan

10

10

nepoužije se

nepoužije se

–

Dichlormethan

20

20

nepoužije se

nepoužije se

–

Di(2-ethylhexyl)ftalát (DEHP)

1,3

1,3

nepoužije se

nepoužije se

–

Fluoranthen

0,0063

0,0063

0,12

0,12

30

Hexachlorbenzen

–

–

0,05

0,05

10

Hexachlorbutadien

–

–

0,6

0,6

55

Olovo a jeho sloučeniny

1,2 (biologicky dostupné koncentrace látek)

1,3

14

14

–

Rtuť a její sloučeniny

–

–

0,07

0,07

20

Naftalen

2

2

130

130

–

Nikl a jeho sloučeniny

4

(biologicky dostupné koncentrace látek)

8,6

34

34

–

Nonylfenoly (4-nonylfenol)

0,3

0,3

2,0

2,0

–

Oktylfenoly ((4-(1,1′,3,3′-tetramethylbutyl)-fenol))

0,1

0,01

nepoužije se

nepoužije se

–

Pentachlorbenzen

0,007

0,0007

nepoužije se

nepoužije se

–

PAU Benzo(a)pyren (13)

1,7 × 10-4

1,7 × 10-4

0,27

0,027

–

Sloučeniny tributylcínu (kation tributhylcínu)

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

–

Trichlorbenzeny

0,4

0,4

nepoužije se

nepoužije se

–

Trichlormethan

2,5

2,5

nepoužije se

nepoužije se

–

Kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (PFOS)

6,5 × 10-4

1,3 × 10-4

36

7,2

9,1

Hexabromcyklododekany (HBCDD)

0,0016

0,0008

0,5

0,05

167

Zdroj: Směrnice 2013/39/EU o normách environmentální kvality, vybráno v JRC, 2019.

Posouzení nebezpečnosti by mohlo zahrnovat vyhodnocení chemického stavu kvality podzemních a povrchových vod, vymezených zón citlivých na dusičnany a znečišťujících látek specifických pro povodí.

Zdroje uvedené v tabulce 2.7 by mohly pomoci osobám odpovědným za plán řízení rizik při shromažďování informací relevantních pro konkrétní systém pro opětovné využívání vody a místní situaci.

Tabulka 2.7

Online zdroje dat

| Zdroj | Dostupné informace | Odkaz |
| --- | --- | --- |
| WISE – soubor prostorových dat chráněných oblastí podle rámcové směrnice o vodě | — | ochranná pásma zdrojů pitné vody |

Zdroj

Dostupné informace

Odkaz

WISE – soubor prostorových dat chráněných oblastí podle rámcové směrnice o vodě

—

ochranná pásma zdrojů pitné vody

| — | vymezené oblasti, jako jsou chráněné rybolovné oblasti a chráněné oblasti měkkýšů |
| --- | --- |

—

vymezené oblasti, jako jsou chráněné rybolovné oblasti a chráněné oblasti měkkýšů

| — | oblasti ohrožené dusičnany |
| --- | --- |

—

oblasti ohrožené dusičnany

| — | oblasti citlivé na městské odpadní vody |
| --- | --- |

—

oblasti citlivé na městské odpadní vody

| — | chráněné oblasti vod ke koupání |
| --- | --- |

—

chráněné oblasti vod ke koupání

https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home

WISE EIONET – soubor prostorových dat

Informace o evropských oblastech povodí, podjednotkách povodí, útvarech povrchových vod, útvarech podzemních vod a monitorovacích místech.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

WISE – mapa kvalitativních složek podle rámcové směrnice o vodě

Informace z 2. plánů povodí, které nahlásily členské státy EU a Norsko podle článku 13 rámcové směrnice o vodě. Mapa zobrazuje ekologický stav nebo potenciál útvarů povrchových vod na základě hodnoty stavu jejich kvalitativních složek.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements

WISE – databáze chemického stavu podzemních vod

Informace o chemickém stavu podzemních vod (dobrý, neznámý, nevyhovující) podle plánů povodí a zemí.

https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status

WISE – systém informací o sladkých vodách

Informace a údaje o stavu evropských řek, jezer a podzemních vod, o vlivech, které na ně působí, o opatřeních a krocích přijatých na ochranu a zachování vodního prostředí.

https://water.europa.eu/freshwater

Znalostní centrum pro vodu a zemědělství

Informační nástroj týkající se vody a zemědělství:

| — | kvalita povrchových vod |
| --- | --- |

—

kvalita povrchových vod

| — | kvalita podzemních vod |
| --- | --- |

—

kvalita podzemních vod

| — | ekologický stav vodních útvarů |
| --- | --- |

—

ekologický stav vodních útvarů

| — | chemický stav vodních útvarů |
| --- | --- |

—

chemický stav vodních útvarů

https://water.jrc.ec.europa.eu/

Databáze norem environmentální kvality Evropské agentury pro chemické látky (ECHA)

Normy environmentální kvality, včetně ročních průměrů a maximálních přípustných koncentrací, pro prioritní látky a některé další znečišťující látky, jak stanoví článek 16 směrnice 2000/60/ES

https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

Evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR)

Environmentální údaje z průmyslových zařízení v členských státech Evropské unie

https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

Databáze chemických rizik OpenFoodTox Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA)

Údaje z veřejně přístupných zdrojů o charakteristikách látek, základní evropské právní předpisy a přehled kritických toxikologických účinků a referenčních hodnot.

https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronomická rizika v recyklované odpadní vodě

V tabulce 2.8 jsou uvedena některá agronomická rizika potenciálně přítomná v recyklované odpadní vodě, která by mohla mít během zavlažování vliv na půdu, zdroje sladké vody a plodiny. Tato rizika jsou spojena s chemickými látkami v recyklované odpadní vodě.

Tabulka 2.8

Klíčová environmentální rizika, receptory životního prostředí a potenciální negativní účinek recyklované odpadní vody používané pro zavlažování v zemědělství (zdroj: australské pokyny, 2006, ISO 16075-1: 2020

| Riziko | Receptor životního prostředí | Potenciální účinek |
| --- | --- | --- |
| dusík | půda
  podzemní voda (vyplavování)
  povrchová voda (odtok)
  plodiny | nerovnováha živin v plodinách, eutrofizace, toxický účinek na suchozemskou biotu
  kontaminace
  eutrofizace |
| fosfor | půda
  povrchová voda | eutrofizace/toxický vliv na biotu
  eutrofizace |
| zbytky po dezinfekci chlorem | povrchová voda
  plodiny | toxicita pro vodní biotu
  toxicita plodin |
| slanost (celkové rozpuštěné pevné látky, elektrická vodivost) | půda (zasolování)
  povrchová voda
  podzemní vody | poškození půdy, stres plodin, absorpce kadmia plodinami
  zvýšení salinity |
| bór | půda (akumulace) | toxicita plodin |
| chlorid | plodiny
  půda
  povrchová voda
  podzemní voda (vyplavování) | toxicita plodin (postřikem na listy)
  toxicita plodin příjmem kořeny
  toxicita pro vodní biotu |
| sodík | plodiny
  půda | toxicita plodin (postřikem na listy)
  poškození půdy (toxicita plodin) |
| anorganické adsorbovatelné znečišťující látky (např. těžké kovy) | akumulace v půdě | toxicita plodin |

Riziko

Receptor životního prostředí

Potenciální účinek

dusík

půda

podzemní voda (vyplavování)

povrchová voda (odtok)

plodiny

nerovnováha živin v plodinách, eutrofizace, toxický účinek na suchozemskou biotu

kontaminace

eutrofizace

fosfor

půda

povrchová voda

eutrofizace/toxický vliv na biotu

eutrofizace

zbytky po dezinfekci chlorem

povrchová voda

plodiny

toxicita pro vodní biotu

toxicita plodin

slanost (celkové rozpuštěné pevné látky, elektrická vodivost)

půda (zasolování)

povrchová voda

podzemní vody

poškození půdy, stres plodin, absorpce kadmia plodinami

zvýšení salinity

bór

půda (akumulace)

toxicita plodin

chlorid

plodiny

půda

povrchová voda

podzemní voda (vyplavování)

toxicita plodin (postřikem na listy)

toxicita plodin příjmem kořeny

toxicita pro vodní biotu

sodík

plodiny

půda

toxicita plodin (postřikem na listy)

poškození půdy (toxicita plodin)

anorganické adsorbovatelné znečišťující látky (např. těžké kovy)

akumulace v půdě

toxicita plodin

Referenční hodnoty těchto parametrů závisí na místních podmínkách (např. na typu půdy, kyselosti půdy, klimatických podmínkách, typu zavlažovaných plodin a jejich toleranci). Maximální přípustnou koncentraci u konkrétních zjištěných rizik mohou pomoci určit platné právní předpisy a referenční normy. Příklady environmentálních a agronomických rizik souvisejících s plodinami a půdou lze nalézt v normě ISO 16075-1 (2020). V přílohách B a C normy ISO 16075-1 (2020) lze nalézt informace o normách pro environmentální rizika a řízení rizik při zavlažování v zemědělství s využitím recyklované odpadní vody. Mezi dostupné informace patří:

| — | přehled rizik souvisejících s půdou (tabulka B.2) – např. mobilizace anorganických adsorbovatelných znečišťujících látek, zasolování půdy, loužení svrchní vrstvy půdy, mobilizace bóru, akumulace a mobilita fosforu, |
| --- | --- |

—

přehled rizik souvisejících s půdou (tabulka B.2) – např. mobilizace anorganických adsorbovatelných znečišťujících látek, zasolování půdy, loužení svrchní vrstvy půdy, mobilizace bóru, akumulace a mobilita fosforu,

| — | příklady maximálních úrovní obsahu živin ve vyčištěné odpadní vodě používané k zavlažování (tabulka C.1); příklad maximální elektrické vodivosti závlahové vody v závislosti na toleranci rostlin při zavlažování horním postřikem (tabulka C.2); příklad relativní tolerance vybraných plodin k poškození listů slanou vodou aplikovanou postřikovači (tabulka C.3); kombinovaný účinek elektrické vodivosti zavlažovací vody a míry adsorpce sodíku na pravděpodobnost problémů s infiltrací (propustností) vody (tabulka C.4); příklad maximálních úrovní faktorů slanosti ve vyčištěné odpadní vodě používané k zavlažování podle citlivosti plodin (tabulka C.5), |
| --- | --- |

—

příklady maximálních úrovní obsahu živin ve vyčištěné odpadní vodě používané k zavlažování (tabulka C.1); příklad maximální elektrické vodivosti závlahové vody v závislosti na toleranci rostlin při zavlažování horním postřikem (tabulka C.2); příklad relativní tolerance vybraných plodin k poškození listů slanou vodou aplikovanou postřikovači (tabulka C.3); kombinovaný účinek elektrické vodivosti zavlažovací vody a míry adsorpce sodíku na pravděpodobnost problémů s infiltrací (propustností) vody (tabulka C.4); příklad maximálních úrovní faktorů slanosti ve vyčištěné odpadní vodě používané k zavlažování podle citlivosti plodin (tabulka C.5),

| — | příklad průměrné hodnoty a maximální hodnoty dalších chemických prvků ve vyčištěné odpadní vodě (tabulka C.6.): tabulka uvádí navrhované hodnoty v recyklované odpadní vodě, které by pravděpodobně způsobily toxicitu pro rostliny, nadměrnou absorpci plodinami a následnou akumulaci toxických hladin dalších chemických prvků v rostlinných pletivech a přechod dalších chemických prvků do podzemních vod. |
| --- | --- |

—

příklad průměrné hodnoty a maximální hodnoty dalších chemických prvků ve vyčištěné odpadní vodě (tabulka C.6.): tabulka uvádí navrhované hodnoty v recyklované odpadní vodě, které by pravděpodobně způsobily toxicitu pro rostliny, nadměrnou absorpci plodinami a následnou akumulaci toxických hladin dalších chemických prvků v rostlinných pletivech a přechod dalších chemických prvků do podzemních vod.

---

(1)  ISO 20426:2018. Směrnice pro posuzování a management zdravotních rizik pro opětovné využití vody k nepitným účelům.

(2)  ISO 16075-1, 2020. Směrnice pro využití vyčištěných odpadních vod pro projekty závlah. Část 1: Základ projektu opětovného využití pro závlahy.

(3)  WHO, 2006. Pokyny WHO pro bezpečné používání odpadní vody, exkrementů a šedé vody – díl II.: Odpadní vody v zemědělství.

(4)  WHO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta. (Plánování hygienické bezpečnosti: příručka pro bezpečné používání a likvidaci odpadní vody, šedé vody a exkrementů).

(5)  NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik (fáze 1)). Národní strategie řízení kvality vody.

(6)  Zdroj: Minimální požadavky na kvalitu vody pro opětovné využívání při zavlažování v zemědělství a doplňování zásob podzemních vod, JRC (2017).

(7)  JRC, 2017. Minimální požadavky na kvalitu vody pro opětovné využívání při zavlažování v zemědělství a doplňování zásob podzemních vod. Zpráva JRC z oblasti vědy a politiky.

(8)  95. percentil naměřených koncentrací.

(9)  90. percentil naměřených koncentrací.

(10)  JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive (Kvalita vody v Evropě: účinky směrnice o čištění městských odpadních vod). Zpráva JRC z oblasti vědy a politiky.

(11)  Vybráno ze 45 prioritních látek stanovených směrnicí o normách environmentální kvality, které zahrnují pesticidy a chemikálie pro domácnost a průmyslové chemikálie.

(12)  Vnitrozemské povrchové vody zahrnují řeky a jezera a související umělé nebo výrazně upravené vodní útvary.

(13)  V případě skupiny prioritních látek, jimiž jsou polyaromatické uhlovodíky (PAU) (č. 28), se NEK pro biotu a odpovídající RP–NEK ve vodě vztahují ke koncentraci benzo(a)pyrenu, z jehož toxicity vycházejí. Benzo(a)pyren lze považovat za referenční ukazatel pro ostatní PAU, proto je třeba monitorovat a porovnávat s NEK pro biotu nebo odpovídající RP–NEK ve vodě pouze benzo(a)pyren.

---

PŘÍLOHA 3

Příklady metodik posuzování rizik

Zdravotní a environmentální rizika lze posuzovat pomocí různých postupů s různou mírou složitosti a požadavků na údaje v závislosti na konkrétním systému pro opětovné využívání vody. V této příloze jsou pro ilustraci uvedeny některé kvalitativní a semikvantitativní metody a nástroje hodnocení rizik vybrané z těch, které byly navrženy v publikovaných postupech a normách: ISO 20426(2018) (1), příručka WHO pro plánování hygienické bezpečnosti (2) (2016), ISO 16075-1 až 2 (2020) (3) a australské pokyny (2006) (4).

Osvědčené postupy a příklady systémů pro opětovné využívání vody, které se používají v několika členských státech, jsou k dispozici také v technické zprávě JRC (5).

Posouzení zdravotních rizik

Při kvalitativním nebo semikvantitativním posouzení rizik je úroveň rizika každého identifikovaného nebezpečí výsledkem kombinovaného posouzení míry pravděpodobnosti výskytu události a míry jejích následků nebo závažnosti, jak je uvedeno v následujícím vyjádření:

úroveň rizika = pravděpodobnost x následek (nebo závažnost)

Pravděpodobnost udává pravděpodobnost výskytu nebezpečné události s potenciálními škodlivými účinky v určitém časovém rámci. Pravděpodobnost výskytu lze vyhodnotit na základě přezkoumání dostupných historických údajů nebo posouzení lidské chyby pomocí stromů chyb nebo událostí. V systému pro opětovné využívání vody může tato pravděpodobnost vyplývat z kombinace pravděpodobnosti expozice člověka (např. požitím) recyklované odpadní vodě obsahující nebezpečný prvek (např. E.coli) a pravděpodobnosti přítomnosti nebezpečného prvku v recyklované odpadní vodě (např. v důsledku nebezpečné události, jako je náhodný únik).

Následek nebo závažnost označuje potenciální nepříznivý účinek na zdraví v důsledku expozice nebezpečí. Míru následků lze určit kvalitativním hodnocením na základě popisného znázornění výsledků nebo pomocí jiných nástrojů (např. rozhodovacích stromů) se zohledněním nebezpečí a nebezpečných událostí.

Při kvalitativním a semikvantitativním posouzení rizik vycházejí nebezpečí/nebezpečné události a přiřazení míry jejich pravděpodobnosti a následků z úsudku a zkušeností týmu provádějícího posouzení rizik. Úroveň rizika lze vyjádřit jako velmi nízkou, nízkou, střední, vysokou nebo velmi vysokou na základě kombinace míry pravděpodobnosti a míry následků (tabulka 3.1).

Tabulka 3.1

Příklad matice pro kvalitativní posouzení rizik (zdroj: tabulka 4 normy ISO 20426: 2018

| PRAVDĚPODOBNOST | NÁSLEDKY |
| --- | --- |
| 1 – nevýznamné | 2 – mírné | 3 – středně závažné | 4 – významné | 5 – katastrofální |
| A – vzácné | velmi nízká | velmi nízká | nízká | nízká | střední |
| B – nepravděpodobné | velmi nízká | nízká | nízká | střední | vysoká |
| C – možné | nízká | nízká | střední | vysoká | vysoká |
| D – pravděpodobné | nízká | střední | vysoká | vysoká | velmi vysoká |
| E – téměř jisté | střední | vysoká | vysoká | velmi vysoká | velmi vysoká |

PRAVDĚPODOBNOST

NÁSLEDKY

1 – nevýznamné

2 – mírné

3 – středně závažné

4 – významné

5 – katastrofální

A – vzácné

velmi nízká

velmi nízká

nízká

nízká

střední

B – nepravděpodobné

velmi nízká

nízká

nízká

střední

vysoká

C – možné

nízká

nízká

střední

vysoká

vysoká

D – pravděpodobné

nízká

střední

vysoká

vysoká

velmi vysoká

E – téměř jisté

střední

vysoká

vysoká

velmi vysoká

velmi vysoká

Alternativní matice rizik navržená v příručce WHO pro plánování hygienické bezpečnosti (2016) je založena na semikvantitativní metodě, která vyžaduje důslednější přístup (např. s použitím vzorců), aby bylo možné každému identifikovanému nebezpečí nebo nebezpečné události přiřadit konkrétní číselnou hodnotu pravděpodobnosti a závažnosti a dospět tak k úrovni rizika nebo skóre (tabulka 3.2).

Tabulka 3.2

Matice semikvantitativního posouzení rizik (zdroj: nástroj 3.4 Příručky WHO pro plánování hygienické bezpečnosti, 2016)

| PRAVDĚPODOBNOST | ZÁVAŽNOST |
| --- | --- |
| 1 – nevýznamná | 2 – mírná | 4 – středně závažná | 8 – významná | 16 – katastrofální |
| vzácné (velmi nepravděpodobné) – 1 | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| nepravděpodobné – 2 | 2 | 4 | 8 | 16 | 32 |
| možné – 3 | 3 | 6 | 12 | 24 | 48 |
| pravděpodobně – 4 | 4 | 8 | 16 | 32 | 64 |
| téměř jisté – 5 | 5 | 10 | 20 | 40 | 80 |
| rizikové skóre R = P x Z | <6 | 7 –12 | 13 –32 | >32 |
| Úroveň rizika | nízké riziko | střední riziko | vysoké riziko | velmi vysoké riziko |

PRAVDĚPODOBNOST

ZÁVAŽNOST

1 – nevýznamná

2 – mírná

4 – středně závažná

8 – významná

16 – katastrofální

vzácné (velmi nepravděpodobné) – 1

1

2

4

8

16

nepravděpodobné – 2

2

4

8

16

32

možné – 3

3

6

12

24

48

pravděpodobně – 4

4

8

16

32

64

téměř jisté – 5

5

10

20

40

80

rizikové skóre R = P x Z

<6

7 –12

13 –32

>32

Úroveň rizika

nízké riziko

střední riziko

vysoké riziko

velmi vysoké riziko

Při použití semikvantitativního postupu je nutné definovat míry pravděpodobnosti na základě nebezpečí nebo nebezpečných událostí a míry následků/závažnosti, například s ohledem na překročení ochranných prahových hodnot nebezpečných látek v recyklované odpadní vodě a rozsah souvisejících zdravotních následků. Tyto definice by měly být vypracovány na základě konkrétního systému pro opětovné využívání vody a místní situace a vždy by měly zohledňovat zásadu ochrany veřejného zdraví a případné regulační dopady. V tabulkách 3.3 a 3.4 jsou uvedeny některé definice převzaté z normy ISO 20426 (2018) a z příručky WHO pro plánování hygienické bezpečnosti (2016).

Tabulka 3.3

Navrhované míry následků nebo závažnosti dopadu (tabulka 2 normy ISO 20426:2018 a nástroj 3.3 WHO, 2016)

| NÁSLEDKY (NEBO ZÁVAŽNOST) |
| --- |
| Úroveň – deskriptor | Příklad popisu |
| 1– NEVÝZNAMNÉ | nebezpečí nebo nebezpečná událost, která ve srovnání s úrovní pozadí nemá žádné nebo má zanedbatelné účinky na zdraví (6). |
| 2 – MÍRNÉ | nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může mít mírné účinky na zdraví (7) |
| 3 – STŘEDNĚ ZÁVAŽNÉ | nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k účinku na zdraví se spontánní úzdravou nebo k lehkému onemocnění (8). |
| 4 – VÝZNAMNÉ | nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k onemocnění nebo zranění (9), a/nebo může vést k právní stížnosti nebo obavám. |
| 5 – KATASTROFÁLNÍ | nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k vážnému onemocnění nebo zranění (10), nebo dokonce ke ztrátě života, a/nebo povede k rozsáhlému vyšetřování ze strany regulačního orgánu a pravděpodobně k trestnímu stíhání. |

NÁSLEDKY (NEBO ZÁVAŽNOST)

Úroveň – deskriptor

Příklad popisu

1– NEVÝZNAMNÉ

nebezpečí nebo nebezpečná událost, která ve srovnání s úrovní pozadí nemá žádné nebo má zanedbatelné účinky na zdraví (6).

2 – MÍRNÉ

nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může mít mírné účinky na zdraví (7)

3 – STŘEDNĚ ZÁVAŽNÉ

nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k účinku na zdraví se spontánní úzdravou nebo k lehkému onemocnění (8).

4 – VÝZNAMNÉ

nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k onemocnění nebo zranění (9), a/nebo může vést k právní stížnosti nebo obavám.

5 – KATASTROFÁLNÍ

nebezpečí nebo nebezpečná událost, která může vést k vážnému onemocnění nebo zranění (10), nebo dokonce ke ztrátě života, a/nebo povede k rozsáhlému vyšetřování ze strany regulačního orgánu a pravděpodobně k trestnímu stíhání.

Tabulka 3.4

Navrhované míry pravděpodobnosti, že může nastat událost expozice (tabulka 3 normy ISO 20426:2018 a nástroj 3.3 WHO, 2016)

| PRAVDĚPODOBNOST |
| --- |
| Úroveň – deskriptor | Příklad popisu |
| A – VZÁCNÁ | V minulosti nenastala a je velmi nepravděpodobné, že v přiměřené době nastane (11). |
| B – NEPRAVDĚPODOBNÁ | V minulosti nenastala, ale za výjimečných okolností může nastat v přiměřené době. |
| C – MOŽNÁ | Mohla nastat v minulosti a/nebo může nastat za běžných okolností v přiměřené době. |
| D – PRAVDĚPODOBNÁ | Byla pozorována v minulosti a/nebo je pravděpodobné, že za normálních okolností nastane v přiměřené době. |
| E – TÉMĚŘ JISTÁ | Byla často pozorována v minulosti a/nebo ve většině případů téměř jistě nastane v dohledné době. |

PRAVDĚPODOBNOST

Úroveň – deskriptor

Příklad popisu

A – VZÁCNÁ

V minulosti nenastala a je velmi nepravděpodobné, že v přiměřené době nastane (11).

B – NEPRAVDĚPODOBNÁ

V minulosti nenastala, ale za výjimečných okolností může nastat v přiměřené době.

C – MOŽNÁ

Mohla nastat v minulosti a/nebo může nastat za běžných okolností v přiměřené době.

D – PRAVDĚPODOBNÁ

Byla pozorována v minulosti a/nebo je pravděpodobné, že za normálních okolností nastane v přiměřené době.

E – TÉMĚŘ JISTÁ

Byla často pozorována v minulosti a/nebo ve většině případů téměř jistě nastane v dohledné době.

Zjištěné úrovně rizika spojené s nebezpečím/nebezpečnými událostmi podle cest expozice a receptorů určí priority pro řízení rizik a případná preventivní opatření, která riziko/rizika sníží. Pokud je například úroveň rizika střední nebo vyšší, mělo by preventivní opatření úroveň rizika snížit. Součástí tohoto hodnocení by mohlo být posouzení všech již zavedených preventivních opatření a stanovení dodatečných opatření/kroků u těch nebezpečí, u nichž žádná účinná opatření neexistují nebo jsou neúčinná. Pokud preventivní opatření dokáže riziko dostatečně kontrolovat, může být nutné nastavit monitorování a další metody provozní kontroly, které zajistí jeho funkčnost. Multibariérový přístup s více preventivními opatřeními a bariérami zajišťuje spolehlivější řízení rizik než jediné opatření nebo bariéra. Vybraná preventivní opatření a bariéry by pak měly být znovu posouzeny za účelem ověření toho, zda se úroveň rizika snížila, jako v příkladu v tabulce 3.5.

Tabulka 3.5

Příklad posouzení a řízení rizika potenciálního kontaktu s patogenními bakteriemi v recyklované odpadní vodě v místě konečného užití, upraveno podle tabulky 5 normy ISO 20426:2018

| Riziko | Zdroj odpadní vody | Zamýšlené konečné užití | Nebezpečná událost | Maximální riziko | Preventivní opatření | Zbytkové riziko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Důsledek | Pravděpodobnost | Riziko | Důsledek | Pravděpodobnost | Riziko |
| patogenní bakterie (např. E.coli) | městské odpadní vody | zemědělské využití | infekce v důsledku kontaktu nebo požití recyklované odpadní vody (např. při zavlažování) | závažný nedostatek | pravděpodobné | vysoké (na základě tabulky 3.1) | kontrola zdroje | významný (12) | vzácná (13) | nízká |
| kontrola úpravy (např. dezinfekce) |
| kontrola konečného užití (např. použití bariér a osobních ochranných prostředků) |
| Poznámka – Příklady preventivních opatření a překážek jsou uvedeny v příloze 4. |

Riziko

Zdroj odpadní vody

Zamýšlené konečné užití

Nebezpečná událost

Maximální riziko

Preventivní opatření

Zbytkové riziko

Důsledek

Pravděpodobnost

Riziko

Důsledek

Pravděpodobnost

Riziko

patogenní bakterie (např. E.coli)

městské odpadní vody

zemědělské využití

infekce v důsledku kontaktu nebo požití recyklované odpadní vody (např. při zavlažování)

závažný nedostatek

pravděpodobné

vysoké (na základě tabulky 3.1)

kontrola zdroje

významný (12)

vzácná (13)

nízká

kontrola úpravy (např. dezinfekce)

kontrola konečného užití (např. použití bariér a osobních ochranných prostředků)

Poznámka – Příklady preventivních opatření a překážek jsou uvedeny v příloze 4.

Posouzení environmentálních rizik pro zdroje sladké vody

Zatímco posouzení zdravotních rizik se zaměřuje na lidské receptory, posouzení environmentálních rizik hodnotí veškeré vlivy na složky životního prostředí, které by mohly být ovlivněny používáním recyklované odpadní vody k zavlažování v zemědělství. To vyžaduje podrobnou charakteristiku místních geo-hydrogeologických podmínek v místě, kde se systém pro opětovné využívání vody nachází. Za tímto účelem lze nahlédnout do souboru prostorových dat systému WISE EIONET (14), který obsahuje informace o evropských oblastech povodí, podjednotkách povodí, útvarech povrchových vod, útvarech podzemních vod a monitorovacích místech. Cílem zde navrhovaného postupu, který byl vypracován v souladu s oddílem 6.3 normy ISO 16075-1 (2020) a odstavcem 4.2 australských pokynů (2006), je poskytnout vodohospodářům návod k posouzení dopadu nebezpečí přítomných v recyklované odpadní vodě na zdroje sladké vody (povrchové i podzemní vody).

Krok 1 – Screening nebezpečí

Porovnání nebezpečí v recyklované odpadní vodě se známými hodnotami z nařízení, směrnic, norem a pokynů v závislosti na potenciálně dotčené složce životního prostředí (viz obrázek 3 tohoto sdělení). To by mohlo zahrnovat maximální přípustné koncentrace nebo normy environmentální kvality pro regulované kontaminující látky v potenciálně exponovaných složkách životního prostředí, jejichž dodržování ve většině případů zajistí ochranu exponovaných prostředí. Lze použít nejhorší scénář, kdy se 95. percentil nebo maximální zaznamenaná koncentrace porovná s její nejnižší směrnou hodnotou (např. NEK). Měly by být také identifikovány nebezpečné události spojené s únikem těchto nebezpečných látek (např. úniky z potrubí recyklované odpadní vody nebo distribučních systémů).

Krok 2 – Pravděpodobnost, že se látky dostanou do receptoru životního prostředí

Pravděpodobnost lze odhadnout na základě posouzení toho, zda by se nebezpečné látky mohly dostat k receptoru životního prostředí, a s ohledem na případná preventivní opatření a bariéry. V případě podzemních a povrchových vod bude pravděpodobnost záviset na hydrogeologických podmínkách lokality (např. přítomnost zvodnělé vrstvy), pravděpodobnosti pohybu látky v nenasyceném pásmu pro infiltraci (např. typ půdy a charakteristiky nebezpečí) a typu zavlažovacích podmínek (např. zemědělské postupy, potřeby plodin, typ půdy, pravděpodobnost přetečení recyklované odpadní vody z drenážních systémů).

Krok 3 – Následek/závažnost škody

Míra následků nebo závažnosti škody bude záviset na výchozím stavu kvality povrchové nebo podzemní vody. Míry závažnosti by mohly definovat, do jaké míry bude mít koncentrace nebezpečné látky škodlivý účinek na danou složku životního prostředí. Míra závažnosti škody bude například záviset na tom, do jaké míry by nebezpečí přispělo ke zhoršení stavu posuzovaného vodního útvaru. Míry důsledků by mohly zahrnovat i další faktory, například zda se daný vodní zdroj používá k výrobě pitné vody.

Krok 4 – Posouzení úrovní rizika

Po určení všech nebezpečí a míry jejich pravděpodobnosti a závažnosti (buď přiřazením kvalitativní úrovně, nebo číselné hodnoty) lze k posouzení úrovní rizika použít kvalitativní nebo semikvantitativní matici podobnou maticím navrženým pro posouzení zdravotních rizik (tabulka 3.1 a 3.2).

Pravděpodobnost, že se určitá látka dostane do vodního útvaru, lze odhadnout pomocí následujících nástrojů z normy ISO 16075-1 (2020), které posuzují ohrožení podzemních a povrchových vod infiltrací, resp. odtokem recyklované odpadní vody. Pomocí tohoto nástroje jsou povrchové a podzemní vody rozděleny do čtyř skupin citlivosti, které jsou založeny na hydrogeologických podmínkách podzemní vody a na přítomnosti drenážního systému pro kontrolu odtoku do povrchových vod (tabulka 3.6).

Tabulka 3.6

Definice skupin citlivosti povrchové a podzemní vody (zdroj: oddíl 6.3.3 a příloha D normy ISO 16075-1:2020)

| Skupina citlivosti | Povrchová voda | Podzemní vody |
| --- | --- | --- |
| Vysoká (I) | Přítomnost povrchového odtoku při zavlažování nebo přítomnost akumulace na povrchu, která se pravděpodobně vyplaví při deštích. | Přítomnost neohraničené zvodnělé vrstvy pod zavlažovanou oblastí s obsahem jílu (16) < 5 % ve svrchních 2 m půdy.
  Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce menší než 5 m. |
| Střední (II) | Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.
  Přítomnost mělkého podzemního drenážního systému (v hloubce 80 cm nebo menší). | Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce více než 5 m od povrchu s obsahem jílu 15 až 40 % ve svrchních 2 m půdy. |
| Nízká (III) | Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.
  Přítomnost hlubokého drenážního systému (více než 80 cm). | Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce větší než 5 m s obsahem jílu > 40 % ve svrchních 2 m půdy. |
| (Nulová) IV | Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.
  Zavlažovací systém nezahrnuje odvodňování (15). | Pod zavlažovanou oblastí se nenachází žádná zvodnělá vrstva ani hydrogeologická kontinuita, u které by byla pravděpodobnost přenosu vody do blízké zvodnělé vrstvy (17) |

Skupina citlivosti

Povrchová voda

Podzemní vody

Vysoká (I)

Přítomnost povrchového odtoku při zavlažování nebo přítomnost akumulace na povrchu, která se pravděpodobně vyplaví při deštích.

Přítomnost neohraničené zvodnělé vrstvy pod zavlažovanou oblastí s obsahem jílu (16) < 5 % ve svrchních 2 m půdy.

Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce menší než 5 m.

Střední (II)

Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.

Přítomnost mělkého podzemního drenážního systému (v hloubce 80 cm nebo menší).

Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce více než 5 m od povrchu s obsahem jílu 15 až 40 % ve svrchních 2 m půdy.

Nízká (III)

Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.

Přítomnost hlubokého drenážního systému (více než 80 cm).

Přítomnost zvodnělé vrstvy v hloubce větší než 5 m s obsahem jílu > 40 % ve svrchních 2 m půdy.

(Nulová) IV

Návrh a provoz zavlažovacího systému zabraňuje povrchovému odtoku.

Zavlažovací systém nezahrnuje odvodňování (15).

Pod zavlažovanou oblastí se nenachází žádná zvodnělá vrstva ani hydrogeologická kontinuita, u které by byla pravděpodobnost přenosu vody do blízké zvodnělé vrstvy (17)

Kombinace skupin citlivosti podzemní a povrchové vody s úrovní infiltrace do podzemních vod, resp. povrchového odtoku může indikovat úroveň ohrožení vodního útvaru (tabulka 3.7).

Tabulka 3.7

Příklad úrovně ohrožení (18) podzemní a povrchové vody (zdroj: tabulka D.1 ISO 16075-1:2020)

| MÍRA INFILTRACE | Žádná infiltrace do podzemních vod | Nízká infiltrace do podzemních vod | Střední infiltrace do podzemních vod | Vysoká infiltrace do podzemních vod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | II | III | IV |
| Citlivost na podzemní vodu | mělká zvodnělá vrstva nebo bez jílové ochrany | I | 1 | 2 | 3 | 3 |
| hluboká zvodnělá vrstva s jílovou ochranou | II | 1 | 2 | 2 | 3 |
| hluboká zvodnělá vrstva s významnou jílovou ochranou | III | 1 | 1 | 2 | 2 |
| žádná zvodnělá vrstva s hydrologickou kontinuitou do oblasti | IV | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Citlivost na povrchovou vodu | 3 | 3 | 2 | 1 |
| IV | III | II | I |
| Vysoký povrchový odtok | Střední povrchový odtok | Nízký povrchový odtok | Žádný povrchový odtok |
| POVRCHOVÝ ODTOK |

MÍRA INFILTRACE

Žádná infiltrace do podzemních vod

Nízká infiltrace do podzemních vod

Střední infiltrace do podzemních vod

Vysoká infiltrace do podzemních vod

I

II

III

IV

Citlivost na podzemní vodu

mělká zvodnělá vrstva nebo bez jílové ochrany

I

1

2

3

3

hluboká zvodnělá vrstva s jílovou ochranou

II

1

2

2

3

hluboká zvodnělá vrstva s významnou jílovou ochranou

III

1

1

2

2

žádná zvodnělá vrstva s hydrologickou kontinuitou do oblasti

IV

1

1

2

2

Citlivost na povrchovou vodu

3

3

2

1

IV

III

II

I

Vysoký povrchový odtok

Střední povrchový odtok

Nízký povrchový odtok

Žádný povrchový odtok

POVRCHOVÝ ODTOK

---

(1)  ISO 20426: 2018) Směrnice pro posuzování a management zdravotních rizik pro opětovné využití vody k nepitným účelům.

(2)  WHO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta. (Plánování hygienické bezpečnosti: příručka pro bezpečné používání a likvidaci odpadní vody, šedé vody a exkrementů).

(3)  ISO 16075-1:2020 Směrnice pro využití vyčištěných odpadních vod pro projekty závlah — Část 1: Základ projektu opětovného využití pro závlahy; ISO 16075-2:2020 Směrnice pro využití vyčištěných odpadních vod pro projekty závlah — Část 2: Vývoj projektu.

(4)  NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik (fáze 1)). Národní strategie řízení kvality vody.

(5)  R. Maffettone a B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Evropská komise, Lucemburk, JRC 129596, 81 stran.

(6)  Žádné nebo zanedbatelné účinky na zdraví: nepozorován účinek na zdraví.

(7)  Mírný účinek na zdraví: např. dočasné příznaky jako podráždění, nevolnost a bolest hlavy.

(8)  Účinky na zdraví se spontánní úzdravou nebo lehké onemocnění: např. akutní průjem, zvracení, infekce horních cest dýchacích, drobný úraz.

(9)  Onemocnění nebo zranění: např. malárie, schistosomóza, trematodiázy přenášené potravinami, chronický průjem, chronické dýchací potíže, neurologické poruchy, zlomeniny kostí.

(10)  Vážné onemocnění nebo zranění: např. těžká otrava, ztráta končetin, těžké popáleniny, utonutí.

(11)  Přiměřená doba závisí na úrovni rizika a místní příslušnosti.

(12)  Následek (závažnost) závisí na nepříznivém účinku na zdraví v důsledku expozice receptoru patogenním bakteriím a uplatněním preventivního opatření se nemění.

(13)  Použití preventivních opatření (např. dezinfekční ošetření, použití bariér a osobních ochranných prostředků) snižuje pravděpodobnost, že příjemce bude vystaven nebezpečí.

(14)  K dispozici na adrese: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

(15)  Průchod podzemní části umožňuje filtraci kontaminujících látek. Existence účinného odvodňování půdy snižuje obsah vody v půdě, ale může vést ke zvýšenému zatížení systémů povrchové vody.

(16)  Obsah jílu lze stanovit pomocí sítové analýzy.

(17)  Skupinu je třeba zvolit až po provedení důkladné hydrogeologické analýzy. Nejsou-li k dispozici jasné údaje o podzemní geo-hydrogeologii, je třeba na lokalitu pohlížet, jako by se pod zavlažovanou oblastí nacházela zvodnělá vrstva.

(18)  Termín ohrožení nahrazuje původní termín riziko použitý v tabulce C1 normy ISO 16075-1 (2020), a to proto, aby se předešlo nesprávnému výkladu v souvislosti s termínem úrovně rizika používaným v tomto sdělení pro označení kombinace pravděpodobnosti se závažností poškození v souladu s tabulkou 3.1 a tabulkou 3.2.

---

PŘÍLOHA 4

Preventivní opatření a bariéry – názorné příklady

V této příloze jsou uvedeny příklady preventivních opatření a bariér, které by mohly být použity v systému pro opětovné využívání vody v souladu s články 5 a 6 a oddílem 2 přílohy I nařízení. Příklady mají ilustrovat typ analýzy potřebné k určení typu a počtu preventivních opatření a bariér v závislosti na druhu plodin a třídě kvality vody na základě mezinárodních norem a postupů. Je třeba poznamenat, že analýzu je třeba provádět v každém jednotlivém případě s ohledem na konkrétní situaci. Níže uvedené příklady proto nelze chápat jako automaticky použitelné ve všech případech a za všech možných okolností.

Příklady byly vypracovány na základě požadavků nařízení a stávajících mezinárodních norem a postupů: australské pokyny (2006), pokyny WHO (2006) a norma ISO 16075-2:2020. V tabulce 4.1 jsou uvedena preventivní opatření použitelná v různých částech systému pro opětovné využívání vody, která lze zvážit.

Tabulka 4.1

Příklady preventivních opatření pro systém pro opětovné využívání vody (seznam není vyčerpávající). Zdroje: příloha II bod 7 nařízení, rámeček 2.6 a dodatek 3 australských pokynů (2006)
   (2)
  , pokyny WHO (2006)
   (3)

| Typ preventivního opatření | Příklady | Poznámka |
| --- | --- | --- |
| Ochrana zdrojů městských odpadních vod | — | prevence nebo řízení vypouštění průmyslových odpadních vod do městských odpadních vod zajištěním splnění všech požadavků platných právních předpisů EU a místních právních předpisů |

Typ preventivního opatření

Příklady

Poznámka

Ochrana zdrojů městských odpadních vod

—

prevence nebo řízení vypouštění průmyslových odpadních vod do městských odpadních vod zajištěním splnění všech požadavků platných právních předpisů EU a místních právních předpisů

| — | ochrana srážkových vod před živočišným a lidským odpadem |
| --- | --- |

—

ochrana srážkových vod před živočišným a lidským odpadem

| — | kontrola typu vody vypouštěné do kanalizace (např. stanovením limitů) |
| --- | --- |

—

kontrola typu vody vypouštěné do kanalizace (např. stanovením limitů)

–

Dodatečná úprava odpadních vod z čistíren městských odpadních vod

| — | procesy úpravy ke snížení mikrobiologických a chemických znečišťujících látek v odpadních vodách (např. dodatečná dezinfekce nebo opatření na odstranění znečišťujících látek) |
| --- | --- |

—

procesy úpravy ke snížení mikrobiologických a chemických znečišťujících látek v odpadních vodách (např. dodatečná dezinfekce nebo opatření na odstranění znečišťujících látek)

–

Ochrana a údržba systému uchovávání recyklované odpadní vody

| — | použití nárazníkových zón |
| --- | --- |

—

použití nárazníkových zón

| — | zamezení růstu řas minimalizací světla (např. zakrytím systému zásobníku vody) |
| --- | --- |

—

zamezení růstu řas minimalizací světla (např. zakrytím systému zásobníku vody)

| — | údržba odvodňovacích systémů a stanovišť (např. rostlinný porost, bilancování živin) |
| --- | --- |

—

údržba odvodňovacích systémů a stanovišť (např. rostlinný porost, bilancování živin)

| — | prevence zpětného toku a kontrola křížového propojení v místě spojení potrubí |
| --- | --- |

—

prevence zpětného toku a kontrola křížového propojení v místě spojení potrubí

| — | chemické ošetření, aby se zabránilo ucpání nebo opětovnému růstu bakterií |
| --- | --- |

—

chemické ošetření, aby se zabránilo ucpání nebo opětovnému růstu bakterií

Další příklady viz norma ISO 20419:2018 (1)

Kontrola a údržba distribučních systémů a vodoinstalací

| — | přijetí zásad správné praxe týkajících se instalace rozvodů recyklované odpadní vody (např. barevné značení) |
| --- | --- |

—

přijetí zásad správné praxe týkajících se instalace rozvodů recyklované odpadní vody (např. barevné značení)

| — | zamezení propojení vodovodních rozvodů pitné vody s rozvody recyklované odpadní vody (např. instalací vzduchové mezery nebo zařízení proti zpětnému toku) |
| --- | --- |

—

zamezení propojení vodovodních rozvodů pitné vody s rozvody recyklované odpadní vody (např. instalací vzduchové mezery nebo zařízení proti zpětnému toku)

Další příklady viz norma ISO 20419:2018

Zvláštní požadavky na zavlažovací systémy (např. kapkové nebo podpovrchové, postřikové, mikropostřikové) a zemědělská pole

| — | stanovení minimálních bezpečnostních vzdáleností pro snížení expozice lidí a životního prostředí (např. od povrchových vod, včetně zdrojů pro hospodářská zvířata, nebo činností, jako je akvakultura, chov ryb, akvakultura korýšů, plavání a další vodní činnosti) |
| --- | --- |

—

stanovení minimálních bezpečnostních vzdáleností pro snížení expozice lidí a životního prostředí (např. od povrchových vod, včetně zdrojů pro hospodářská zvířata, nebo činností, jako je akvakultura, chov ryb, akvakultura korýšů, plavání a další vodní činnosti)

| — | kontrola sklonu svahu, nasycení pole vodou a krasové oblasti |
| --- | --- |

—

kontrola sklonu svahu, nasycení pole vodou a krasové oblasti

| — | kontrola ucpávání kapkovačů v systémech kapkového zavlažování |
| --- | --- |

—

kontrola ucpávání kapkovačů v systémech kapkového zavlažování

| — | kontrola rychlosti aplikace s cílem minimalizovat dopad na přijímající prostředí, včetně půdy, podzemních a povrchových vod (např. senzory vlhkosti v půdě, stanovení bilance vody a živin, mechanismy pro snížení dopadů salinity a sodicity) |
| --- | --- |

—

kontrola rychlosti aplikace s cílem minimalizovat dopad na přijímající prostředí, včetně půdy, podzemních a povrchových vod (např. senzory vlhkosti v půdě, stanovení bilance vody a živin, mechanismy pro snížení dopadů salinity a sodicity)

| — | kontrola doby aplikace (např. omezení zavlažování pouze na noc) |
| --- | --- |

—

kontrola doby aplikace (např. omezení zavlažování pouze na noc)

| — | kontrola hydraulického zatížení a zádržných drenáží |
| --- | --- |

—

kontrola hydraulického zatížení a zádržných drenáží

| — | zvláštní požadavky na zavlažování postřikem (např. maximální rychlost větru, vzdálenost mezi postřikovačem a citlivými oblastmi, instalace systémů pro minimalizaci tvorby aerosolů v systémech postřiku a kapkového zavlažování) |
| --- | --- |

—

zvláštní požadavky na zavlažování postřikem (např. maximální rychlost větru, vzdálenost mezi postřikovačem a citlivými oblastmi, instalace systémů pro minimalizaci tvorby aerosolů v systémech postřiku a kapkového zavlažování)

–

Zvláštní požadavky na zavlažování plodin

| — | použití dalších bariér* |
| --- | --- |

—

použití dalších bariér*

*Viz tabulka 4.2 této přílohy a tabulka 1 přílohy II nařízení.

Kontrola přístupu a používání značení

| — | používání oplocení (např. jednoduché zábradlí, bezpečnostní pletivo v závislosti na kvalitě recyklované odpadní vody) |
| --- | --- |

—

používání oplocení (např. jednoduché zábradlí, bezpečnostní pletivo v závislosti na kvalitě recyklované odpadní vody)

| — | použití značení signalizujícího, že voda není vhodná k pití (např. recyklovaná odpadní voda – nepít), nebo jiných typů značení (např. používá se recyklovaná odpadní voda – nevstupovat, když probíhá zavlažování) |
| --- | --- |

—

použití značení signalizujícího, že voda není vhodná k pití (např. recyklovaná odpadní voda – nepít), nebo jiných typů značení (např. používá se recyklovaná odpadní voda – nevstupovat, když probíhá zavlažování)

| — | kontrola přístupu: metody, dávky a časy aplikace |
| --- | --- |

—

kontrola přístupu: metody, dávky a časy aplikace

Ochrana pracovníků a zemědělců

| — | používání osobních ochranných prostředků (OOP) |
| --- | --- |

—

používání osobních ochranných prostředků (OOP)

| — | vzdělávání a školení v oblasti hygieny (např. časté mytí rukou) |
| --- | --- |

—

vzdělávání a školení v oblasti hygieny (např. časté mytí rukou)

| — | vzdělávání a školení v oblasti ovládání zařízení (např. o prevenci zpětného toku a kontrole křížového propojení, o správné instalaci potrubí a zařízení, o vedení správné praxe) |
| --- | --- |

—

vzdělávání a školení v oblasti ovládání zařízení (např. o prevenci zpětného toku a kontrole křížového propojení, o správné instalaci potrubí a zařízení, o vedení správné praxe)

V souladu s přílohou I oddílem 2 nařízení se má určitá kategorie plodin zavlažovat odpovídajícími minimálními třídami kvality vody uvedenými v tabulce 1. Nižší třídu kvality vody lze použít, pokud jsou použity vhodné dodatečné bariéry, které vedou k dosažení požadavků na kvalitu dané třídy pro danou kategorii plodin. V tabulce 4.2 jsou uvedeny příklady, jak kombinovat třídy kvality recyklované odpadní vody a akreditované bariéry pro zavlažování konkrétní kategorie třídy v souladu s doporučeními normy ISO 16075-2 (2020).

Tabulka 4.2

Příklady výpočtu počtu a typů bariér na základě druhu plodiny a požadovaných tříd kvality recyklované odpadní vody podle tabulky 1 přílohy 1 nařízení s přihlédnutím k tabulce 3 a tabulce 2 normy ISO 16075-2:2020 (v tomto sdělení jsou uvedeny jako tabulka 2, respektive tabulka 3) a k tabulce A.1 normy ISO 16075-2:2020. Bariéry jsou způsobilé za předpokladu, že jsou uplatňovány osvědčené postupy

| Kategorie plodin
  (příloha 1, tabulka 1 nařízení) (4) | Příklady plodin
  (tabulka A.1 normy ISO 16075-2:2020) (5) | Třída kvality recyklované odpadní vody
  (příloha 1, tabulka 1 nařízení)17 | Počet požadovaných bariér
  (tabulka 3 normy ISO 16075-2:2020 (6) = tabulka 2 tohoto sdělení) | Možné akreditované bariéry
  (tabulka A.1 normy ISO 16075-2:2020 a tabulka 2 normy ISO 16075-2:2020 (7) = tabulka 3 tohoto sdělení) | Počet bariér (tabulka 2 normy ISO 16075-2:2020 = tabulka 3 tohoto sdělení) | Poznámka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| všechny potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část je v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, a kořenové plodiny konzumované za syrova | listové plodiny pěstované na povrchu půdy, které se konzumují za syrova (např. salát, špenát, pekingské zelí, kapusta, celer).
  potravinářské plodiny konzumované za syrova, které rostou nad zemí a jejichž jedlá část je < 25 cm nad povrchem půdy (např. paprika, rajče, okurka, cuketa, mladé fazole) | A | 0 | – | 0 | – |
| B | 1 | krycí fólie odolná proti slunci
  NEBO
  dodatečná dezinfekce na poli (nízká úroveň) | 1 | – |
| C | 3 | vysoká úroveň dezinfekce +
  krycí fólie odolná proti slunci | 2+1 | – |
| podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy +
  krycí fólie odolná proti slunci* | 3 (+1) | *krycí fólie odolná proti slunci je další bariérou, která zabraňuje kontaktu v důsledku vzlínání kapkové závlahy.
  – |
| D | zakázáno* | – | – | *V souladu s tabulkou 3 ISO 16075:2020 a poznámkou č. 3 tabulky A.1: odpadní vody střední kvality (D) by se neměly používat k zavlažování zeleniny. |
| potravinářské plodiny, které lze konzumovat za syrova a které rostou v půdě (např. mrkev, ředkvičky, cibule) | A | 0 | – | – | – |
| B | 1 | nízká úroveň dezinfekce | 1 | – |
| C | 3 | zdá se, že žádná kombinace akreditovaných překážek není možná | – | – |
| D | zakázáno* | – | – | *V souladu s tabulkou 3 ISO 16075:2020 a poznámkou č. 3 tabulky A.1: odpadní vody střední kvality (D) by se neměly používat k zavlažování zeleniny. |
| potravinářské plodiny konzumované za syrova, které rostou nad zemí a jejichž jedlá část je >25 cm nad povrchem půdy*
  *s jedlou slupkou | A | 0 | – | – | – |
| B | 1 | krycí fólie odolná proti slunci
  NEBO
  dodatečná dezinfekce na poli (nízká úroveň) | 1 | – |
| C | 3 | nízká úroveň dezinfekce +
  kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí +
  krycí fólie odolná proti slunci | 1+1+1 | – |
| C | 3 | vysoká úroveň dezinfekce
  - kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí | 2+1 | – |
| potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část roste nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa | potravinářské plodiny pěstované na půdě, které lze po oloupání konzumovat za syrova (např. vodní meloun, meloun, hrách) | A | 0 | – | – | – |
| B | 0 | – | – | nejedlá slupka (nebo loupání) se počítá jako jedna bariéra |
| C | 2 | kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí
  NEBO
  zavlažování plodin s nízkým vzrůstem postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 25 cm nebo více od proudu vody+
  krycí plachta odolná proti slunci (u kapkové závlahy, kdy plachta odděluje závlahu od zeleniny) | 1+1 | – |
| nízká úroveň dezinfekce +
  kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí | 1+1 | – |
| potravinářské plodiny pěstované nad zemí, jejichž jedlá část je < 25 cm nad povrchem půdy, konzumované tepelně upravené nebo zpracované (např. lilek, dýně, zelené fazolky, artyčok) | A | 0 | – | – | – |
| B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | nízká úroveň dezinfekce +
  krycí fólie odolná proti slunci | 1+1 | – |
| podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy +
  krycí fólie odolná proti slunci pro větší ochranu) | 3+1 | – |
| potravinářské plodiny, které se konzumují tepelně upravené a rostou v půdě (např. brambory) | B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | vysoká úroveň dezinfekce | 2 | – |
| potravinářské plodiny pěstované nad zemí, které lze konzumovat po usušení a tepelné úpravě (suché fazole, čočka) | B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | vysoká úroveň dezinfekce
  NEBO
  dlouhodobé sušení na vzduchu* | 2 | *podle plodin a povětrnostních podmínek |
| potravinářské plodiny, které rostou nad zemí, například > 50 cm nebo více nad zemí s jedlou slupkou (ovocný sad pro ovoce s jedlou slupkou: jablka, švestky, hrušky, broskve, meruňky, kaki, třešně, citrusové plody, datle; nebo sad pro ovoce konzumované po oloupání: mango, avokádo, papája, granátové jablko).
  sad pro ovoce, které se konzumuje po zpracování (např. olivy) | B | 0 | – | – | přirozená vzdálenost plodů (vysoko rostoucí plodiny, např. 50 cm a více nad zemí) od zavlažovacího systému zabraňuje přímému kontaktu s jedlou částí plodiny. |
| C | 0 | – | – |
| D | 3 | kapkové zavlažování plodin s vysokým vzrůstem přibližně 50 cm nebo více nad zemí +
  podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní* | 1 + 2 | *ukončit zavlažování na více než 24 hodin před sklizní. |
| sad na ořechy (např. mandle, pistácie) | C | 1 | plodiny sušené na slunci* | 2 | *podle plodin a povětrnostních podmínek |
| D | 3 | podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní+
  plodiny sušené na slunci* | 1(2)*+2 | *podle plodin a povětrnostních podmínek |
| pícniny ke krmení zvířat na produkci mléka nebo masa (např. vojtěška) | C | 1 | podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování* před vstupem zvířat na pole | 1 | *ukončit zavlažování nejméně 24 hodin před vstupem zvířat
  Zvířata nesmí přijít do styku s pícninami zavlažovanými recyklovanou odpadní vodou, pokud nejsou k dispozici dostatečné údaje ukazující, že rizika mohou být v konkrétním případě řízena.
  Pícniny musí být před zabalením vysušeny nebo silážovány. |
| D | 3 | podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před vstupem zvířat na pole
  +
  nízká úroveň dezinfekce | 2+1 | zajistit, aby se zvířata nepásla na pastvě pět dnů po poslední závlaze.
  Zvířata nesmí přijít do styku s pícninami zavlažovanými recyklovanou odpadní vodou, pokud nejsou k dispozici dostatečné údaje ukazující, že rizika mohou být v konkrétním případě řízena.
  Pícniny musí být před zabalením vysušeny nebo silážovány. |

Kategorie plodin

(příloha 1, tabulka 1 nařízení) (4)

Příklady plodin

(tabulka A.1 normy ISO 16075-2:2020) (5)

Třída kvality recyklované odpadní vody

(příloha 1, tabulka 1 nařízení)17

Počet požadovaných bariér

(tabulka 3 normy ISO 16075-2:2020 (6) = tabulka 2 tohoto sdělení)

Možné akreditované bariéry

(tabulka A.1 normy ISO 16075-2:2020 a tabulka 2 normy ISO 16075-2:2020 (7) = tabulka 3 tohoto sdělení)

Počet bariér (tabulka 2 normy ISO 16075-2:2020 = tabulka 3 tohoto sdělení)

Poznámka

všechny potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část je v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, a kořenové plodiny konzumované za syrova

listové plodiny pěstované na povrchu půdy, které se konzumují za syrova (např. salát, špenát, pekingské zelí, kapusta, celer).

potravinářské plodiny konzumované za syrova, které rostou nad zemí a jejichž jedlá část je < 25 cm nad povrchem půdy (např. paprika, rajče, okurka, cuketa, mladé fazole)

A

0

–

0

–

B

1

krycí fólie odolná proti slunci

NEBO

dodatečná dezinfekce na poli (nízká úroveň)

1

–

C

3

vysoká úroveň dezinfekce +

krycí fólie odolná proti slunci

2+1

–

podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy +

krycí fólie odolná proti slunci*

3 (+1)

*krycí fólie odolná proti slunci je další bariérou, která zabraňuje kontaktu v důsledku vzlínání kapkové závlahy.

–

D

zakázáno*

–

–

*V souladu s tabulkou 3 ISO 16075:2020 a poznámkou č. 3 tabulky A.1: odpadní vody střední kvality (D) by se neměly používat k zavlažování zeleniny.

potravinářské plodiny, které lze konzumovat za syrova a které rostou v půdě (např. mrkev, ředkvičky, cibule)

A

0

–

–

–

B

1

nízká úroveň dezinfekce

1

–

C

3

zdá se, že žádná kombinace akreditovaných překážek není možná

–

–

D

zakázáno*

–

–

*V souladu s tabulkou 3 ISO 16075:2020 a poznámkou č. 3 tabulky A.1: odpadní vody střední kvality (D) by se neměly používat k zavlažování zeleniny.

potravinářské plodiny konzumované za syrova, které rostou nad zemí a jejichž jedlá část je >25 cm nad povrchem půdy*

*s jedlou slupkou

A

0

–

–

–

B

1

krycí fólie odolná proti slunci

NEBO

dodatečná dezinfekce na poli (nízká úroveň)

1

–

C

3

nízká úroveň dezinfekce +

kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí +

krycí fólie odolná proti slunci

1+1+1

–

C

3

vysoká úroveň dezinfekce

- kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí

2+1

–

potravinářské plodiny konzumované za syrova, jejichž jedlá část roste nad zemí a není v přímém kontaktu s recyklovanou odpadní vodou, zpracované potravinářské plodiny a nepotravinářské plodiny, včetně plodin určených ke krmení zvířat na produkci mléka a masa

potravinářské plodiny pěstované na půdě, které lze po oloupání konzumovat za syrova (např. vodní meloun, meloun, hrách)

A

0

–

–

–

B

0

–

–

nejedlá slupka (nebo loupání) se počítá jako jedna bariéra

C

2

kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí

NEBO

zavlažování plodin s nízkým vzrůstem postřikovačem a mikropostřikovačem přibližně 25 cm nebo více od proudu vody+

krycí plachta odolná proti slunci (u kapkové závlahy, kdy plachta odděluje závlahu od zeleniny)

1+1

–

nízká úroveň dezinfekce +

kapkové zavlažování plodin s nízkým vzrůstem přibližně 25 cm nebo více nad zemí

1+1

–

potravinářské plodiny pěstované nad zemí, jejichž jedlá část je < 25 cm nad povrchem půdy, konzumované tepelně upravené nebo zpracované (např. lilek, dýně, zelené fazolky, artyčok)

A

0

–

–

–

B

0

–

–

–

C

2

nízká úroveň dezinfekce +

krycí fólie odolná proti slunci

1+1

–

podpovrchové kapkové zavlažování, při kterém voda nevzlíná k povrchu půdy +

krycí fólie odolná proti slunci pro větší ochranu)

3+1

–

potravinářské plodiny, které se konzumují tepelně upravené a rostou v půdě (např. brambory)

B

0

–

–

–

C

2

vysoká úroveň dezinfekce

2

–

potravinářské plodiny pěstované nad zemí, které lze konzumovat po usušení a tepelné úpravě (suché fazole, čočka)

B

0

–

–

–

C

2

vysoká úroveň dezinfekce

NEBO

dlouhodobé sušení na vzduchu*

2

*podle plodin a povětrnostních podmínek

potravinářské plodiny, které rostou nad zemí, například > 50 cm nebo více nad zemí s jedlou slupkou (ovocný sad pro ovoce s jedlou slupkou: jablka, švestky, hrušky, broskve, meruňky, kaki, třešně, citrusové plody, datle; nebo sad pro ovoce konzumované po oloupání: mango, avokádo, papája, granátové jablko).

sad pro ovoce, které se konzumuje po zpracování (např. olivy)

B

0

–

–

přirozená vzdálenost plodů (vysoko rostoucí plodiny, např. 50 cm a více nad zemí) od zavlažovacího systému zabraňuje přímému kontaktu s jedlou částí plodiny.

C

0

–

–

D

3

kapkové zavlažování plodin s vysokým vzrůstem přibližně 50 cm nebo více nad zemí +

podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní*

1 + 2

*ukončit zavlažování na více než 24 hodin před sklizní.

sad na ořechy (např. mandle, pistácie)

C

1

plodiny sušené na slunci*

2

*podle plodin a povětrnostních podmínek

D

3

podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před sklizní+

plodiny sušené na slunci*

1(2)*+2

*podle plodin a povětrnostních podmínek

pícniny ke krmení zvířat na produkci mléka nebo masa (např. vojtěška)

C

1

podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování* před vstupem zvířat na pole

1

*ukončit zavlažování nejméně 24 hodin před vstupem zvířat

Zvířata nesmí přijít do styku s pícninami zavlažovanými recyklovanou odpadní vodou, pokud nejsou k dispozici dostatečné údaje ukazující, že rizika mohou být v konkrétním případě řízena.

Pícniny musí být před zabalením vysušeny nebo silážovány.

D

3

podpora zániku zastavením nebo přerušením zavlažování před vstupem zvířat na pole

+

nízká úroveň dezinfekce

2+1

zajistit, aby se zvířata nepásla na pastvě pět dnů po poslední závlaze.

Zvířata nesmí přijít do styku s pícninami zavlažovanými recyklovanou odpadní vodou, pokud nejsou k dispozici dostatečné údaje ukazující, že rizika mohou být v konkrétním případě řízena.

Pícniny musí být před zabalením vysušeny nebo silážovány.

---

(1)  ISO 20419:2018 Opětovné využívání vyčištěné odpadní vody pro zavlažování – Pokyny pro úpravu zavlažovacích systémů a postupů nakládání s vyčištěnou odpadní vodou.

(2)  NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1) (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik (fáze 1)). Národní strategie řízení kvality vody.

(3)  WHO, 2006. Pokyny WHO pro bezpečné používání odpadní vody, exkrementů a šedé vody. Svazek II: Využití odpadních vod v zemědělství.

(4)  Tabulka 1 – Třídy kvality recyklované odpadní vody a povolené zemědělské využití a metody zavlažování. Příloha I nařízení 2020/741.

(5)  Tabulka A.1 – Příklad výpočtu počtu a typu bariér. ISO 16075-2 (2020).

(6)  Tabulka 3 – Navrhovaný počet bariér, které jsou potřebné pro zavlažování vyčištěnou odpadní vodou podle jejich kvality. ISO 16075-2 (2020).

(7)  Tabulka 2 – Navrhované typy a akreditovaný počet bariér. ISO 16075-2 (2020).

---

PŘÍLOHA 5

Řízení mimořádných událostí a protokoly – příklady

V této příloze jsou uvedeny příklady událostí a činností, na které se lze zaměřit v havarijních protokolech. Tyto protokoly by měly být vypracovány na základě posouzení rizik pro konkrétní systém pro opětovné využívání vody. Měly by být rovněž vytvořeny protokoly interní a externí komunikace se zapojením příslušných orgánů (např. zdravotnických, environmentálních a jiných regulačních orgánů), protože účinná komunikace hraje při zvládání mimořádných událostí a nouzových situací důležitou roli. V tabulce 5.1 je uveden seznam událostí, které mohou vést k mimořádným situacím, společně s opatřeními nutnými k jejich řešení.

Tabulka 5.1

Příklady událostí, které mohou vést k mimořádným situacím, a opatření, na které by se mohly protokoly pro mimořádné situace a komunikační protokoly zaměřit (zdroj: oddíl 2.6., australské pokyny, 2006)
   (1)

| Události | Opatření, na která je třeba se zaměřit v protokolech | Poznámka |
| --- | --- | --- |
| — | nesoulad s limity, směrnými hodnotami a dalšími požadavky |

Události

Opatření, na která je třeba se zaměřit v protokolech

Poznámka

—

nesoulad s limity, směrnými hodnotami a dalšími požadavky

| — | selhání systémů čištění (např. porucha systému, nesprávné dávkování chemikálií, porucha zařízení, mechanická závada) |
| --- | --- |

—

selhání systémů čištění (např. porucha systému, nesprávné dávkování chemikálií, porucha zařízení, mechanická závada)

| — | náhodné nebo nezákonné vypouštění (např. úniky do povodí, nezákonné vypouštění do sběrných systémů) |
| --- | --- |

—

náhodné nebo nezákonné vypouštění (např. úniky do povodí, nezákonné vypouštění do sběrných systémů)

| — | dlouhodobé výpadky proudu |
| --- | --- |

—

dlouhodobé výpadky proudu

| — | extrémní povětrnostní události |
| --- | --- |

—

extrémní povětrnostní události

| — | přírodní katastrofy (např. požár, zemětřesení, poškození elektrického zařízení bleskem) |
| --- | --- |

—

přírodní katastrofy (např. požár, zemětřesení, poškození elektrického zařízení bleskem)

| — | lidské činy (např. závažná chyba, sabotáž, stávky) |
| --- | --- |

—

lidské činy (např. závažná chyba, sabotáž, stávky)

| — | vypuknutí nemoci vedoucí ke zvýšenému výskytu patogenů v systémech úpravy vody |
| --- | --- |

—

vypuknutí nemoci vedoucí ke zvýšenému výskytu patogenů v systémech úpravy vody

| — | biofilm nebo řasy nebo opětovný růst mikrobů v úložištích nebo vodních cestách |
| --- | --- |

—

biofilm nebo řasy nebo opětovný růst mikrobů v úložištích nebo vodních cestách

| — | usmrcení ryb nebo jiných vodních živočichů |
| --- | --- |

—

usmrcení ryb nebo jiných vodních živočichů

| — | plodiny poškozené nebo zničené zavlažováním recyklovanou odpadní vodou (podezření) |
| --- | --- |

—

plodiny poškozené nebo zničené zavlažováním recyklovanou odpadní vodou (podezření)

| — | definovat možné incidenty a mimořádné události a zdokumentovat postupy a plány reakce se zapojením příslušných agentur |
| --- | --- |

—

definovat možné incidenty a mimořádné události a zdokumentovat postupy a plány reakce se zapojením příslušných agentur

| — | definovat následná opatření, včetně zvýšeného monitorování |
| --- | --- |

—

definovat následná opatření, včetně zvýšeného monitorování

| — | definovat povinnosti a pravomocí mezi interními a externími subjekty |
| --- | --- |

—

definovat povinnosti a pravomocí mezi interními a externími subjekty

| — | určit alternativní zdroje vody pro případ nouze |
| --- | --- |

—

určit alternativní zdroje vody pro případ nouze

| — | vyškolit zaměstnance a pravidelně testovat plány reakce na mimořádné události |
| --- | --- |

—

vyškolit zaměstnance a pravidelně testovat plány reakce na mimořádné události

| — | definovat protokol pro vyšetřování incidentů nebo mimořádných událostí a podle potřeby jej revidovat |
| --- | --- |

—

definovat protokol pro vyšetřování incidentů nebo mimořádných událostí a podle potřeby jej revidovat

| — | definovat komunikační protokoly a strategie (včetně interní a externí komunikace) |
| --- | --- |

—

definovat komunikační protokoly a strategie (včetně interní a externí komunikace)

| — | zahrnout seznam kontaktů na hlavní odpovědné osoby a orgány s definovanými povinnostmi, včetně pohotovostních nočních a víkendových směn |
| --- | --- |

—

zahrnout seznam kontaktů na hlavní odpovědné osoby a orgány s definovanými povinnostmi, včetně pohotovostních nočních a víkendových směn

| — | Zaměstnanci by měli být vyškoleni v protokolech pro případ nouzové reakce a mimořádných událostí. |
| --- | --- |

—

Zaměstnanci by měli být vyškoleni v protokolech pro případ nouzové reakce a mimořádných událostí.

| — | Zemědělci a další zúčastněné strany by měli být proškoleni v osvědčených postupech při opětovném využívání vody, zejména v oblasti protokolů pro případ nouzové reakce a mimořádných událostí. |
| --- | --- |

—

Zemědělci a další zúčastněné strany by měli být proškoleni v osvědčených postupech při opětovném využívání vody, zejména v oblasti protokolů pro případ nouzové reakce a mimořádných událostí.

| — | Pravidelné přezkoumávání a procvičování plánů reakce na mimořádné události, a to i mimo běžnou pracovní dobu (v noci a o víkendech). Tyto činnosti zlepšují připravenost a poskytují příležitosti ke zlepšení účinnosti plánů předtím, než dojde k mimořádné události. |
| --- | --- |

—

Pravidelné přezkoumávání a procvičování plánů reakce na mimořádné události, a to i mimo běžnou pracovní dobu (v noci a o víkendech). Tyto činnosti zlepšují připravenost a poskytují příležitosti ke zlepšení účinnosti plánů předtím, než dojde k mimořádné události.

| — | Po každém incidentu nebo mimořádné události by mělo být provedeno vyšetřování a všichni zúčastnění zaměstnanci by měli podat hlášení a měl by se s nimi probrat jejich pracovní výkon a vyřešit případné problémy nebo obavy, aby se předešlo novým krizím nebo aby se snížil jejich dopad. |
| --- | --- |

—

Po každém incidentu nebo mimořádné události by mělo být provedeno vyšetřování a všichni zúčastnění zaměstnanci by měli podat hlášení a měl by se s nimi probrat jejich pracovní výkon a vyřešit případné problémy nebo obavy, aby se předešlo novým krizím nebo aby se snížil jejich dopad.

---

(1)  NRMMC-EPHC-AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks: Phase 1 (Australské pokyny pro recyklaci vody: řízení zdravotních a environmentálních rizik: Fáze 1. Národní strategie řízení kvality vody.

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/56

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION))

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/02)

Dne 1. srpna 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10777. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10777. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/57

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/03)

Dne 30. června 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10748. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10748. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/58

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. srpna 2022

(2022/C 298/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0181 |
| JPY | japonský jen | 135,81 |
| DKK | dánská koruna | 7,4425 |
| GBP | britská libra | 0,84231 |
| SEK | švédská koruna | 10,3740 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9765 |
| ISK | islandská koruna | 138,70 |
| NOK | norská koruna | 9,9065 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,659 |
| HUF | maďarský forint | 395,98 |
| PLN | polský zlotý | 4,7233 |
| RON | rumunský lei | 4,9261 |
| TRY | turecká lira | 18,2922 |
| AUD | australský dolar | 1,4607 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3070 |
| HKD | hongkongský dolar | 7,9919 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6172 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4037 |
| KRW | jihokorejský won | 1 333,70 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,0352 |
| CNY | čínský juan | 6,8769 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5150 |
| IDR | indonéská rupie | 15 200,94 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5387 |
| PHP | filipínské peso | 56,633 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 36,606 |
| BRL | brazilský real | 5,3614 |
| MXN | mexické peso | 20,7560 |
| INR | indická rupie | 80,7715 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0181

JPY

japonský jen

135,81

DKK

dánská koruna

7,4425

GBP

britská libra

0,84231

SEK

švédská koruna

10,3740

CHF

švýcarský frank

0,9765

ISK

islandská koruna

138,70

NOK

norská koruna

9,9065

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,659

HUF

maďarský forint

395,98

PLN

polský zlotý

4,7233

RON

rumunský lei

4,9261

TRY

turecká lira

18,2922

AUD

australský dolar

1,4607

CAD

kanadský dolar

1,3070

HKD

hongkongský dolar

7,9919

NZD

novozélandský dolar

1,6172

SGD

singapurský dolar

1,4037

KRW

jihokorejský won

1 333,70

ZAR

jihoafrický rand

17,0352

CNY

čínský juan

6,8769

HRK

chorvatská kuna

7,5150

IDR

indonéská rupie

15 200,94

MYR

malajsijský ringgit

4,5387

PHP

filipínské peso

56,633

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

36,606

BRL

brazilský real

5,3614

MXN

mexické peso

20,7560

INR

indická rupie

80,7715

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/59

---

Stanovisko Poradního výboru pro spojování podniků přijatého na jeho zasedání 14. února 2022 týkající se rozhodnutí ve věci M.10078 – Cargotec/Konecranes

zasedání prostřednictvím audiokonference – „Skype for Business“

Zpravodaj: Maďarsko

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/05)

Řízení

| 1. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s Komisí, že transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

1.

Význam pro Unii

| 2. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s Komisí, že transakce má význam pro celou Unii ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

2.

Výrobkové trhy

| 3. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s definicemi Komise týkajícími se relevantního výrobkového trhu v této věci, a zejména s tím, že: |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | portálové jeřáby s gumovými pneumatikami (RTG jeřáby) a automatické stohovací jeřáby (ASC jeřáby) představují samostatné výrobkové trhy; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | portálové manipulátory, kyvadlové manipulátory, terminálové tahače a automaticky naváděná vozidla (AGV) představují samostatné výrobkové trhy; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | vysokozdvižné vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážní vysokozdvižné vozíky (s kapacitou větší než 10 tun) představují samostatné výrobkové trhy; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | pohyblivé uchopovací zařízení a další zařízení na uchopování (včetně jeřábů s uchopovacím zařízením) představují samostatné výrobkové trhy. |
| --- | --- |

3.4.

Zeměpisné trhy

| 4. | Poradní výbor (11 členských států) souhlasí s definicemi Komisí týkajícími se relevantních zeměpisných trhů v této věci, a zejména s tím, že: |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | trhy s RTG jeřáby a ASC jeřáby zahrnují celé území EHP; |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | přesná definice zeměpisného trhu portálových a kyvadlových manipulátorů může zůstat otevřená; |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | trhy s vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než 10 tun) zahrnují celé území EHP; |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | trhy s pohyblivými uchopovacími zařízeními zahrnují celé území EHP. |
| --- | --- |

4.4.

Posouzení z hlediska hospodářské soutěže

| 5. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s posouzením Komise, že transakce by zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž v důsledku vytvoření dominantního postavení, pokud jde o výrobu a dodávku: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | RTG jeřábů; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | portálových a kyvadlových manipulátorů a |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | vysokozdvižných vozíků s posuvným zdvihacím zařízením a těžkotonážních vysokozdvižných vozíků (s kapacitou větší než 10 tun). |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s hodnocením Komise, že transakce by zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž tím, že by odstranila důležitý konkurenční tlak, pokud jde o výrobu a dodávku manipulátorů na prázdné kontejnery a těžkotonážních vysokozdvižných vozíků (s kapacitou větší než 10 tun). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s hodnocením Komise, že transakce by zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž na trzích s pohyblivými uchopovacími zařízeními v důsledku vertikálních účinků (omezení přístupu zákazníků na trh). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s posouzením Komise, že transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž, pokud jde o výrobu a dodávky: |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | ASC jeřábů; |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | terminálových tahačů a automaticky naváděných vozidel a |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | jeřábů s uchopovacím zařízením. |
| --- | --- |

8.3.

Závazky

| 9. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s posouzením Komise, že závazky podniku KAS ze dne 6. ledna 2022 a dodatek ze dne 20. ledna 2022 řeší obavy z narušení hospodářské soutěže v souvislosti s výrobou a dodávkou: |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | RTG jeřábů a |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | portálových a kyvadlových manipulátorů. |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s posouzením Komise, že závazky podniku MEQ ze dne 6. ledna 2022 řeší obavy z narušení hospodářské soutěže v souvislosti s výrobou a dodávkou: |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | vysokozdvižných vozíků s posuvným zdvihacím zařízením; |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | manipulátorů na prázdné kontejnery; |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | těžkotonážních vysokozdvižných vozíků (s kapacitou větší než 10 tun) a |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | pohyblivých uchopovacích zařízení. |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s Komisí, že by transakce při úplném dodržení závazků podniků KAS a MEQ zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nebo na jeho podstatné části. |
| --- | --- |

11.

Slučitelnost s vnitřním trhem

| 12. | Poradní výbor (jedenáct členských států) souhlasí s Komisí, že transakce by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

12.

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/61

---

Závěrečná zpráva úřednice pro slyšení (1)

Věc č. M.10078 – Cargotec / Konecranes

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/06)

1.

Dne 28. května 2021 obdržela Komise oznámení o navrhovaném spojení, ve kterém společnost Cargotec Corporation (dále jen „Cargotec“) oznámila vstoupit do fúze ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování (2) se společností Konecranes Plc (dále jen „Konecranes“) (dále jen „navrhovaná transakce“). Pro potřeby této zprávy se společnosti Cargotec a Konecanes uvádí společně jako „strany“.

2.

Dne 2. července 2021 přijala Komise rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování, jelikož během první fáze šetření pojala vážné pochybnosti ohledně slučitelnosti navrhované transakce s vnitřním trhem.

3.

Dne 20. července 2021 přijala Komise dvě rozhodnutí podle čl. 11 odst. 3 nařízení o spojování, v nichž po obou stranách požadovala poskytnutí informací, o něž žádala v předchozí žádosti o informace. Lhůta na poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení o spojování byla pozastavena od 20. července 2021 do 13. září 2021.

4.

Dne 22. října 2021 přijala Komise prohlášení o námitkách určených stranám. Dne 25. října 2021 (3) bylo stranám oficiálně oznámeno prohlášení o námitkách a zároveň jim byla do 9. listopadu 2021 poskytnuta lhůta pro předložení připomínek.

5.

Dne 25. října 2021 dostaly strany přístup ke spisu prostřednictvím DVD a datové místnosti organizované od 25. do 29. října 2021. V období od 29. října do 5. listopadu 2021 byl stranám umožněn přístup k šesti dodatečným dokumentům na základě žádosti stran zaslané Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž dne 29. října 2021, v níž žádaly o přístup k určitým informacím, které poskytovatelé z řad třetích stran považovali za důvěrné. Další přístup ke spisu byl umožněn ve dnech 3 (4). a 21. prosince 2021 a 17. ledna 2022. Na základě jejich žádosti ze dne 22. prosince 2021 obdržely strany nepatrně upravené verze dvou dokumentů, které jim byly jednotlivě poskytnuty 22. prosince 2021 a 10. ledna 2022.

6.

V souvislosti s přístupem ke spisu jsem neobdržela žádnou stížnost ani žádost stran.

7.

V období od 21. října do 11. listopadu 2021 jsem jako zúčastněné třetí osoby v této věci připustila osm podniků (konkurenty, dodavatele a/nebo zákazníky stran). Zúčastněným třetím stranám bylo poskytnuto nedůvěrné znění prohlášení o námitkách a byla jim stanovena lhůta pro předložení připomínek. Dvě zúčastněné třetí strany předložily připomínky. Jedna z nich požádala o účast na ústním slyšení a bylo jí vyhověno.

8.

Dne 9. listopadu 2021 v rámci termínu pro zaslání své odpovědi předložily strany odpověď na prohlášení o námitkách.

9.

V jejich odpovědi na prohlášení o námitkách strany oficiálně zažádaly o uspořádání ústního slyšení, které se konalo 16. listopadu 2021. Slyšení proběhlo hladce. V souvislosti se slyšením nevyvstaly žádné procesní problémy ani nebyly vzneseny žádné námitky.

10.

Dne 23. listopadu 2021 Komise v souladu s čl. 10 odst. 3 druhým pododstavcem nařízení o spojování prodloužila lhůtu pro své šetření o 20 pracovních dní.

11.

Dne 2. prosince 2021 zaslala Komise stranám dopis o skutkovém stavu s cílem představit další a/nebo aktualizované skutečnosti, které pro ni byly relevantní pro předběžné závěry formulované v prohlášení o námitkách a které mohou významně podložit její konečné rozhodnutí.

12.

Dne 9. prosince 2021 předložily stany závazky, které měly navrhovanou transakci učinit slučitelnou s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování (dále jen „původní závazky“). Téhož dne zahájila Komise tržní test těchto původních závazků.

13.

Dne 10. prosince 2021 předložily strany písemné připomínky k dopisu o skutkovému stavu.

14.

Dne 6. ledna 2022 předložily strany na základě obdržené zpětné vazby na původní závazky od Komise v souladu s čl. 8 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 nařízení o spojování revidované závazky, které měly navrhovanou transakci učinit slučitelnou s vnitřním trhem a fungováním Dohody o EHP (dále jen „revidované závazky“). Téhož dne zahájila Komise tržní test těchto revidovaných závazků. Dne 20. ledna 2022 předložily strany dodatečnou přílohu ke konkrétní části revidovaných závazků, čímž se revidované závazky staly konečnými (dále jen „konečné závazky“).

15.

Za předpokladu, že budou konečné závazky zcela splněny, prohlašuje návrh rozhodnutí navrhovanou transakci za slučitelnou s vnitřním trhem a s Dohodou o EHP.

16.

V souladu s čl. 16 odst. 1 rozhodnutí 2011/695/EU jsem tento návrh rozhodnutí přezkoumala a dospěla jsem k závěru, že se zabývá pouze námitkami, u nichž byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k vyjádření stanovisek.

17.

S ohledem výše uvedené skutečnosti se domnívám, že právo na účinný výkon procesních práv bylo v řízení dodrženo.

Brusel, dne 15. února 2022.

Dorothe DALHEIMEROVÁ

---

(1)  Podle článků 16 a 17 rozhodnutí předsedy Evropské komise 2011/695/EU ze dne 13. října 2011 o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže, (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 29) („rozhodnutí 2011/695/EU“).

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování), (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Dne 22. října 2021 byla stranám poskytnuta neformální předběžná kopie prohlášení o námitkách.

3

(4)  Další datová místnost byla organizována dne 6. prosince 2021.

4

---

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/63

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí komise

ze dne 24. února 2022,

kterým se spojení prohlašuje za slučitelné s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc M.10078 – Cargotec/Konecranes)

(oznámeno pod číslem C(2022) 1070)

(pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/07)

Komise dne 24. února 2022 přijala rozhodnutí o spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (1)
  , a zejména podle čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací je k dispozici v angličtině na internetových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   STRANY

| (1) | Společnost Cargotec se sídlem v Helsinkách ve Finsku nabízí zařízení a služby zejména pro manipulaci s nákladem v přístavech a terminálech a pro lodní a silniční dopravu. Hlavní činnosti společnosti Cargotec jsou rozděleny takto: i) podnik Kalmar nabízí zařízení pro manipulaci s kontejnery a automatizovaná řešení v terminálech, ii) podnik Hiab nabízí zařízení pro manipulaci s nákladem přepravovaným po silnici a iii) podnik MacGregor poskytuje technická řešení a služby pro námořní průmysl. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Společnost Konecranes se sídlem ve městě Hyvinkää ve Finsku nabízí zařízení a služby zejména pro zvedání a manipulaci s nákladem v loděnicích, přístavech a terminálech. Hlavní činnosti společnosti Konecranes jsou rozděleny takto: i) podnik Port Solutions nabízí zařízení pro manipulaci s kontejnery a automatizační technologie a ii) podnik Industrial Equipment nabízí zvedací zařízení, jeřáby a řešení pro manipulaci s materiálem pro výrobní a zpracovatelský průmysl. |
| --- | --- |

(2)

II.   POPIS PŘÍPADU

| (3) | Komise dne 28. května 2021 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (nařízení o spojování), kterým společnost Cargotec Corporation (dále jen „Cargotec“, Finsko) oznámila úmysl vstoupit do fúze ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování s podnikem Konecranes Plc (dále jen „Konecranes“, Finsko) statutární absorpcí podle finského práva (dále jen „transakce“ a „navrhovaná transakce“) (2). Společnosti Cargotec a Konecranes jsou společně označovány jako „oznamující strany“ nebo „strany“. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Na základě počáteční fáze šetření trhu vyjádřila Komise dne 2. července 2021 vážné pochybnosti, pokud jde o slučitelnost transakce s vnitřním trhem a s fungováním Dohody o EHP, a následně přijala rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dne 22. října 2021 Komise přijala prohlášení o námitkách. Komise v prohlášení o námitkách zaujala předběžné stanovisko, podle kterého by transakce podstatně narušila účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu ve smyslu článku 2 nařízení o spojování. Komise vznesla námitky zejména v souvislosti s trhem s portálovými jeřáby s gumovými pneumatikami (RTG jeřáby), trhy s portálovými a kyvadlovými manipulátory, jakož i s následujícími trhy s pohyblivými zařízeními: vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než deset tun). Komise taktéž vyjádřila obavy týkající se omezení přístupu zákazníků k dodávkám pohyblivých uchopovacích zařízení na přepravu kontejnerů a nákladů. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Dne 9. listopadu 2021 předložily oznamující strany svou odpověď na prohlášení o námitkách a dne 16. listopadu 2021 proběhlo ústní slyšení. Vzhledem k tomu, že Komise trvala na svých námitkách, předložily oznamující strany dne 9. prosince 2021 závazky podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování s cílem řešit obavy týkající se hospodářské soutěže uvedené v prohlášení o námitkách. S ohledem na výsledky tržního testu předložily oznamující strany dne 6. ledna 2022 revidované závazky. S ohledem na výsledky druhého tržního testu předložily oznamující strany dne 20. ledna 2022 podepsaný dodatek k závazkům. |
| --- | --- |

(6)

III.   SHRNUTÍ

| (7) | Komise vyjádřila obavy z narušení hospodářské soutěže týkající se slučitelnosti vnitřního trhu s RTG jeřáby, portálovými/kyvadlovými manipulátory, vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než deset tun). Komise navíc vyjádřila obavy týkající se omezení přístupu zákazníků k dodávkám pohyblivých uchopovacích zařízení. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Podle výsledků tržních testů a hodnocení závazků odstraňují revidované závazky obavy Komise z narušení hospodářské soutěže, které vzbudila navrhovaná transakce. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Navrhuje se proto přijmout rozhodnutí o podmíněném povolení spojení podle čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování. |
| --- | --- |

(9)

IV.   DŮVODOVÁ ZPRÁVA

1.1.   RELEVANTNÍ VÝROBKOVÉ TRHY

| (10) | Tento oddíl představuje relevantní trhy, u nichž Komise přijala předběžné stanovisko, podle něhož by transakce vedla k významnému narušení účinné hospodářské soutěže. Komise taktéž vymezila a šetřila další relevantní trhy, kde dochází k překrývání činností stran nebo kde byly vertikální účinky, ale u nichž Komise nevyjádřila obavy (3). |
| --- | --- |

(10)

1.1.1.   Trh s portálovými jeřáby s gumovými pneumatikami

| (11) | Portálové jeřáby s gumovými pneumatikami (dále jen „RTG jeřáby“) jsou nejčastěji používaným manipulačním systémem v loděnicích velkých kontejnerových terminálů a ve specializovaných kontejnerových skladech. Zatímco velká většina RTG jeřábů je obsluhována ručně, obě strany taktéž prodávají automatizované RTG jeřáby, které jsou ovládány pomocí softwaru. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Komise se domnívá, že trhy s RTG jeřáby (ručně řízené nebo automatizované) pravděpodobně představují trhy oddělené od trhů s dalšími portálovými jeřáby, jako jsou trhy s kolejovými portálovými jeřáby (RMG) nebo s automatickými stohovacími jeřáby (ASC). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komise se taktéž domnívá, že dodavatelé mimo EHP nepředstavují omezení v účinné hospodářské soutěži vůči dodavatelům z EHP, a zastává proto stanovisko, že relevantní zeměpisný trh pro dodavatele RTG jeřábů zahrnuje celý EHP. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   Trh s portálovými a kyvadlovými manipulátory

| (14) | Portálové a kyvadlové manipulátory jsou namontovány na kolech a mají zdvihací strukturu, která jim umožňuje zvedat kontejnery. Portálové manipulátory jsou schopné zvednout a naskládat na sebe do výšky až čtyři kontejnery. Používají se taktéž na přepravu kontejnerů z a do loděnice, jakož i při nakládání/vykládání nákladních a motorových vozidel. Kyvadlové manipulátory jsou z velké části stejné jako portálové manipulátory, avšak mají kratší opěrné nohy, a proto se primárně používají na přepravu kontejnerů (nikoliv na jejich stohování). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komise zastává stanovisko, že portálové a kyvadlové manipulátory představují samostatný výrobkový trh oproti ostatním druhům horizontálních a stohovacích zařízení, jako jsou například portálové jeřáby. Další rozdělení trhu na trh s portálovými manipulátory a trh s kyvadlovými manipulátory může koneckonců zůstat otevřené, jelikož navrhovaná transakce vyvolává obavy u obou částí trhu i trhu jako celku. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Komise se domnívá, že přesné vymezení zeměpisného trhu může zůstat otevřené pro účely tohoto rozhodnutí, jelikož navrhovaná transakce vyvolává obavy týkající se jak celého EHP, tak globálních zeměpisných trhů. |
| --- | --- |

(16)

1.1.3.   Trhy s pohyblivými zařízeními

| (17) | Pohyblivá zařízení jsou používána především na přepravu a zvedání kontejnerů, jiného nákladu a plošinových kontejnerů se sklopnými čely v terminálech. Kromě vysokozdvižných vozíků s posuvným zdvihacím zařízením většinou zahrnují manipulátory na (prázdné nebo plné) kontejnery a vysokozdvižné vozíky. Tato zařízení používají také průmyslové a logistické společnosti. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Vysokozdvižné vozíky s posuvným zdvihacím zařízením mají vysokozdvižnou plošinu se zařízením na uchopení kontejnerů shora, což jim umožňuje obsluhovat několik řad (např. dostat se ke kontejnerům ve druhé nebo třetí řadě stohu kontejnerů). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Manipulátory na prázdné kontejnery jsou vysokozdvižné vozíky, které jsou schopny stohovat kontejnery pouze v první řadě. Jelikož mají menší zvedací kapacitu než manipulátory na plné kontejnery, jsou využívány pro stohování nenaložených kontejnerů, většinou do výšky osmi kontejnerů. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Těžkotonážní vysokozdvižné vozíky (s kapacitou větší než deset tun) jsou vidlicové vysokozdvižné vozíky. Používají se pro řadu operací zahrnující těžkotonážní zdvihání, včetně zdvihání jiného než kontejnerového zboží a nákladu. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Komise se domnívá, že trh s vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než deset tun) představují samostatné výrobkové trhy, především vzhledem k velmi omezené nahraditelnosti na straně poptávky a omezené nahraditelnosti na straně nabídky. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Komise se taktéž domnívá, že každý z těchto výrobkových trhů zahrnuje celý EHP, a to vzhledem k rysům poptávky a některých faktorům nabídky, jako je například nutnost regionální přítomnosti. |
| --- | --- |

(22)

1.1.4.   Pohyblivá uchopovací zařízení

| (23) | Pohyblivá uchopovací zařízení jsou přístroje, které se používají na uchopení kontejnerů a jednotkového nákladu, běžně s uzamykacím mechanismem v každém rohu zařízení, jež uchopí kontejner v jeho čtyřech rozích. Používají se u všech typů přístavních jeřábů, u některých horizontálních přepravních zařízení a u některých pohyblivých zařízení. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komise zastává stanovisko, že pohyblivé uchopovací zařízení představují samostatný trh vůči ostatním druhům uchopovacích zařízení včetně jeřábů s uchopovacím zařízením, a to vzhledem k úplné nenahraditelnosti na straně poptávky a omezené nahraditelnosti na straně nabídky. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komise se domnívá, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje minimálně celý EHP. |
| --- | --- |

(25)

1.2.   POSOUZENÍ Z HLEDISKA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

| (26) | Tento oddíl se zaměřuje na relevantní trhy, u nichž se Komise domnívá, že transakce může zásadně narušit účinnou hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(26)

1.2.1.   Horizontální nekoordinované účinky na trhu s RTG jeřáby

| (27) | Na trhu s RTG jeřáby by měl subjekt vzniklý spojením v EHP kombinovaný podíl (70–80 %), díky čemuž by byl třikrát větší než nejbližší konkurent, společnost ZPMC. Zatímco podíl společnosti Cargotec se snížil, společnost Konecranes zůstala nesporným lídrem na trhu. Společnost ZPMC v poslední době zvýšila svůj podíl, a to hlavně na základě jediného výběrového řízení, dosud největšího v EHP. Navíc specifičnost poptávky na trhu EHP a velké překážky ve vstupu na trh vysvětlují, proč jiní hráči pocházející z území mimo EHP neprodali žádným zákazníkům jediný kus RTG jeřábů v posledních deseti letech. Jiní dodavatelé z EHP jsou moc malí na to, aby oproti stranám představovali reálnou alternativu. Pokud jde o snižující se ziskovost společnosti Cargotec, důkazy představené stranami nejsou dostačující k vyvození závěru, že by společnost Cargotec opustila trh, kdyby nebylo fúze. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Komise se proto v návrhu rozhodnutí domnívá, že navrhovaná transakce v podobě, v jaké byla oznámena, zásadně narušuje účinnou hospodářskou soutěž tím, že vytváří dominantní postavení na trhu EHP s jeřáby RTG. |
| --- | --- |

(28)

1.2.2.   Horizontální nekoordinované účinky na trhu s portálovými/kyvadlovými manipulátory

| (29) | Transakce by na trhu s portálovými a kyvadlovými manipulátory v podstatě vyústila ve fúzi vedoucí ke vzniku monopolu s podílem (90–100 %) jak na trhu EHP, tak celosvětově. Přestože nedávno vstoupil na trh čínský podnik ZPMC, jednalo by se pouze o jediného (velmi malého) konkurenta, který by na trhu zůstal. Tržní šetření potvrdilo, že je nepravděpodobné, že by v následujících pěti letech získal podnik ZPMC zakázky velkého měřítka. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Komise se proto domnívá, že navrhovaná transakce v podobě, v jaké byla oznámena, zásadně narušuje účinnou hospodářskou soutěž tím, že vytváří dominantní postavení. |
| --- | --- |

(30)

1.2.3.   Horizontální nekoordinované účinky na trhu s pohyblivými zařízeními

| (31) | Transakce by na trhu s vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením vedla k velmi velkému podílu subjektu vzniklého spojením (více než 70 %) na již tak koncentrovaném trhu. Taktéž by se vyloučila hospodářská soutěž mezi oznamujícími stranami, které spolu intenzivně a blízce soutěží a plánují navýšit podíl. Nejsou zde navíc žádné dostačující alternativy, které by subjekt vzniklý spojením omezovaly. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Komise se proto domnívá, že navrhovaná transakce v podobě, v jaké byla oznámena, zásadně narušuje účinnou hospodářskou soutěž tím, že vytváří dominantní postavení. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Na trhu s manipulátory na prázdné kontejnery by transakce vytvořila prakticky duopolní stav, kdy by byl subjekt vzniklý spojením lídrem na trhu s velkým podílem ([40–50] %) a pouze jedním velkým konkurentem (podnikem Hyster). Transakce by vyloučila hospodářskou soutěž mezi oznamujícími stranami, které si před podáním transakce intenzivně a blízce konkurovaly. Nejsou zde navíc žádné dostačující alternativy, které by subjekt vzniklý spojením omezovaly. Naopak, je velmi pravděpodobné, že by transakce snížila konkurenční tlak na zbývající konkurenty, čímž by pravděpodobně došlo ke zvýšení jejich cen. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Komise se proto domnívá, že by transakce odstraněním důležitého konkurenčního tlaku, který na sebe oznamující strany vytváří, a snížením konkurenčního tlaku na zbývající konkurenty zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Na trhu s těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než deset tun) by transakce vedla k velmi velkému tržnímu podílu subjektu vzniklého spojením (více než 50 %) na již tak koncentrovaném trhu. Taktéž by vyloučila hospodářskou soutěž mezi oznamujícími stranami, které intenzivně a blízce soutěží. Nejsou zde navíc žádné dostačující alternativy, které by subjekt vzniklý spojením omezovaly. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Komise se proto domnívá, že by transakce zásadně narušila účinnou hospodářskou soutěž na trhu EHP s těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky (s kapacitou větší než 10 tun) tím, že vytváří dominantní postavení a odstraňuje důležitý konkurenční tlak. |
| --- | --- |

(36)

1.2.4.   Omezení přístupu zákazníků na trh s pohyblivými uchopovacími zařízeními

| (37) | Pokud jde o vertikální účinky, společnost Cargotec v současnosti působí prostřednictvím své dceřiné společnosti Bromma v předcházející úrovni dodavatelského řetězce pohyblivých uchopovacích zařízení. Společnost Konecranes získává pohyblivá uchopovací zařízení od svého jediného nezávislého výrobce, společnosti Elme. Přesun významné poptávky společnosti Konecranes do společnosti Bromma by tudíž ovlivnil společnost Elme a měl by dopad na trh. Subjekt vzniklý spojením by měl schopnost a motivaci odstřihnout společnost Elme od svého důležitého zákazníka vzhledem k pozici společnosti Cargotec na předcházejícím trhu, důležitosti společnosti Konecranes na navazujícím trhu, jakož i jejich společné pozici na navazujícím trhu s pohyblivými uchopovacími zařízeními. |
| --- | --- |

(37)

1.2.5.   Závěr

| (38) | Rozhodnutí tudíž dospělo k závěru, že oznámené spojení vyvolává vážné obavy ohledně slučitelnosti s vnitřním trhem, pokud jde o RTG jeřáby, portálové/kyvadlové manipulátory, vysokozdvižné vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery a těžkotonážní vysokozdvižné vozíky (kapacita větší než deset tun). Komise navíc vyjadřuje obavy týkající se omezení přístupu zákazníků k dodávkám pohyblivých uchopovacích zařízení. |
| --- | --- |

(38)

1.2.6.   Závazky předložené stranami

| (39) | S cílem vyřešit výše uvedené obavy z narušení hospodářské soutěže předložily strany níže popsané závazky. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | S cílem řešit obavy na trzích s RTG jeřáby a portálovými a kyvadlovými manipulátory se společnost Cargotec zavazuje odprodat svůj obchodní útvar známý jako „Kalmar Automatic Solutions“ nebo „KAS“ s přístavními jeřáby a portálovými/kyvadlovými manipulátory. Odprodej KAS zahrnuje veškerá hmotná i nehmotná aktiva a personál, jak je popsáno v rozvrhu a přílohách závazků (dále jen „balíček KAS“), mimo jiné:






  (a) | veškeré produktové řady, související zásoby hotových výrobků, součástek, surovin a náhradních dílů, jakož i nářadí a vybavení používané na dodávku zařízení s instalací na místě, |
| --- | --- | --- |

(40)

(a)

veškeré produktové řady, související zásoby hotových výrobků, součástek, surovin a náhradních dílů, jakož i nářadí a vybavení používané na dodávku zařízení s instalací na místě,

| (b) | projekty vývoje výrobků, |
| --- | --- |

(b)

projekty vývoje výrobků,

| (c) | smlouvy se zákazníky a na žádost kupujícího, dodavatelské a koncesionářské smlouvy nebo dohody o obchodních zastoupeních, |
| --- | --- |

(c)

smlouvy se zákazníky a na žádost kupujícího, dodavatelské a koncesionářské smlouvy nebo dohody o obchodních zastoupeních,

| (d) | patenty a další práva k duševnímu vlastnictví a know-how v současnosti používaných výhradně a převážně podnikem KAS. Na žádost kupujícího navíc licence k právům duševního vlastnictví v současnosti používaných u produktů mimo oblast působnosti odprodávaného útvaru, ale zároveň používaných podnikem KAS. |
| --- | --- |

(d)

patenty a další práva k duševnímu vlastnictví a know-how v současnosti používaných výhradně a převážně podnikem KAS. Na žádost kupujícího navíc licence k právům duševního vlastnictví v současnosti používaných u produktů mimo oblast působnosti odprodávaného útvaru, ale zároveň používaných podnikem KAS.

| (e) | Odprodej použití značky Kalmar v souvislosti s dodáváním a poskytováním služeb přístavních jeřábů a horizontálního zařízení, v případě, že kupující nemá známou značku v odvětví manipulace s materiály nebo těžkých užitkových zařízení. Strany si ponechávají právo na použití značky Kalmar v souvislosti s jakýmkoliv jiným zařízením, ale budou ji odlišovat. |
| --- | --- |

(e)

Odprodej použití značky Kalmar v souvislosti s dodáváním a poskytováním služeb přístavních jeřábů a horizontálního zařízení, v případě, že kupující nemá známou značku v odvětví manipulace s materiály nebo těžkých užitkových zařízení. Strany si ponechávají právo na použití značky Kalmar v souvislosti s jakýmkoliv jiným zařízením, ale budou ji odlišovat.

| (f) | V případě, že má kupující již známou značku v tomto odvětví, může zažádat, aby oznamující strany nepoužívaly značku Kalmar na prodej žádných přístavních jeřábů a/nebo horizontálního zařízení po dobu deseti (10) let od uzavření věci. Taktéž dle volby kupujícího uzavřou strany a kupující ujednání s cílem umožnit kupujícímu prodávat přístavní jeřáby a horizontální zařízení pod značkou Kalmar po dobu pěti let. |
| --- | --- |

(f)

V případě, že má kupující již známou značku v tomto odvětví, může zažádat, aby oznamující strany nepoužívaly značku Kalmar na prodej žádných přístavních jeřábů a/nebo horizontálního zařízení po dobu deseti (10) let od uzavření věci. Taktéž dle volby kupujícího uzavřou strany a kupující ujednání s cílem umožnit kupujícímu prodávat přístavní jeřáby a horizontální zařízení pod značkou Kalmar po dobu pěti let.

| (g) | Na žádost kupujícího dojde k převodu smlouvy o montáži, kterou má v současné době společnost Cargotec s čínským subdodavatelem, a smlouvy o konečném montážním servisu společnosti PTZ z Polska. |
| --- | --- |

(g)

Na žádost kupujícího dojde k převodu smlouvy o montáži, kterou má v současné době společnost Cargotec s čínským subdodavatelem, a smlouvy o konečném montážním servisu společnosti PTZ z Polska.

| (41) | Balíček taktéž předpokládá odprodej montážní sítě společnosti Cargotec v Stargardu s výjimkou veškerého personálu a aktiv používaných obchodním útvarem společnosti Cargotec pro nakládací a vykládací jeřáby – Hiab. Společnost Cargotec odprodá veškeré aktiva a personál, které podnik Cargotec využívá výhradně v oblasti pohyblivých zařízení, s výhradou stanoviska dohlížejícího správce a schválení Komisí. Převod dotčených aktiv se vyhotoví do 24 měsíců od uzavření věci. Mezitím uzavřou Cargotec a kupující přechodnou smlouvu o pronájmu a službách. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Balíček navíc obsahuje doložku o předchozím schválení kupce a konkrétní kritéria týkající se kupujícího. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | S cílem řešit obavy na trhu s pohyblivými zařízeními se společnost Konecranes zavazuje odprodat své útvary na výrobu vysokozdvižných vozíků s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátorů na plné kontejnery, jakožto i vysokozdvižných vozíků, související náhradních dílů a technickou podporu a jejich uvádění na trh (dále jen „MEQ balíček“). Mezi odkupované hmotné a nehmotné aktiva a personál patří:






  (a) | výzkum a vývoj pohyblivých zařízení společnosti Konecranes, místo výroby a distribuční centrum pro náhradní díly ve Švédsku a místo výroby a distribuční centrum pro náhradní díly v Číně, |
| --- | --- | --- |

(43)

(a)

výzkum a vývoj pohyblivých zařízení společnosti Konecranes, místo výroby a distribuční centrum pro náhradní díly ve Švédsku a místo výroby a distribuční centrum pro náhradní díly v Číně,

| (b) | veškeré produktové řady pohyblivého zařízení, veškeré existující zásoby hotových výrobků, součástek, surovin a náhradních dílů včetně přechodné dohody o službách skladování náhradních dílů, jakož i výrobních, zkušebních a servisních zařízení, |
| --- | --- |

(b)

veškeré produktové řady pohyblivého zařízení, veškeré existující zásoby hotových výrobků, součástek, surovin a náhradních dílů včetně přechodné dohody o službách skladování náhradních dílů, jakož i výrobních, zkušebních a servisních zařízení,

| (c) | výzkum a vývoj, projekty ve stadiu přípravy a související informace, |
| --- | --- |

(c)

výzkum a vývoj, projekty ve stadiu přípravy a související informace,

| (d) | smlouvy se zákazníky, distributory, obchodními zástupci a smlouvy o dodávkách uzavřené právními subjekty, které jsou součástí odprodávaného útvaru. |
| --- | --- |

(d)

smlouvy se zákazníky, distributory, obchodními zástupci a smlouvy o dodávkách uzavřené právními subjekty, které jsou součástí odprodávaného útvaru.

| (e) | Společnost Konecranes vyvine maximální úsilí o převod smluv týkajících se dodávek pohyblivých zařízení, které neuzavřely právní subjekty, které jsou součástí odprodávaného útvaru. V případě, že zákazník nesouhlasí s převodem, společnost Konecranes vyvine maximální úsilí o nalezení jiného řešení za účelem převodu relevantního útvaru, |
| --- | --- |

(e)

Společnost Konecranes vyvine maximální úsilí o převod smluv týkajících se dodávek pohyblivých zařízení, které neuzavřely právní subjekty, které jsou součástí odprodávaného útvaru. V případě, že zákazník nesouhlasí s převodem, společnost Konecranes vyvine maximální úsilí o nalezení jiného řešení za účelem převodu relevantního útvaru,

| (f) | značky, patenty, práva na design a jiné technologie a know-how duševního vlastnictví v současné době výhradně nebo převážně používaných v podnicích s pohyblivými zařízeními, |
| --- | --- |

(f)

značky, patenty, práva na design a jiné technologie a know-how duševního vlastnictví v současné době výhradně nebo převážně používaných v podnicích s pohyblivými zařízeními,

| (g) | na žádost kupující licence na použití značky společnosti Konecranes za účelem prodeje existujících zásob a náhradních dílů pohyblivých zařízení a období přerušení, během něhož strany ani kupující nesmí prodávat pohyblivá zařízení pod značkou společnosti Konecranes, |
| --- | --- |

(g)

na žádost kupující licence na použití značky společnosti Konecranes za účelem prodeje existujících zásob a náhradních dílů pohyblivých zařízení a období přerušení, během něhož strany ani kupující nesmí prodávat pohyblivá zařízení pod značkou společnosti Konecranes,

| (h) | na žádost kupující poskytne společnost Konecranes licenci pro tyto patenty a jiná práva duševního vlastnictví, technologie a know-how, které používá společnost Konecranes především u produktů mimo oblast působnosti odprodávaného podniku MEQ, ale které se používají v rámci činnosti v oblasti pohyblivých zařízení, |
| --- | --- |

(h)

na žádost kupující poskytne společnost Konecranes licenci pro tyto patenty a jiná práva duševního vlastnictví, technologie a know-how, které používá společnost Konecranes především u produktů mimo oblast působnosti odprodávaného podniku MEQ, ale které se používají v rámci činnosti v oblasti pohyblivých zařízení,

| (i) | na žádost kupující, nabídne společnost Konecranes také přechodné smlouvy o poskytování služeb obsahující mimo jiné: platformy na řízení dálkového monitorování a údržby. Pokud jde o možnost kupujícího využít pro tyto účely služby TruConnect, společnost Konecranes může poskytnout duplikát služby TruConect pro pohyblivá zařízení. |
| --- | --- |

(i)

na žádost kupující, nabídne společnost Konecranes také přechodné smlouvy o poskytování služeb obsahující mimo jiné: platformy na řízení dálkového monitorování a údržby. Pokud jde o možnost kupujícího využít pro tyto účely služby TruConnect, společnost Konecranes může poskytnout duplikát služby TruConect pro pohyblivá zařízení.

| (44) | Tento balíček obsahuje také doložku o předchozím schválení kupce. |
| --- | --- |

(44)

1.2.7.   Posouzení předložených závazků

| (45) | Komise se domnívá, že balíček KAS odstraňuje celý horizontální přesah, který přinesla transakce na trhu s RTG jeřáby, jakožto i na trhu s portálovými a kyvadlovými manipulátory. Balíček KAS taktéž obsahuje životaschopný a samostatný podnik, které může účinně a trvale konkurovat subjektu vzniklému spojením. Zejména rezervy vytěžené ze závodu ve Stargardu, licence a pozastavené využívání značky Kalmar přispívají k přitažlivosti a životaschopnosti odprodaného podniku. Navíc doložka o předchozím schválení kupce spolu s vyžadovaným schválením Komise na pozastavení aktiv v závodu v Stargardu snižují rizika spojená s prováděním takového odprodeje. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Komise se domnívá, že balíček MEQ odstraňuje horizontální přesah a riziko omezeného přístupu zákazníku na trhu s pohyblivými zařízením. Balíček MEQ taktéž obsahuje životaschopný a samostatný podnik, které může účinně a trvale konkurovat subjektu vzniklému spojením. Doložka o předchozím schválení kupce navíc zajišťuje, že transakce bude provedena až v okamžiku, kdy Komise schválí kupujícího, čímž se omezí jakékoliv potenciální rizika spojená s prováděním. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Komise tedy ve svém navrhovaném rozhodnutí dospěla k závěru, že na základě závazků předložených stranami oznámené spojení nepovede k zásadnímu narušení hospodářské soutěže na trzích s: RTG jeřáby, portálovými a kyvadlovými manipulátory, vysokozdvižnými vozíky s posuvným zdvihacím zařízením, manipulátory na prázdné kontejnery, těžkotonážními vysokozdvižnými vozíky a pohyblivými uchopovacími zařízeními. |
| --- | --- |

(47)

V.   ZÁVĚR

| (48) | Z výše uvedených důvodů se v rozhodnutí dospělo k závěru, že navrhované spojení v případě úplného dodržení závazků, které strany přijaly, zásadně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na vnitřním trhu ani v jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Spojení by proto mělo být prohlášené za slučitelné s vnitřním trhem a fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 2 nařízení o spojení a článkem 57 Dohody o EHP pod podmínkami a s povinnostmi, které zajistí, že dotčené podniky splní závazky, které mají vůči Komisi. |
| --- | --- |

(49)

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Zveřejněno v Úř. věst. C 215, 7.6.2021, s. 8.

(3)  U dotčených trhů dochází k horizontálnímu překrývání trhu s jeřáby pro přepravu z lodi na břeh s trhem s kolejovými portálovými jeřáby a trhem s automatickými stohovacími jeřáby, k potenciálnímu překrývání trhu s automaticky naváděnými vozidly s trhem terminálovými tahači, a taktéž existují vertikální účinky mezi trhem s jeřáby s uchopovacími zařízeními (předcházející trh) a pohyblivými přístavními jeřáby (navazující trh).

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/70

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 298/08)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Hedin Group (Švédsko), |
| --- | --- |

—

Hedin Group (Švédsko),

| — | činností podniku Wiesenthal Autohandels AG na Slovensku, zahrnující podnik Motor-Car Bratislava spol s.r.o. („Motor-Car“, Slovensko) a podnik Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. („MBFSS“, Slovensko). |
| --- | --- |

—

činností podniku Wiesenthal Autohandels AG na Slovensku, zahrnující podnik Motor-Car Bratislava spol s.r.o. („Motor-Car“, Slovensko) a podnik Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. („MBFSS“, Slovensko).

Podnik Hedin Group získá ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad celým podnikem Motor-Car a nekontrolní menšinový podíl v podniku MBFSS.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | Hedin Group působí v oblasti velkoobchodního a maloobchodního prodeje nových motorových vozidel a originálních náhradních dílů, maloobchodní distribuce ojetých motorových vozidel a náhradních dílů a oprav a údržby motorových vozidel ve Švédsku, Belgii, Německu, Nizozemsku, Norsku, Švýcarsku a Finsku, |
| --- | --- |

—

Hedin Group působí v oblasti velkoobchodního a maloobchodního prodeje nových motorových vozidel a originálních náhradních dílů, maloobchodní distribuce ojetých motorových vozidel a náhradních dílů a oprav a údržby motorových vozidel ve Švédsku, Belgii, Německu, Nizozemsku, Norsku, Švýcarsku a Finsku,

| — | Motor-Car působí v oblasti maloobchodní distribuce motorových vozidel a náhradních dílů a oprav a údržby motorových vozidel zejména v Česku, Maďarsku a na Slovensku, |
| --- | --- |

—

Motor-Car působí v oblasti maloobchodní distribuce motorových vozidel a náhradních dílů a oprav a údržby motorových vozidel zejména v Česku, Maďarsku a na Slovensku,

| — | MBFSS působí v oblasti poskytování finančních a leasingových služeb souvisejících s distribucí vozidel značek Daimler na Slovensku. |
| --- | --- |

—

MBFSS působí v oblasti poskytování finančních a leasingových služeb souvisejících s distribucí vozidel značek Daimler na Slovensku.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 5.8.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 298/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 298/72

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2022/C 298/09)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY, KTERÝM SE MĚNÍ JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Coteaux Varois en Provence“

PDO-FR-A0725-AM02

Datum oznámení: 18.5.2022

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Název označení

Pravopis označení „Coteaux Varois en Provence“ je sladěn v celé specifikaci, aby bylo uvedené velké písmeno „V“ ve slově Varois.

Tato harmonizace nemá vliv na jednotný dokument.

2.   Oblasti, v nichž se provádějí jednotlivé úkony

Kapitola I specifikace pro označení „Coteaux Varois en Provence“ se upravuje v bodě „IV – Oblasti a zóny, v nichž se provádějí jednotlivé úkony“, je doplněna o odkaz na oficiální zeměpisný kodex, který určuje a stanoví seznam obcí podle departementu na vnitrostátní úrovni. Tato redakční změna umožňuje uvést odkaz na zeměpisnou oblast podle oficiálního zeměpisného kodexu ve verzi z roku 2020, který vydává institut INSEE (Národní institut pro statistiku a ekonomické studie), a zajistit vymezení zeměpisné oblasti z právního hlediska.

Jednotný dokument je doplněn tímto odkazem v bodě „zeměpisná oblast“ a také v bodě „oblast v bezprostřední blízkosti“.

3.   Péče o vinici

Kapitola I specifikace pro označení „Coteaux Varois en Provence“ je aktualizována v bodě „VI. – Péče o vinici“, aby se revidovala kritéria, která určují hustotu výsadby. Zrušuje se minimální počet kmínku na hektar. Hustota výsadby se vypočítává ve vztahu k maximální ploše na kmínek 2,50 metru čtverečního. Tato plocha se získá vynásobením vzdáleností mezi řadami a vzdáleností mezi kmínky. Spon mezi řadami nesmí přesáhnout 2,50 metru a spon mezi kmínky v téže řadě nesmí být menší než 0,80 metru.

Jednotný dokument se mění v bodě „Enologické postupy“.

4.   Ustanovení týkající se uvedení produktů na trh

Kapitola I specifikace pro označení „Coteaux Varois en Provence“ je aktualizována v bodě IX „4. – Ustanovení týkající se uvedení na trh pro spotřebitele“, aby se zrušilo datum, od něhož mohou vína obíhat mezi různými obchodníky. Zrušení tohoto data umožňuje, aby vína volně obíhala mezi obchodníky od konce vinifikace.

Tato změna nemá vliv na jednotný dokument.

5.   Oznamovací povinnost

Kapitola II specifikace pro označení „Coteaux Varois en Provence“ se změnila v bodě „3. Oznámení před balením“ s cílem pouze upřesnit, že každý producent, který si přeje stáčet víno tohoto označení, musí oznámit u schváleného kontrolního subjektu obal pro danou šarži. Šarže se definuje jako homogenní celek pocházející z jedné nebo několika nádob. Podrobná pravidla týkající se oznamovací povinnosti, která se ukládá producentům, jsou uvedena v plánu kontroly označení.

Tato změna nemá vliv na jednotný dokument.

6.   Hlavní doby specifikace, jež je třeba kontrolovat

Kapitola III specifikace pro označení „Coteaux Varois en Provence“ se změnila tak, aby aktualizovala seznam hlavních bodů specifikace určených pro kontrolu produktů.

Tato aktualizace nemá vliv na jednotný dokument.

Byly rovněž aktualizovány kontaktní údaje orgánu pověřeného kontrolou v kapitole III specifikace. Tato změna byla rovněž zahrnuta do bodu „Kontaktní údaje“ jednotného dokumentu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název (názvy)

Coteaux Varois en Provence

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

4.   Popis vína (vín)

1.   Analytický popis

STRUČNÝ POPIS

Vína s označením „Coteaux Varois en Provence“ jsou tichá vína, která se člení na červená, růžová a bílá vína.

Červená vína mají ve fázi balení maximální obsah kyseliny jablečné 0,4 gramu na litr.

Vína mají po vykvašení obsah fermentovatelných cukrů (glukózy + fruktózy) nejvýše 4 g/l u bílých a růžových vín a 3 g/l u červených vín.

Minimální přirozený obsah alkoholu v těchto vínech je 11 % objemových.

Ostatní analytická kritéria se řídí právními předpisy Společenství.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | v miliekvivalentech na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

v miliekvivalentech na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

2.   Organoleptický popis

STRUČNÝ POPIS

Růžová vína, suchá, s ryzí a živou růžovou barvou, vzdávají hold triu provensálských odrůd Cinsaut N, Grenache N a Syrah N a vyznačují se vůní čerstvého ovoce a často červeného ovoce. Některé kořenité tóny či tónů křovin „garrigue“, které připomínají tymián, rozmarýn, kručinku, jalovec..., přicházejí občas obohatit komplexnost aromatického profilu. Tato vína vykazují příjemnou rovnováhu mezi svěžestí a strukturou na patře.

Červená vína pocházejí převážně ze sladěné směsi Grenache N, Syrah N a Mourvèdre N. Jedná se o velkorysá, strukturovaná vína, která se dobře uchovávají, s bohatými a hedvábnými tříslovinami, prodchnutá ovocnými tóny, které se proměňují až na vůně koření a garrigue.

Suchá bílá vína jsou vyráběna převážně z odrůdy Vermentino B, často se míchají s odrůdami Grenache B, Clairette B, E Sémillon B nebo Ugni Blanc B. Tato vína jsou jemně parfémovaná. Jsou správně vyvážená co do svěžesti a kulatosti.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální celková kyselost | v miliekvivalentech na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální celková kyselost

v miliekvivalentech na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Enologické postupy

5.1.   Zvláštní enologické postupy

Pěstební postup

Hustota výsadby:

Plocha pro každý kmínek je velká maximálně 2,50 čtverečního metru. Tato plocha se získá vynásobením vzdáleností mezi řadami a vzdáleností mezi kmínky.

Spon mezi řadami nesmí přesáhnout 2,50 metru a spon mezi kmínky v téže řadě nesmí být menší než 0,80 metru.

| — | U révy se provádí krátký řez (vedení Gobelet nebo Royatův kordonový řez);
  Každý kmínek nese maximálně 6 čípků s maximálně 2 očky, tj. maximálně 12 oček na kmínek. |
| --- | --- |

—

U révy se provádí krátký řez (vedení Gobelet nebo Royatův kordonový řez);

Každý kmínek nese maximálně 6 čípků s maximálně 2 očky, tj. maximálně 12 oček na kmínek.

| — | Odrůdy Cabernet-Sauvignon N a Syrah N lze řezat dlouhým řezem nazývaným „Guyotův řez“, s maximálně 10 očky na kmínek, z nichž 8 oček na dlouhém tažni.
  Zavlažování během vegetačního období révy je povoleno pouze v případě trvalého sucha, a pokud toto sucho narušuje zdravý fyziologický vývoj révy a správné zrání hroznů. |
| --- | --- |

—

Odrůdy Cabernet-Sauvignon N a Syrah N lze řezat dlouhým řezem nazývaným „Guyotův řez“, s maximálně 10 očky na kmínek, z nichž 8 oček na dlouhém tažni.

Zavlažování během vegetačního období révy je povoleno pouze v případě trvalého sucha, a pokud toto sucho narušuje zdravý fyziologický vývoj révy a správné zrání hroznů.

Zvláštní enologický postup

Při výrobě růžových vín je povoleno používání enologického aktivního uhlí, a to u moštů a nových vín ještě ve fázi fermentace na slupkách a v poměru, který nesmí pro danou sklizeň překročit 20 % celkového objemu růžového vína vyprodukovaného dotčeným vinařem.

Kromě výše uvedeného ustanovení musí vína z hlediska enologických postupů splňovat povinnosti stanovené na úrovni Společenství a v zákoníku zemědělství a mořského rybolovu.

5.2.   Maximální výnosy

60 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace a výroba vín probíhají na základě oficiálního zeměpisného kodexu z roku 2020 na území těchto obcí departementu Var: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages, Villecroze.

7.   Moštová odrůda (moštové odrůdy)

Cabernet-Sauvignon N

Carignan N

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Mourvèdre N - Monastrell

Semillon B

Syrah N - Shiraz

Tibouren N

Ugni blanc B

Vermentino B - Rolle

8.   Popis souvislostí

8.1.   Popis přírodních faktorů, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí

Zeměpisná oblast patří do přírodní oblasti „vápencové Provence“. Tato oblast, obklopená na jihu horami Toulonnais a Sainte-Baume, na východě útesem Saint-Quinis, na severu náhorními plošinami Canjuers, na západě horou Aurélien a srázem hory Sainte-Victoire, se vyznačuje výraznými reliéfy, které kulminují mezi 600 a více než 1 000 metry nadmořské výšky v masivu Sainte-Baume. Rozprostírá se na území 28 obcí departementu Var, které se soustřeďují kolem Brignoles.

Součástí obvyklých postupů při zakládání vinic jsou v této zeměpisné oblasti přesně vymezené pozemky pro sklizeň hroznů.

Její geologie a topografie se vyznačuje na jedné straně řadou jílovito-vápencových vrás orientovaných od východu na západ, které se střídají s oblastmi „gravettes“ (místní termín označující naplaveniny a kamenitá koluvia) a s křemennými oblastmi, na druhé straně náhorní plošinou tvořenou triasovými útvary, v níž pramení hlavní vodní toky Varu.

Nadmořská výška vinic, mezi 350 a 500 metry u nejvyšších pozemků, stejně jako přítomnost vápencových skalních masivů, které zastavují mořské vlivy, dodává podnebí, třebaže je v této zeměpisné oblasti středomořské, více kontinentální charakter, který dokládá uchycení dubu cesmínovitého v oblasti Brignoles a dubu pýřitého dále na severu. Roční srážky se pohybují od 700 milimetrů do 900 milimetrů a průměrné teploty se pohybují kolem 13°C. Podzimy a jara jsou často velmi mírné. Léta jsou charakterizována někdy spalujícími teplotami během dne, jež zmírňují chladnější noci. Zimy jsou velmi chladné a drsné, výraznější než ve zbytku provensálského regionu.

Vinařské území zasazené do zalesněných vápencových masivů je založeno na odvápněných jílovitých půdách a na úpatí vápencových svahů pokrytých kamenitým koluviem. Údolí jsou úzká a kotliny se vyskytují v různých nadmořských výškách. Je obklopeno zeměpisnou oblastí kontrolovaného označení původu „Côtes de Provence“ a kontrolovaného označení původu „Coteaux d‘Aix-en-Provence“, ale vyznačuje se povahou svých půd, které jsou pouze vápenité (jílovito-vápencové), a svým chladnějším klimatem.

8.2.   Popis lidských faktorů, jež přispívají ke spojení s vymezenou oblastí

Vinná réva se zde vyskytuje již od římských dob. Nicméně její rozvoj se pozastavil v době stěhování národů v 5. a 6. století. Následně dochází k novému rozmachu vinic, kterému napomáhají mniši z opatství Saint-Victor, poté templáři a hrabata z Provence, jejichž sídlo se nacházelo v Brignoles. Tato vína se od středověku až do konce 19. století konzumují převážně lokálně, zejména na stolech hrabat z Provence nebo v parlamentu v Aix.

Kontinentální poloha zeměpisné oblasti vedla zemědělce k soběstačnému hospodaření tím, že pěstovali vinnou révu, obiloviny a olivovníky na stejném pozemku, a vytvořili tak charakteristickou krajinu s osazeným meziřadím vinic.

Pokud jde o všechny provensálské vinice, odrůdy révy vinné zde vykazují velkou rozmanitost spojenou s obchodní výměnou, která se uskutečňovala podél spojovacích tras mezi Španělskem, Itálií a údolím Rhôny, jež zeměpisnou oblastí procházely. Postupně bylo vybráno tucet odrůd révy vinné kvůli jejich přizpůsobení vlastnostem oblasti a jejich schopnosti produkovat kvalitní vína, zejména odrůdy Cinsaut N, Grenache N a Grenache blanc B, Mourvèdre N, Syrah N, Tibouren N, Carignan N, Clairette B, Ugni B a Vermentino B (místně nazývanou Rolle).

Na konci 19. století, který byl poznamenán rozvojem dolů na bauxit v okolí Brignoles, přispěli k rozvoji pěstování vinné révy horníci hledající doplňkový příjem. Tento vývoj ve vinařském podnikání zvýšil vliv spolupráce, která se zrodila na počátku 20. století a je velmi zavedena v „centru Varu“.

Název „Coteaux Varois“ se poprvé objevil v roce 1945 ve znění právních předpisů, jež stanovovaly ceny vín. Vyhláška ze dne 29. ledna 1975, doplněná další vyhláškou ze dne 18. prosince 1978, vymezuje oblast produkce vína „Vin de Pays des Coteaux varois“. Vyhláška ze dne 28. června 1984 uznává označení původu vymezeného vína s vyšší jakostí „Coteaux varois“. Kontrolované označení původu je přiznáno dne 26. března 1993 pod názvem „Coteaux varois“, pak pod názvem „Coteaux varois en Provence“ dne 2. srpna 2005.

V roce 2009 bylo vyprodukováno 117 500 hektolitrů na 2 560 hektarech 81 soukromými sklepy a 10 družstevními sklepy.

Růžová vína představují 85 % produkce, červená vína 12,5 % produkce a bílá vína 2,5 %.

8.3.   Příčinné souvislosti

Středomořské klima s kontinentálním vlivem, chladnější než v pobřežních oblastech, ve spojení s kamenitými jílovito-vápencovými půdami, s vyváženým vodním režimem, jež se snadno zahřívají, podporuje správné vyzrávání hroznů a polyfenolů tím, že omezuje vodní stres. Střídání chladných nocí a horkých dnů, které je typické pro tuto zeměpisnou oblast v letní sezóně, přispívá k posílení kvality a zrání polyfenolů, zejména v období před sklizní. Právě tyto charakteristické polyfenolické látky způsobují bohatost a jemnost tříslovin v červených vínech.

Na vinnou révu působí mistral, prudký, studený a suchý severní vítr, který ji ozdravuje po celou dobu jejího vegetačního cyklu tím, že zamezuje rozvoji kryptogamních chorob, zejména po častých srpnových bouřkách.

Všechny tyto charakteristické vlastnosti přispívají k získání hodně zralé a koncentrované, zdravé sklizně, která je zdrojem ovocných a komplexních vín s příjemnou a typickou rovnováhou co do kulatostí a živosti.

Věhlas a pověst vín s kontrolovaným označením původu „Coteaux Varois en Provence“ se v srdci Provence rozvíjí díky aktivnímu přístupu výrobců, kteří mají prospěch z Maison des vins (Domu vín), jenž sídlí v bývalém opatství La Celle, místě pokoje a odpočinku. Jeho oplocený pozemek, lemovaný cypřišovou alejí, byl zřízen jako vinice a zahrada ve francouzském stylu a představuje sbírku více než 80 odrůd hroznů z provensálského regionu.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ další podmínky:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínky:

Oblast v bezprostřední blízkosti, vymezená na základě výjimky pro vinifikaci a výrobu vín, se skládá z území následujících obcí na základě úředního zeměpisného kodexu z roku 2020:

| — | Departement Var: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux, |
| --- | --- |

—

Departement Var: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux,

| — | Departement Bouches-du-Rhône: Auriol. |
| --- | --- |

—

Departement Bouches-du-Rhône: Auriol.

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ další podmínky:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínky:

| a) | Označení vín může upřesnit větší zeměpisnou jednotku „Vin de Provence“.
  Rozměry písma použitého pro větší zeměpisnou jednotku nesmějí být ani na výšku, ani na šířku větší, než je velikost písmen tvořících název chráněného označení původu.
  Větší zeměpisná jednotka „Vin de Provence“ se nachází ve stejném zorném poli jako název označení. |
| --- | --- |

a)

Označení vín může upřesnit větší zeměpisnou jednotku „Vin de Provence“.

Rozměry písma použitého pro větší zeměpisnou jednotku nesmějí být ani na výšku, ani na šířku větší, než je velikost písmen tvořících název chráněného označení původu.

Větší zeměpisná jednotka „Vin de Provence“ se nachází ve stejném zorném poli jako název označení.

| b) | Označení vín může uvádět menší zeměpisnou jednotku s výhradou, že:






  — | se jedná o název místa uvedeného v katastru, |
| --- | --- | --- |

b)

Označení vín může uvádět menší zeměpisnou jednotku s výhradou, že:

—

se jedná o název místa uvedeného v katastru,

| — | je tato jednotka uvedena na prohlášení o sklizni. |
| --- | --- |

—

je tato jednotka uvedena na prohlášení o sklizni.

Pomístní název evidovaný v katastru se na etiketu tiskne písmem, jež výškovými ani šířkovými rozměry nepřesahuje polovinu velikosti písma, které je použito pro název označení.

Odkaz na specifikaci produktu

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---