# Uradni list C 70/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 634. marec 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 70

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 634. marec 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 70/01 | Menjalni tečaji eura — 3. marec 2020 | 1 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 70/02 | Obvestilo o območjih, ki so na voljo za izdajo dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 70/01

Menjalni tečaji eura — 3. marec 2020

1

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 70/02

Obvestilo o območjih, ki so na voljo za izdajo dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 70/03 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 3 |
| 2020/C 70/04 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 12 |
| 2020/C 70/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |
| 2020/C 70/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 33 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 70/03

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

3

2020/C 70/04

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

12

2020/C 70/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

2020/C 70/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

33

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

3. marec 2020

(2020/C 70/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1117 |
| JPY | japonski jen | 119,77 |
| DKK | danska krona | 7,4730 |
| GBP | funt šterling | 0,87010 |
| SEK | švedska krona | 10,5590 |
| CHF | švicarski frank | 1,0646 |
| ISK | islandska krona | 142,90 |
| NOK | norveška krona | 10,3328 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,475 |
| HUF | madžarski forint | 336,68 |
| PLN | poljski zlot | 4,3166 |
| RON | romunski leu | 4,8087 |
| TRY | turška lira | 6,8626 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6911 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4857 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6471 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7728 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5479 |
| KRW | južnokorejski won | 1 327,59 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,3245 |
| CNY | kitajski juan | 7,7572 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4853 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 877,00 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6758 |
| PHP | filipinski peso | 56,467 |
| RUB | ruski rubelj | 74,0050 |
| THB | tajski bat | 35,063 |
| BRL | brazilski real | 5,0032 |
| MXN | mehiški peso | 21,6599 |
| INR | indijska rupija | 81,4290 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1117

JPY

japonski jen

119,77

DKK

danska krona

7,4730

GBP

funt šterling

0,87010

SEK

švedska krona

10,5590

CHF

švicarski frank

1,0646

ISK

islandska krona

142,90

NOK

norveška krona

10,3328

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,475

HUF

madžarski forint

336,68

PLN

poljski zlot

4,3166

RON

romunski leu

4,8087

TRY

turška lira

6,8626

AUD

avstralski dolar

1,6911

CAD

kanadski dolar

1,4857

HKD

hongkonški dolar

8,6471

NZD

novozelandski dolar

1,7728

SGD

singapurski dolar

1,5479

KRW

južnokorejski won

1 327,59

ZAR

južnoafriški rand

17,3245

CNY

kitajski juan

7,7572

HRK

hrvaška kuna

7,4853

IDR

indonezijska rupija

15 877,00

MYR

malezijski ringit

4,6758

PHP

filipinski peso

56,467

RUB

ruski rubelj

74,0050

THB

tajski bat

35,063

BRL

brazilski real

5,0032

MXN

mehiški peso

21,6599

INR

indijska rupija

81,4290

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/2

---

Obvestilo o območjih, ki so na voljo za izdajo dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(2020/C 70/02)

Ministrstvo za okolje in energijo na podlagi člena 20 Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov (Uradni list Republike Hrvaške št. 52/2018 in št. 52/2019) v imenu Republike Hrvaške objavlja

Vlada Republike Hrvaške vabi vse zainteresirane strani, naj predložijo ponudbe za pridobitev dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v zvezi z razpoložljivimi raziskovalnimi območji na Jadranu.

1.   INFORMACIJE O RAZISKOVALNIH OBMOČJIH

Območja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov na območju severnega Jadrana, ki so na voljo za izdajo dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanja ogljikovodikov so:

| 1. | Raziskovalno območje SJ-02/SJ-03 |
| --- | --- |

1.

Raziskovalno območje SJ-02/SJ-03

| 2. | Raziskovalno območje SJ-06/SJ-07/SrJ-09 |
| --- | --- |

2.

Raziskovalno območje SJ-06/SJ-07/SrJ-09

Zemljevidi in koordinate raziskovalnih območij so sestavni del razpisne dokumentacije.

Raziskovalna območja, ki so na voljo za izdajo dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, so bila predmet predhodnega razpisnega postopka za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, v okviru katerega niso bila izdana dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov oziroma so bila izdana dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, toda ni bil podpisan dogovor o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov.

2   MERILA ZA IZBIRO PONUDNIKOV

V skladu s členom 2(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164 30.6.1994) v zvezi z nacionalno varnostjo ter v skladu s členom 19 Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov se pri izbiri najprimernejšega ponudnika upoštevajo naslednja merila:

| 1. | tehnična, finančna in strokovna usposobljenost ponudnika; |
| --- | --- |

1.

tehnična, finančna in strokovna usposobljenost ponudnika;

| 2. | načini, na katere ponudnik namerava opravljati dejavnosti, za katere se izda dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

2.

načini, na katere ponudnik namerava opravljati dejavnosti, za katere se izda dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov;

| 3. | splošna kakovost predložene ponudbe; |
| --- | --- |

3.

splošna kakovost predložene ponudbe;

| 4. | finančna jamstva, ki jih ponudnik zagotovi v zameno za izdajo dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, ter |
| --- | --- |

4.

finančna jamstva, ki jih ponudnik zagotovi v zameno za izdajo dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, ter

| 5. | kakršno koli pomanjkanje učinkovitosti ali odgovornosti, ki ga je ponudnik v kakršni koli obliki pokazal v drugih državah in pri prejšnjih dejavnostih, za katere se izda dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov. |
| --- | --- |

5.

kakršno koli pomanjkanje učinkovitosti ali odgovornosti, ki ga je ponudnik v kakršni koli obliki pokazal v drugih državah in pri prejšnjih dejavnostih, za katere se izda dovoljenje za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov.

Merilo za izbiro ponudnika je tudi pristojbina za sklenitev pogodbe za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov, katere najmanjši znesek je določen v členu 51 Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov.

Če sta ob upoštevanju meril iz Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov dve ponudbi enako ustrezni ali je več ponudb enako ustreznih, se pri končni odločitvi upoštevajo druga ustrezna nepristranska in nediskriminatorna merila.

3.   NAČINI ODDAJE PONUDB:

Ponudba se odda v skladu z dokumentacijo, ki je objavljena na uradnem spletišču Agencije za ogljikovodike (www.azu.hr), in se Agenciji za ogljikovodike predloži v skladu z določbami Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov ter razpisno dokumentacijo.

Vse ostale ustrezne informacije in obvestila so na voljo na spletišču Agencije za ogljikovodike (www.azu.hr).

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/3

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 70/03)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

CIGALES

Referenčna številka: PDO-ES-A0622-AM02

Datum obvestila: 26. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Sprememba analitskih lastnosti: znižanje vsebnosti skupnih kislin in zvišanje vsebnosti skupnih sladkorjev

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije in točko 1.4 enotnega dokumenta.

Temeljni razlog zanjo so podnebne spremembe.

V zadnjih letih je majhna količina padavin privedla do znižanja vsebnosti kislin pri vseh sortah vinske trte, zaradi česar se je zvišala vsebnost ostanka sladkorja.

Da bi dosegli optimalno fenolno zrelost, je treba grozdje obrati v pogojih, pri katerih se upoštevata znižanje vsebnosti kislin in zvišanje vsebnosti ostanka sladkorja.

To se šteje za standardno spremembo, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisane v povezavi, ki so posledica medsebojnega učinkovanja naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

2.   Sprememba organoleptičnih lastnosti: sprememba senzoričnih opisnikov

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2(b) specifikacije in točko 1.4 enotnega dokumenta.

Organoleptične lastnosti zajetih vin so bile revidirane in spremenjene, tako da jih je mogoče povezati z opisniki, ki jih je mogoče oceniti, in sicer z uporabo komisije poskuševalcev, ki izpolnjuje merila, določena s standardom UNE-EN-ISO 17025.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Zagotavlja le natančnejši opis v skladu z novimi tehnikami senzorične analize. Ohranjeni so lastnosti in profil, kot so opisani v povezavi, kar je posledica medsebojnega učinkovanja naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

3.   Sprememba največjega donosa, izraženega v litrih vina na 100 kilogramov grozdja

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točki 3(b)(1) in 5 specifikacije ter točki 1.5.1 in 1.5.2 enotnega dokumenta.

V zadnjih letih so nove tehnologije v vinarnah, hlajenje in uporaba vakuumskih filtrov za razvrščanje mošta privedli do večje uporabe grozdnega soka, ne da bi to povzročilo negativne pritiske na kakovost. Rezultata sta večji donos in hkrati enaka raven kakovosti, kot jo zahtevamo.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Namenjena je le prilagoditvi tehnološki spremembi. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Sprememba najmanjše gostote zasaditve

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 3(a)(1) specifikacije in točko 1.5.1 enotnega dokumenta.

Glede na visoko povprečno starost vinogradov na območju in njihovo prilagoditev novi mehanizaciji v nekaterih primerih se izključitev starih parcel z vzorci sajenja 3 x 3 ni štela za logično glede na slabo rodovitnost tal. To bi povzročilo izgubo potenciala kakovosti pri proizvodnji vina v teh starejših vinogradih.

To je standardna sprememba, saj ne pomeni bistvene spremembe lastnosti proizvoda. Ne spada v nobeno od dveh kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33 o spremembah.

5.   Sprememba v zvezi z vsebniki za izvoz, kot je vrečka v kartonasti škatli („bag in box“)

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(2) specifikacije. Enotni dokument se ne spremeni.

Ob upoštevanju zahtev glede trženja na številnih tujih trgih je bila sprejeta odločitev o uporabi tovrstnega vsebnika, pri čemer se ohranijo kakovost in lastnosti proizvoda. S tem bodo naša vina postala bolj znana v tujini, delež naše proizvodnje, namenjene takšnim trgom, pa se bo povečal. To bi moralo spodbuditi kakovost naših vin v tujini. Regulativni svet je uporabil člen 16(4) svojih predpisov, v katerih je navedeno: „Regulativni svet lahko dovoli druge posebne vsebnike in zapirala za posebne uporabe, če ne povzročajo poslabšanja kakovosti ali ugleda zaščitenih vin.“

Ta sprememba vpliva samo na predstavitev proizvoda, ne vpliva pa na njegove lastnosti.

6.   Popravek sorte vinske trte/vinograda in letnikov/vin

Opis in razlogi

Ta sprememba vpliva na terminologijo, uporabljeno v točki 7 specifikacije. To ne vpliva na enotni dokument.

Razlog za spremembo sta večja posplošitev in boljša razumljivost izražanja v zvezi s sektorjem.

Ta popravek vpliva samo na obliko.

7.   Popravek oddelka 9(b)(2) o metodologiji nadzora

Opis in razlogi

Ta popravek se nanaša na četrti naslov točke 9(b)(2) o nadzoru vin. To ne vpliva na enotni dokument.

V četrtem naslovu oddelka 9(b)(2) o nadzoru vin je bila opažena napaka. Ta napaka je bila popravljena. Kjer se je besedilo glasilo:

| — | „Kvalifikacija vin |
| --- | --- |

—

„Kvalifikacija vin

| — | Postopek kvalifikacije ...“, |
| --- | --- |

—

Postopek kvalifikacije ...“,

bi se moralo glasiti:

| — | Nadzor vin |
| --- | --- |

—

Nadzor vin

| — | Preverjanje postopka kvalifikacije ...“. |
| --- | --- |

—

Preverjanje postopka kvalifikacije ...“.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Cigales

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

VINO – BELA VINA IN VINA ROSÉ

Bela vina:

| — | To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je zeleno rumene, slamnato rumene, bledo rumene ali zlato rumene barve. Srednja intenzivnost. |
| --- | --- |

—

To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je zeleno rumene, slamnato rumene, bledo rumene ali zlato rumene barve. Srednja intenzivnost.

| — | Ob vonjanju je vino srednje do nizko intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih arom), srednje močnimi aromami družine sadnega drevja ter aromami agrumov in/ali rastlin. Če so bila vina zorjena v hrastovih sodih, imajo lahko pikantne arome in/ali arome po praženem. |
| --- | --- |

—

Ob vonjanju je vino srednje do nizko intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih arom), srednje močnimi aromami družine sadnega drevja ter aromami agrumov in/ali rastlin. Če so bila vina zorjena v hrastovih sodih, imajo lahko pikantne arome in/ali arome po praženem.

| — | Okus je srednje intenziven, uravnotežen, z ustrezno vsebnostjo kislin in alkohola. Arome se gibljejo v enakem razponu kot ob vonjanju (drevesno sadje in agrumi in/ali rastline). Lahko so pikantne in/ali imajo vina okus po praženem (vina, izpostavljena lesu). Srednje dolg pookus. |
| --- | --- |

—

Okus je srednje intenziven, uravnotežen, z ustrezno vsebnostjo kislin in alkohola. Arome se gibljejo v enakem razponu kot ob vonjanju (drevesno sadje in agrumi in/ali rastline). Lahko so pikantne in/ali imajo vina okus po praženem (vina, izpostavljena lesu). Srednje dolg pookus.

Vina rosé:

| — | To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je vijoličasto rožnate, jagodno rožnate ali lososovo rožnate barve. Srednja intenzivnost. |
| --- | --- |

—

To vino je po videzu precej čisto in svetlo. Je vijoličasto rožnate, jagodno rožnate ali lososovo rožnate barve. Srednja intenzivnost.

| — | Vonj je srednje intenziven, vino pa je enostavno (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), z aromami družine sadja (rdeče sadje), sadnega drevja, agrumov in/ali svežih rastlin. Če so bila vina zorjena v sodih, imajo pikanten vonj in/ali vonj po praženem. |
| --- | --- |

—

Vonj je srednje intenziven, vino pa je enostavno (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), z aromami družine sadja (rdeče sadje), sadnega drevja, agrumov in/ali svežih rastlin. Če so bila vina zorjena v sodih, imajo pikanten vonj in/ali vonj po praženem.

| — | Okus: srednja intenzivnost, uravnotežena, s srednjo intenzivnostjo kislosti in alkohola ter aromami, ki so enake kot pri vonjanju (rdeče sadje, drevesno sadje, agrumi in/ali sveže rastline ter pikantne arome in/ali arome po praženem, če so bila vina zorjena v hrastovih sodih). Srednje dolg pookus. |
| --- | --- |

—

Okus: srednja intenzivnost, uravnotežena, s srednjo intenzivnostjo kislosti in alkohola ter aromami, ki so enake kot pri vonjanju (rdeče sadje, drevesno sadje, agrumi in/ali sveže rastline ter pikantne arome in/ali arome po praženem, če so bila vina zorjena v hrastovih sodih). Srednje dolg pookus.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

VINO – MLADA RDEČA VINA

| — | To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od granatno do opečnato rdeče. Srednja do nizka intenzivnost. |
| --- | --- |

—

To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od granatno do opečnato rdeče. Srednja do nizka intenzivnost.

| — | Po vonju je srednje intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) aromami družine sadnega drevja (sveže in/ali prezrelo temno sadje) in/ali rastlin, s pikantnimi aromami in/ali aromami po praženem, če so bila vina v stiku z lesom. |
| --- | --- |

—

Po vonju je srednje intenzivno, z enostavnimi (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) aromami družine sadnega drevja (sveže in/ali prezrelo temno sadje) in/ali rastlin, s pikantnimi aromami in/ali aromami po praženem, če so bila vina v stiku z lesom.

| — | Okus je srednje intenziven, dobro uravnotežen, kar zadeva vsebnost kislin in alkohola, s srednjo trpkostjo. Rahla grenkoba. Povprečno dolg okus, s sadnim pookusom, da se ujema z aromo (temno sadje, suho sadje, rastline), pikanten okus in/ali okus po praženem. |
| --- | --- |

—

Okus je srednje intenziven, dobro uravnotežen, kar zadeva vsebnost kislin in alkohola, s srednjo trpkostjo. Rahla grenkoba. Povprečno dolg okus, s sadnim pookusom, da se ujema z aromo (temno sadje, suho sadje, rastline), pikanten okus in/ali okus po praženem.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

RDEČA VINA Z OZNAČBO „ROBLE“

| — | To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od vijoličaste do granatno in opečnato rdeče. |
| --- | --- |

—

To vino je po videzu precej čisto in svetlo, z odtenki od vijoličaste do granatno in opečnato rdeče.

| — | Ob vonjanju se zaznajo enostavne arome (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) s pridihom sadne družine in povprečno intenzivnostjo praženih in/ali pikantnih družin, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom. |
| --- | --- |

—

Ob vonjanju se zaznajo enostavne arome (brez nepopolnih ali nezadostnih arom) s pridihom sadne družine in povprečno intenzivnostjo praženih in/ali pikantnih družin, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom.

| — | Okus je srednje intenziven, suh in s pridihom sadne družine. Srednja intenzivnost pikantne in/ali pražene družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom. Srednje dolg pookus. |
| --- | --- |

—

Okus je srednje intenziven, suh in s pridihom sadne družine. Srednja intenzivnost pikantne in/ali pražene družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom. Srednje dolg pookus.

| (*) | Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo zgornje meje, izračunane na naslednji način: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad 10 %. |
| --- | --- |

(*)

Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo zgornje meje, izračunane na naslednji način: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad 10 %.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

RDEČA VINA „CRIANZA“, „RESERVA“ IN „GRAN RESERVA“

„CRIANZA“:

| — | videz: precej čisto in svetlo, z granatno in opečnato rdečimi odtenki; |
| --- | --- |

—

videz: precej čisto in svetlo, z granatno in opečnato rdečimi odtenki;

| — | aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pražene in/ali pikantne družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom, in z zelo nizko intenzivnostjo sadne družine; |
| --- | --- |

—

aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pražene in/ali pikantne družine, kar je značilno za vina, ki so bila v stiku z lesom, in z zelo nizko intenzivnostjo sadne družine;

| — | okus: srednja intenzivnost, zelo močan, srednje dolg pookus z dolgotrajnim pikantnim okusom in/ali okusom po praženem. |
| --- | --- |

—

okus: srednja intenzivnost, zelo močan, srednje dolg pookus z dolgotrajnim pikantnim okusom in/ali okusom po praženem.

„RESERVA“:

| — | videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z granatno do rubinasto rdečimi, opečnato rdečimi, bakreno rdečimi in celo jantarjevimi odtenki; |
| --- | --- |

—

videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z granatno do rubinasto rdečimi, opečnato rdečimi, bakreno rdečimi in celo jantarjevimi odtenki;

| — | aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine; |
| --- | --- |

—

aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine;

| — | okus: srednje intenziven, suh, s tanini, zelo močan in s srednje dolgim pookusom. |
| --- | --- |

—

okus: srednje intenziven, suh, s tanini, zelo močan in s srednje dolgim pookusom.

„GRAN RESERVA“:

| — | videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z rubinasto do opečnato rdečimi odtenki; |
| --- | --- |

—

videz: po videzu (bistrost) je vino precej čisto in svetlo, z rubinasto do opečnato rdečimi odtenki;

| — | aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine; |
| --- | --- |

—

aroma: enostavna (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo pikantne in/ali balzamične družine;

| — | okus: prisotnost nežnih taninov, srednje polnega telesa in s srednje dolgim pookusom. |
| --- | --- |

—

okus: prisotnost nežnih taninov, srednje polnega telesa in s srednje dolgim pookusom.

| (*) | Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo naslednje zgornje meje: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad to mejo. |
| --- | --- |

(*)

Za vina, dana na trg v prvem letu po trgatvi; vina, ki se starajo več kot eno leto, ne presegajo naslednje zgornje meje: 1 g na liter do 10 % vol. in 0,06 g na liter za vsako odstotno točko nad to mejo.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

VINA – SLADKA VINA (BELA, ROSÉ IN RDEČA)

Ta vina imajo organoleptične lastnosti različnih vrst vin, opisanih v zgornjih oddelkih. Zaradi ostanka sladkorja, ki ga vsebujejo, so arome intenzivnejše, telo pa je bolj polno.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 11 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

11

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

KAKOVOSTNO PENEČE VINO (BELO/ROSÉ)

| — | To vino je po videzu (bistrost) precej čisto in svetlo, z rumenimi odtenki (od slamnato do zlato rumene), če je proizvedeno iz belega ali rdečega grozdja. Vino je rdeče barve (bledo rožnato do jagodno rožnato), če je proizvedeno iz rdečih ali rdečih in belih sort. Mehurčki so srednje veliki in peneči s kratkim do srednje dolgim pookusom. |
| --- | --- |

—

To vino je po videzu (bistrost) precej čisto in svetlo, z rumenimi odtenki (od slamnato do zlato rumene), če je proizvedeno iz belega ali rdečega grozdja. Vino je rdeče barve (bledo rožnato do jagodno rožnato), če je proizvedeno iz rdečih ali rdečih in belih sort. Mehurčki so srednje veliki in peneči s kratkim do srednje dolgim pookusom.

| — | Vonj je srednje intenziven in enostaven (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo sadne družine. |
| --- | --- |

—

Vonj je srednje intenziven in enostaven (brez nepopolnih ali nezadostnih arom), s srednjo intenzivnostjo sadne družine.

| — | Za okus vina so značilni sadne zaznave in srednje dolg pookus, z dolgotrajnimi aromami družine suhega sadja. |
| --- | --- |

—

Za okus vina so značilni sadne zaznave in srednje dolg pookus, z dolgotrajnimi aromami družine suhega sadja.

Fizikalno-kemijski parametri, določeni v tem oddelku, v vsakem primeru dosegajo zgornje meje, določene v pravilih EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 160 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

160

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

ENOLOŠKI POSTOPKI

Posebni enološki postopki

Zdravo grozdje z najmanjšim verjetnim deležem alkohola: 10o beaumé (bele sorte) in 10,5o beaumé (rdeče sorte).

Največji donos pri stiskanju: 72 l na 100 kg grozdja.

Sladka vina se proizvajajo z ohranjanjem deleža naravnega sladkorja grozdja s prekinitvijo postopka vrenja z odobrenimi sistemi razen z dodajanjem alkohola.

Peneča vina morajo biti proizvedena po tradicionalni metodi.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

| — | Bela vina se proizvajajo izključno iz glavnih belih sort (verdejo) in odobrenih sort (albillo mayor, viura in sauvignon blanc), z najmanj 50 % glavne bele sorte. |
| --- | --- |

—

Bela vina se proizvajajo izključno iz glavnih belih sort (verdejo) in odobrenih sort (albillo mayor, viura in sauvignon blanc), z najmanj 50 % glavne bele sorte.

| — | Vina rosé se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort. |
| --- | --- |

—

Vina rosé se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort.

| — | Rdeča vina se proizvajajo iz glavnih rdečih sort (tempranillo ter rdeči in sivi grenache) in odobrenih sort (cabernet sauvignon, merlot in syrah), z najmanj 50 % glavnih sort. |
| --- | --- |

—

Rdeča vina se proizvajajo iz glavnih rdečih sort (tempranillo ter rdeči in sivi grenache) in odobrenih sort (cabernet sauvignon, merlot in syrah), z najmanj 50 % glavnih sort.

| — | Sladka vina (bela, rosé in rdeča) se proizvajajo iz glavnih odobrenih belih in rdečih sort, pri čemer se ohrani del naravnega sladkorja grozdja, z najmanj 50 % glavnih sort. |
| --- | --- |

—

Sladka vina (bela, rosé in rdeča) se proizvajajo iz glavnih odobrenih belih in rdečih sort, pri čemer se ohrani del naravnega sladkorja grozdja, z najmanj 50 % glavnih sort.

| — | Peneča vina se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort, z uporabo suhih, polsuhih, zelo suhih in popolnoma suhih vin. |
| --- | --- |

—

Peneča vina se proizvajajo iz glavnih in odobrenih belih in rdečih sort, z najmanj 50 % glavnih sort, z uporabo suhih, polsuhih, zelo suhih in popolnoma suhih vin.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Pridelovalne prakse

Najmanjša gostota zasaditve je 1 000 vinskih trt na hektar.

b.   Največji donosi

RDEČE SORTE

7 000 kilogramov grozdja na hektar

RDEČE SORTE

50,40 hektolitrov na hektar

BELE SORTE

9 000 kilogramov grozdja na hektar

BELE SORTE

64,80 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje ZOP „Cigales“ se razprostira do severnega dela doline Duero na obeh straneh reke Pisuerga. Njegova površina je 574 km2.

Vključuje naslednje občine:

| — | provinca Valladolid:





  — | Cabezón de Pisuerga, Cigales, Corcos del Valle, Cubillas de Santa Marta, Fuensaldaña, Mucientes, Quintanilla de Trigueros, San Martín de Valvení, Santovenia de Pisuerga, Trigueros del Valle in Valoria la Buena ter posestvo, znano kot El Berrocal, ki meji na provinco Valladolid, glavno cesto Valladolid-Fuensaldaña-Mucientes in reko Pisuerga. To posestvo je del občine Valladolid; |
| --- | --- | --- |

—

—

Cabezón de Pisuerga, Cigales, Corcos del Valle, Cubillas de Santa Marta, Fuensaldaña, Mucientes, Quintanilla de Trigueros, San Martín de Valvení, Santovenia de Pisuerga, Trigueros del Valle in Valoria la Buena ter posestvo, znano kot El Berrocal, ki meji na provinco Valladolid, glavno cesto Valladolid-Fuensaldaña-Mucientes in reko Pisuerga. To posestvo je del občine Valladolid;

| — | provinca Palencia:





  — | Dueñas. |
| --- | --- | --- |

—

—

Dueñas.

7.   Glavne sorte vinske trte

VERDEJO

TEMPRANILLO – TINTA DEL PAIS

RDEČI GRENACHE

RDEČI GRENACHE – SIVI GRENACHE

8.   Opis povezave

VINO

Geografsko območje, ki ga pokriva ZOP „Cigales“, je zelo primerno za vinogradništvo: reka Pisuerga vinograd deli na dva dela, leži pa v bližini srednjega dela reke med zgornjim tokom s hladnim podnebjem in ustjem z zmernim podnebjem. Medsebojni vpliv podnebja in tal prispeva k pridelavi grozdja z zelo uravnoteženo vsebnostjo kislin in sladkorja. Sorte so zelo primerne za to območje in enološke postopke, ki se izvajajo že več desetletij. To omogoča proizvodnjo zelo uravnoteženih vin.

Druga značilnost je, da 30 % vinograda uspeva že več kot 60 let. To skupaj z zgoraj navedenimi pogoji omogoča zelo intenzivno in uravnoteženo zorenje, primerno za vina „crianza“.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA

Rezultat različnih poskusov v zadnjih letih so peneča vina, ki ohranjajo značilne lastnosti vin na območju in so zelo kakovostna (majhni mehurčki, ki imajo dolg pookus, prisotnost sekundarnih arom itd.). Sorte, ki so značilne za območje (večja prilagoditev), omogočajo proizvodnjo penečih vin, ki so zelo fina in sveža, kar velja za okus in pookus.

Podnebne razmere na območju omogočajo pridobivanje surovine, ki je uravnotežena, kar zadeva vsebnost kislin, ekstrakt in arome. To daje vino polnega okusa, ki nadomesti občutek kisline.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

stekleničenje vin z ZOP „Cigales“ je eno od ključnih meril za zagotavljanje lastnosti, pridobljenih med proizvodnjo in, če je ustrezno, postopkom staranja, opredeljenem v specifikaciji. Zato mora stekleničenje potekati v objektih vinarn za stekleničenje, ki so na območju proizvodnje, določenem v tej specifikaciji.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

namesto izraza „ZAŠČITENA OZNAČBA POREKLA“ se lahko uporabi tradicionalni izraz „OZNAČBA POREKLA“.

Na nalepki mora biti navedeno leto trgatve, tudi če vina niso starana. Izjema so sladka in peneča vina.

Uporabijo se lahko označbe „CRIANZA“, „RESERVA“, „GRAN RESERVA“ in „ROBLE“, če je to v skladu z zakonodajo, ki se uporablja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DOP+CIGALES+en+vigor+%28Rev+1%29_mod+1+BOE+%284%29.pdf/2cc9c566-2d4c-d08b-261d-9c1334822c29?

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/12

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2020/C 70/04)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„CSOPAK“/„CSOPAKI“

PDO-HU-02378

Datum vloge: 20. november 2017

1.   Ime za registracijo

Csopak

Csopaki

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Hegybor

Barva: od zelenkasto rumene do slamnato rumene.

Vonj: cvetlične note z značilnostmi agrumov in belega sadja.

Okus: osvežilno kisel. Harmonično suho belo vino z uravnoteženimi kislinami in alkoholom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 14 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,8 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

14

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,8 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

Dűlős bor

Barva: od zelenkasto rumene do slamnato rumene.

Vonj: paleta cvetličnih arom in arom vlažnega kamna, ki je kompleksna, a hkrati nevtralna.

Okus: paleta cvetličnih arom in arom vlažnega kamna, ki je kompleksna, ahkrati nevtralna, z večplastnim in dolgotrajnim vonjem. Harmonično suho belo vino z uravnoteženimi kislinami in alkoholom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 14 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,2 g/l, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

14

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,2 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Hegybor

Posebni enološki postopki

Bistveni elementi:

| — | največ 15 % grozdja je lahko sorte „furmint“, |
| --- | --- |

—

največ 15 % grozdja je lahko sorte „furmint“,

| — | uporablja se le zdravo grozdje, |
| --- | --- |

—

uporablja se le zdravo grozdje,

| — | vsaj štirje meseci staranja v cisterni in/ali sodu, |
| --- | --- |

—

vsaj štirje meseci staranja v cisterni in/ali sodu,

| — | vsaj en mesec staranja v steklenici, |
| --- | --- |

—

vsaj en mesec staranja v steklenici,

| — | za vrenje mošta se lahko uporabijo samo kvasovke, ki ne spreminjajo naravnega vonja in okusa, značilnih za vina „olasz rizling“ ali „furmint“, |
| --- | --- |

—

za vrenje mošta se lahko uporabijo samo kvasovke, ki ne spreminjajo naravnega vonja in okusa, značilnih za vina „olasz rizling“ ali „furmint“,

| — | največji donos soka: 70 %. |
| --- | --- |

—

največji donos soka: 70 %.

Hegybor

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedano je:

| — | sladkanje. |
| --- | --- |

—

sladkanje.

Dűlős bor

Posebni enološki postopki

Bistveni elementi:

| — | največ 15 % grozdja je lahko sorte „furmint“, |
| --- | --- |

—

največ 15 % grozdja je lahko sorte „furmint“,

| — | uporablja se le zdravo grozdje, |
| --- | --- |

—

uporablja se le zdravo grozdje,

| — | vsaj šest mesecev staranja v cisterni in/ali sodu, |
| --- | --- |

—

vsaj šest mesecev staranja v cisterni in/ali sodu,

| — | vsaj tri meseci staranja v steklenici, |
| --- | --- |

—

vsaj tri meseci staranja v steklenici,

| — | za vrenje mošta se lahko uporabi samo kvasovke, ki ne spreminjajo naravnega vonja in okusa, značilnih za vina „olasz rizling“ ali „furmint“, |
| --- | --- |

—

za vrenje mošta se lahko uporabi samo kvasovke, ki ne spreminjajo naravnega vonja in okusa, značilnih za vina „olasz rizling“ ali „furmint“,

| — | največji donos soka: 65 %. |
| --- | --- |

—

največji donos soka: 65 %.

Dűlős bor

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedani so:

| — | obogatitev, |
| --- | --- |

—

obogatitev,

| — | zakisanje, |
| --- | --- |

—

zakisanje,

| — | zniževanje vsebnosti kislin, |
| --- | --- |

—

zniževanje vsebnosti kislin,

| — | uporaba pektinskega encima, |
| --- | --- |

—

uporaba pektinskega encima,

| — | sladkanje. |
| --- | --- |

—

sladkanje.

Pravila o pridelavi grozdja

Pridelovalne prakse

| 1. | Pravila o gojitvenih oblikah: guyot, srednje visok kordon, nizek kordon, kronska gojitvena oblika, gojitvena oblika na glavo in kotlasta gojitvena oblika. |
| --- | --- |

1.

Pravila o gojitvenih oblikah: guyot, srednje visok kordon, nizek kordon, kronska gojitvena oblika, gojitvena oblika na glavo in kotlasta gojitvena oblika.

| 2. | Pravila o gostoti trsov v vinogradu






  a. | Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2016:






  i. | gostota trsov: vsaj 3 300 trsov/ha; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pravila o gostoti trsov v vinogradu

a.

Za vinograde, zasajene do 1. avgusta 2016:

i.

gostota trsov: vsaj 3 300 trsov/ha;

| ii. | izguba trsov: največ 10 %. |
| --- | --- |

ii.

izguba trsov: največ 10 %.

| b. | Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2016:






  i. | gostota trsov: vsaj 4 000 trsov/ha; |
| --- | --- | --- |

b.

Za vinograde, zasajene po 1. avgustu 2016:

i.

gostota trsov: vsaj 4 000 trsov/ha;

| ii. | izguba trsov: največ 10 %; |
| --- | --- |

ii.

izguba trsov: največ 10 %;

| iii. | razdalja med trsi: najmanj 0,6 m. |
| --- | --- |

iii.

razdalja med trsi: najmanj 0,6 m.

| 3. | Pri vinih z oznako „dűlős borok“ mora biti povprečna starost trsov v vinogradu 10 let. |
| --- | --- |

3.

Pri vinih z oznako „dűlős borok“ mora biti povprečna starost trsov v vinogradu 10 let.

| 4. | Metoda pobiranja: ročno. |
| --- | --- |

4.

Metoda pobiranja: ročno.

| 5. | Kakovost grozdja (najnižja vsebnost sladkorjev, izražena kot delež naravnega alkohola): | Hegybor: najnižja vsebnost sladkorja v grozdju po madžarskem sistemu razvrščanja mošta (v MM° , pri 17,5 °C): 17,0 |
| --- | --- | --- |

5.

Kakovost grozdja (najnižja vsebnost sladkorjev, izražena kot delež naravnega alkohola):

Hegybor: najnižja vsebnost sladkorja v grozdju po madžarskem sistemu razvrščanja mošta (v MM° , pri 17,5 °C): 17,0

| | Delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C): 10,6 |
| --- | --- |

Delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C): 10,6

| | Dűlős bor: najnižja vsebnost sladkorja v grozdju po madžarskem sistemu razvrščanja mošta (v MM° , pri 17,5 °C): 18,9 |
| --- | --- |

Dűlős bor: najnižja vsebnost sladkorja v grozdju po madžarskem sistemu razvrščanja mošta (v MM° , pri 17,5 °C): 18,9

| | Delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C): 12 |
| --- | --- |

Delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C): 12

b.   Največji donosi

Hegybor

63 hl/ha

Hegybor

9 000 kg grozdja na hektar

Dűlős bor

39 hl/ha

Dűlős bor

6 000 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območja, ki so po katastru vinogradov znotraj administrativnih mej občin Csopak, Paloznak, Lovas, Alsóörs in Felsőörs razvrščena v razred I in II.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – olaszrizling

| | Furmint – szigeti |
| --- | --- |

Furmint – szigeti

| | Olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – grasevina

| | Olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – nemes rizling

| | Olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

Olasz rizling – riesling italien

| | Olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

Olasz rizling – risling vlassky

| | Olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – taljanska grasevina

| | Olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

Olasz rizling – welschrieslig

| | Furmint – zapfner |
| --- | --- |

Furmint – zapfner

| | Furmint – som |
| --- | --- |

Furmint – som

| | Furmint – posipel |
| --- | --- |

Furmint – posipel

| | Furmint – mosler |
| --- | --- |

Furmint – mosler

| | Furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

Furmint – moslavac bijeli

| | Furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

Furmint – furmint bianco

8.   Opis povezave

1.   Opis razmejenega območja

(a)   Naravni dejavniki:

Razmejeno območje proizvodnje vin „Csopak“/„Csopaki“ obsega prvi pas hribovja na delu obale, ki se razteza od Csopaka da Alsóörsa na severni strani vzhodnega dela Blatnega jezera. Ključna vinorodna območja so nagnjena pobočja predgorja in zmerno strma slemena hribov. Substrat vinogradov je sestavljen iz dveh vrst kamnin. Sedimentni sloji kamnin na slemenih hribovja so sestavljeni iz visokogorskih tipov kamnin iz poznega perma in zgodnjega triasa, prekritih s plastjo kvartarnega grušča. Z apnencem bogato podtalje je prekrito z različno debelo plastjo glinastega melja in puhličnih gozdnih tal. Geološka podlaga pobočij ob vznožju hribov je sestavljena iz rdečega permskega peščenjaka, edinstvene oblike tal, tipične za Csopak, in prekrita z detritusom rdečega peščenjaka. Za vinorodno regijo so značilna tla, bogata s kalcijem, magnezijem in kalijem.

Na podnebje območja Csopak vplivata mrzel zrak, ki se spušča iz dolin gorovja Bakony, in Blatno jezero, ki leži na jugu regije. Vinorodno hribovje območja Csopak je zelo gozdnato in ozko, v pokrajino pa so zarezane globoke doline (kot sta dolini Nosztori in Koloska). Med poletjem zato vlažna toplota, ki se dviguje iz Blatnega jezera, pod vplivom večerne sape, ki piha proti jezeru, v vinogradih prevlada nad hladnim gorskim zrakom.

Csopak ima (letno) povprečno od 1 950 do 2 000 ur osončenosti, povprečna letna temperatura je 11–12 °C, povprečna letna količina padavin pa 650–700 mm, od tega povprečno 350 mm med rastno dobo. Ključen vidik podnebja na območju Csopak je, da lahko zadnji dan spomladanske pozebe pade na 5. april, kar je izjemno zgodaj.

(b)   Človeški dejavniki:

Gojenje grozdja in pridelava vina imata na območju Csopak pomembno vlogo neprekinjeno že več kot 2 200 let. Razvoj zemljišč za pridelavo grozdja je rezultat namernih človekovih prizadevanj. Vinogradniki tu grozdje že tisočletja gojijo na hribovitih pobočjih, ki so varna pred zmrzaljo in se hitro segrevajo, v nasprotju z nizkimi močvirnatimi območji, ki so nagnjena z zmrzali in boleznim.

Tradicionalne lokalne kleti prav tako pomembno vplivajo na kakovost vin. Zaradi strukture tal območja Csopak lokalne kleti niso zgrajene v celoti pod zemljo, kar čez leto prinaša znatna temperaturna nihanja. Vina se pozimi zato ohladijo in ohranijo svežino. Poleti pa se kleti segrejejo na 15 do 19 stopinj, kar povzroča naravno obarjanje toplotno občutljivih in nestabilnih tartratov. Ta naravni proces lokalnim pridelovalcem omogoča lažjo stabilizacijo vina, kar pripomore k ohranjanju bogastva arom vina.

2.   Opis vina

Vina „Csopak“/„Csopaki“ imajo diskreten vonj, hkrati pa tipično bogato cvetico in okus, ki zagotavljata njegovo eleganco. Pomembni skupni značilnosti vonja in okusa sta prevladujoča aroma vlažnega kamna in odsotnost vonja po plesnivem. Pri okusu prevladuje zrela in kompleksna struktura kislin, ki zagotavlja hrustljavost in svežino vina.

3.   Predstavitev in prikaz vzročne povezave

Zaradi padavin in zmogljivosti vrhnje plasti tal za zadrževanja vode je namočenost vinogradov med rastno dodo tudi v toplih poletnih dnevih zadostna. Zato je razvoj grozdja v kritičnem poletnem obdobju neprekinjen in brez stresnih dejavnikov, kar pomeni odsotnost plesnivih arom in ostrih, nezrelih kislin. Zasluge za zrelo in izrazito strukturo kislin ter občutne note vlažnega kamna v okusu je mogoče pripisati visoki vsebnosti mineralov tal na območju Csopak.

Sončni žarki se poleti odbijajo od površine plitkega jezera in enakomerno grejejo pobočja hribovja, kar ustvarja stabilne pogoje v obdobju brstenja trt. Ker je zadnji dan pozebe na območju Csopak zgoden, je manj možnosti za spomladansko pozebo; rast poganjkov je zato enakomerna in površina listov je vsako leto primerne velikosti, kar vpliva na optimalno zorenje grozdja.

Poleg vinogradov imajo ključno vlogo pri gojenju grozdja tudi gozdni pasovi, ki so se izoblikovali skozi tisočletja, saj plenilci, ki v njih prezimijo (žuželke, kot so plenilske pršice), pripomorejo k omejevanju škodljivcev. Zaradi tega je izjemno pomembna začetna faza razvoja grozdja dovolj kratka, kar omogoča razvoj višjega in bolj zdravega listja.

Toplo poletje in sredozemski sistem visokega tlaka zagotavljata, da ob hladnih večerih, ki jih po dolgih jesenskih dneh prinesejo vetrovi s hribovja Bakony, vinogradi hitro preidejo v temno fazo fotosinteze, ki povzroči hitro povišanje vsebnosti grozdnega sladkorja. Ta edinstvena naravna omejitev vinom „Csopak“/„Csopaki“ daje telo.

Elegantna struktura kislin in sadnih arom, značilnih za vina Balatonfüred-Csopak, so tudi posledica hladnega zraka iz gozdov. Neprestano gibanje zraka in nizke gojitvene oblike trt na vinogradniških pobočjih, izbranih skozi stoletja, pomenijo, da se rosa na grozdih hitro posuši, zato so glivične bolezni redke, grozdje pa zdravo.

Skupek teh naravnih dejavnikov in večstoletno strokovno znanje lokalnih proizvajalcev, ki se prenaša med generacijami, skupaj zagotavljata visokokakovostna, polna in izrazita vina, pridelana iz zrelega in zdravega grozdja.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravila glede označb 1

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| a) | Namesto izraza „zaščitena označba porekla“ se lahko uporablja tudi tradicionalni izraz „védett eredetű“. |
| --- | --- |

a)

Namesto izraza „zaščitena označba porekla“ se lahko uporablja tudi tradicionalni izraz „védett eredetű“.

| b) | Dovoljena je uporaba tradicionalnega izraza: „válogatott szüretelésű bor“. |
| --- | --- |

b)

Dovoljena je uporaba tradicionalnega izraza: „válogatott szüretelésű bor“.

Pravila glede označb 2

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| a) | Druge oznake z omejeno uporabo, oznake o proizvodni metodi in oznake z urejeno uporabo: „szűretlen“ (nefiltrirano), „szemelt“ (izbrano), „termőhelyen palackozva“ (ustekleničeno na kraju proizvodnje). |
| --- | --- |

a)

Druge oznake z omejeno uporabo, oznake o proizvodni metodi in oznake z urejeno uporabo: „szűretlen“ (nefiltrirano), „szemelt“ (izbrano), „termőhelyen palackozva“ (ustekleničeno na kraju proizvodnje).

| b) | Pri vinu vrste „hegybor“ so lahko na etiketi navedene oznake „Hegybor“, „Első Osztályú Hegybor“ (prvorazredno) ali „Elsőrangú Hegybor“ (vrhunsko). |
| --- | --- |

b)

Pri vinu vrste „hegybor“ so lahko na etiketi navedene oznake „Hegybor“, „Első Osztályú Hegybor“ (prvorazredno) ali „Elsőrangú Hegybor“ (vrhunsko).

| c) | Pri vinu vrste „dűlős bor“ sta lahko na etiketi navedeni oznaki „Első Osztályú Dűlőbor“ (prvorazredno) in „Elsőrangú Dűlőbor“ (vhunsko). |
| --- | --- |

c)

Pri vinu vrste „dűlős bor“ sta lahko na etiketi navedeni oznaki „Első Osztályú Dűlőbor“ (prvorazredno) in „Elsőrangú Dűlőbor“ (vhunsko).

| d) | Oznaka „monopol dűlő“ (monopol) se lahko uporablja na etiketah vina „dűlős bor“ samo v primeru, ko gre za grozdje, ki ga na razmejenem vinogradu goji samo en član vinske skupnosti. |
| --- | --- |

d)

Oznaka „monopol dűlő“ (monopol) se lahko uporablja na etiketah vina „dűlős bor“ samo v primeru, ko gre za grozdje, ki ga na razmejenem vinogradu goji samo en član vinske skupnosti.

| e) | Na etiketi je lahko navedena oznaka „Balaton borrégió“ (vinska regija Blatnega jezera). |
| --- | --- |

e)

Na etiketi je lahko navedena oznaka „Balaton borrégió“ (vinska regija Blatnega jezera).

| f) | Sort ni potrebno navajati. |
| --- | --- |

f)

Sort ni potrebno navajati.

Manjše geografske enote so lahko navedene.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| a) | samo za dűlős bor; |
| --- | --- |

a)

samo za dűlős bor;

| b) | istovetnost porekla: 100 %; |
| --- | --- |

b)

istovetnost porekla: 100 %;

| c) | imeni „dűlő“ (vinograd) in „aldűlő“ (vinogradniška parcela) sta lahko navedeni: glej spodaj; |
| --- | --- |

c)

imeni „dűlő“ (vinograd) in „aldűlő“ (vinogradniška parcela) sta lahko navedeni: glej spodaj;

| d) | pri imenih „Kis-hegy“ ali „Öreg-hegy“ mora biti navedeno tudi ime ustrezne vasi. |
| --- | --- |

d)

pri imenih „Kis-hegy“ ali „Öreg-hegy“ mora biti navedeno tudi ime ustrezne vasi.

Navedene so lahko naslednje manjše geografske enote:

| Kraj | Vinograd | Vinogradniška parcela |
| --- | --- | --- |
| Csopak | | |
| | Hegyalja | |
| | Hegyalja | Szita-hegy |
| | Nagy-kút | |
| | Bene | |
| | Falu-kertje | |
| | Berek-hát | |
| | Kocsikapu | |
| | Nádas-kút | |
| | Nádas-kút | Haraszt |
| | Kis-hegy | |
| | Kis-hegy | Kertmög |
| | Siralomvágó | |
| | Lőcze-domb | Sáfrán-kert |
| Paloznak | Kis-hegy | |
| | Kis-hegy | Hajnóczy |
| | Slikker | |
| | Sáfrán-kert | |
| | Nagy-hegy | |
| | Malom-hát | |
| | Malom-hát | Szil |
| | Vörös-part | |
| Lovas | | |
| | Öreg-hegy | |
| | Öreg-hegy | Balogh |
| | Öreg-hegy | Soós |
| | Téglaházi | |
| | Téglaházi | Szilfa |
| | Suhatag | |
| | Kis-hegy | |
| Felsőörs | | |
| | Kis-hegy | |
| | Pocca | |
| | Pocca | Nemes-erdei |
| | Hosszú | |
| | Főszőlők | |
| | Öreg-hegy | |
| | Káptalan-földek | |
| Alsóörs | | |
| | Kis-telek | |
| | Suhatag | |
| | Gőlye-mál | |
| | Máli | |
| | Telekfő | |
| | Telekfő | Kemencs |
| | Telekfő | Lok |

Kraj

Vinograd

Vinogradniška parcela

Csopak

Hegyalja

Hegyalja

Szita-hegy

Nagy-kút

Bene

Falu-kertje

Berek-hát

Kocsikapu

Nádas-kút

Nádas-kút

Haraszt

Kis-hegy

Kis-hegy

Kertmög

Siralomvágó

Lőcze-domb

Sáfrán-kert

Paloznak

Kis-hegy

Kis-hegy

Hajnóczy

Slikker

Sáfrán-kert

Nagy-hegy

Malom-hát

Malom-hát

Szil

Vörös-part

Lovas

Öreg-hegy

Öreg-hegy

Balogh

Öreg-hegy

Soós

Téglaházi

Téglaházi

Szilfa

Suhatag

Kis-hegy

Felsőörs

Kis-hegy

Pocca

Pocca

Nemes-erdei

Hosszú

Főszőlők

Öreg-hegy

Káptalan-földek

Alsóörs

Kis-telek

Suhatag

Gőlye-mál

Máli

Telekfő

Telekfő

Kemencs

Telekfő

Lok

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje:

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Za pridelavo vin „Csopak“/„Csopaki“ se lahko predelava grozdja, vrenje mošta in staranje vina izvajajo samo v vaseh znotraj razmejenega območja proizvodnje ter na območjih Balatonarács, Balatonfüred, Aszófő in Balatonszőlős. (Območja, ki se nahajajo v isti upravni enoti po členu 6(4)(b) Uredbe (ES) št. 607/2009.)

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/csopak

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/20

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 70/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux du Layon“

PDO-FR-A0826-AM02

Datum obvestila: 13. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografska imena

V odstavku 1 oddelka II poglavja I je za besedo „občina“ dodano „(ali pooblaščene občine, če obstajajo)“.

Nekatere občine, katerih ime lahko sledi imenu zaščitene označbe porekla „Coteaux du Layon“, so se prek kratkim združile. Kljub temu so ostale pooblaščene občine znotraj novih občin, nastalih s temi združitvami. Dokler obstajajo kot take, ohranjajo ozemeljski nadzor, poznan in opredeljen na upravni ravni.

Spremenjeno je samo poglavje II. V nadaljevanju specifikacije proizvoda se pri teh „občinah“, katerih ime lahko sledi imenu kontrolirane označbe porekla, ne razlikuje med občinami in pooblaščenimi občinami.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako:

| „(a) - | Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-surLayon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-surLayon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), LysHaut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefortsur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).
  Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). |
| --- | --- |

„(a) -

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-surLayon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-surLayon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), LysHaut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefortsur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

| (b) - | Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz ‚premier cru‘ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom ‚Chaume‘, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire.
  Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“ |
| --- | --- |

(b) -

Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz ‚premier cru‘ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom ‚Chaume‘, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za boljšo obveščenost javnosti na voljo za vpogled kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

3.   Razmejeno območje parcel

V prvem odstavku točke 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda ZOP „Coteaux de Layon“ je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Območje v neposredni bližini

V točki (a) odstavka 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

| „– | Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- |

„–

Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-surThouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Valde-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florentle-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque; |
| --- | --- |

—

Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-surThouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Valde-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florentle-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque;

| — | Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.“ |
| --- | --- |

—

Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.“

V točki (b) odstavka 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Damed’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

5.   Kmetijsko-okoljska določba

Kmetijsko-okoljska določba

V odstavku 2 oddelka VI poglavja I je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist okoljskega kmetijstva na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Določitev datuma začetka trgatve

Določitev datuma začetka trgatve

V odstavku 1 oddelka VII poglavja I je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Zmogljivost vinske kleti

Zmogljivost vinske kleti

V točki (d) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Dajanje vina v promet

Dajanje vina v promet

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve števila zadevnih občin (13 namesto 27). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da so povprečne temperature letne temperature;

posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

10.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja I je dodano: „Določbe o obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11.   Vodenje registra

Vodenje registra

V odstavku 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“, beseda „stopnja“ pa je nadomeščena z „volumenski delež naravnega alkohola“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskega pregleda in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

Coteaux du Layon

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Opis vin

Coteaux du Layon

Mirna bela vina s preostalim sladkorjem, pridelana iz grozdja sorte chenin B, trganega ob prezrelosti. To so imenitna in elegantna vina s kompleksnimi aromami, ki so primerna za staranje. V ustih združujejo mehkobo in svežino, moč in prefinjenost.

Ta vina imajo:

| | najmanj 14-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

najmanj 14-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| | najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %; |
| --- | --- |

najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %;

| | vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter; |
| --- | --- |

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Sélection grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Sélection grains nobles

V vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) pridejo do izraza vsi čari skrajne zgoščenosti soka v jagodah. Velika prednost teh svojevrstnih vin je njihova močna in obstojna aromatičnost. Sadne in cvetlične arome se mešajo z aromami prezrelega grozdja, na primer po suhem ali kandiranem sadju ali medenih dišavah. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

Ta vina imajo:

| | najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| | vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter; |
| --- | --- |

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

| | najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %; |
| --- | --- |

najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Coteaux du Layon + ime občine

Coteaux du Layon

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux du Layon“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, imajo običajno nekoliko višjo vsebnost fermentirnih sladkorjev. Zaradi razlik v vrsti tal in izpostavljenosti se v vinih kažejo nekatere manjše razlike. Tako imajo vina iz grozdja, pridelanega na gričih z rahlo severno lego v občini Rochefort-sur-Loire, poudarjeno mineralnost, medtem ko vina iz grozdja, pridelanega na gričih z južno lego v občini Beaulieu-sur-Layon, Fayed’Anjou in Saint-Aubin-de-Luigné, pogosto zaznamujejo značilne note, povezane z razvojem „žlahtne gnilobe“ glivic Botrytis cinerea. Vina, proizvedena iz grozdja, pridelanega na položnih gričih levega brega reke Layon na ozemlju občin Rablay-sur-Layon in Saint-Lambert-du-Lattay, so močna in harmonična.

Botrytis cinerea

Ta vina imajo:

| | najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| | vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter; |
| --- | --- |

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

| | najmanjši delež dejanskega alkohola med 11 % in 12 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola je nižji od 19 %; |
| --- | --- |

najmanjši delež dejanskega alkohola med 11 % in 12 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola je nižji od 19 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Premier cru Chaume

Premier cru Chaume

Vina z izrazom „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se odlikujejo predvsem po prefinjenosti in eleganci ter močni in privlačni aromatičnosti, v kateri so pogosto prisotne note kandiranega sadja in kutinovega želeja.

Ta vina imajo:

| | najmanj 16,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

najmanj 16,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| | vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 80 g/l; |
| --- | --- |

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 80 g/l;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Osnovni enološki postopki

Uporaba lesenih trsk

Poseben enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Obogatitev

Poseben enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so prepovedani vsi postopki obogatitve.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, so prepovedani vsi postopki obogatitve in vsakršna toplotna obdelava trganega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Poseben enološki postopek

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je prepovedana uporaba vijačnega grota, črpalnega drozgalnika ali kontinuirane stiskalnice.

Vina zorijo v pogojih, določenih v specifikaciji proizvoda.

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti manjša od enega metra.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,20 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Rez in špalirna oblika vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se trsi obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalir sestavljajo štiri ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal. Te posebne določbe se ne uporabljajo za vina z izrazom „premier cru“, dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja. Za vina, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“, je poleg tega značilno zgoščevanje na trti zaradi delovanja žlahtne gnilobe.

Grozdje se trga ročno s postopnimi trgatvami.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je prepovedana uporaba zabojnikov z izpustom in zabojnikov z izpustom, opremljenih z lamelnimi črpalkami, v posodah za prevoz trganega grozdja pa lahko grozdje sega največ 1 m visoko.

(b)   Največji donosi

Največji donosi

Coteaux du Layon

40 hektolitrov na hektar

„Coteaux du Layon“, ki mu sledi ime občine, iz katere izvira grozdje

35 hektolitrov na hektar

„Coteaux du Layon“, ki mu sledi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“

30 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

| (a) | Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay). |
| --- | --- |

(a)

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

| (b) | Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire. |
| --- | --- |

(b)

Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

Opis povezave

1. -   Informacije o geografskem območju

Informacije o geografskem območju

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinorodno območje označbe „Coteaux du Layon“ leži na pobočjih gričevnate pokrajine ob reki Layon, ki v zgornjem toku teče po majhni dolini od jugozahoda proti severovzhodu, nato pa od občine Vercherssur-Layon proti severozahodu vse do svojega sotočja z Loaro. Leta 2018 se je geografsko območje razprostiralo po ozemlju 13 občin departmaja Maine-et-Loire, razvrščenih na desnem in levem bregu vodotoka Layon.

Občine Beaulieu-sur-Layon, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay, iz katerih prihaja grozdje in katerih ime lahko sledi imenu kontrolirane označbe porekla, ležijo v osrčju tega vinorodnega območja in se vrstijo na obeh bregovih v spodnjem toku reke Layon. Na ozemlju občine Rochefort-sur-Loire se znotraj okljuka, obrnjenega proti jugu, dviguje grič „Chaume“.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala na bolj ali manj razkrojeni skrilasti podlagi in so glede na topografijo lahko prekrita z detritičnimi formacijami iz cenomanija ali pliocena. Ponekod imajo nekatere parcele tla, nastala iz kislih (rioliti) ali bazičnih (spiliti) predornin, gruščnata tla na konglomeratih in peščenjakih iz karbona in plitva tla s kremenastimi interkalacijami in ftaniti iz silurja.

Topografija pomembno vpliva na oblikovanost naravnega okolja, pri čemer bregova reke Layon nimata enakih značilnosti. Griči na desnem bregu so zelo strmi in imajo ponekod tudi 40-odstotni naklon, tako da se pogosto dvigajo več kot 60 m nad reko. Na levem bregu so pobočja na splošno precej položnejša, saj se njihovi vrhovi redko dvigujejo več kot 20 m nad rečnim tokom.

Vendar imajo vse te parcele skupne značilnosti. Mednje spadajo velika odprtost pokrajine in dobre toplotne lastnosti tal. Pojava hidromorfnih znakov na teh tleh ni opaziti, zaloga vode pa je zelo skromna.

Geografsko območje je ozemlje z malo padavinami, ki je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges zaščiteno pred oceansko vlago. Letna količina padavin znaša približno 550–600 mm, v regiji Choletais pa več kot 800 mm. V rastnem ciklu vinske trte je količina padavin za približno 100 mm nižja kot v preostalem delu departmaja. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C) in za 1 °C višje od temperatur celotnega departmaja Maine-et-Loire. K posebni mezoklimi geografskega območja prispeva južna narava flore, v kateri so prisotne črnike in pinije.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Potrjeno je, da je vinorodno območje v regiji Anjou stalno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. Bourdigné je leta 1529 to vinorodno območje opisal kot Noetovo mojstrovino. Vinska trta tam uspeva že od 6. stoletja. Olivier de Serres je leta 1600 v svojem delu „Théâtre d’agriculture et mesnage des champs“ (Kmetijstvo in poljedelstvo) zapisal nenavadno ugotovitev: „Na splošno se v vseh pokrajinah te kraljevine [...] s trganjem grozdja počaka, dokler listje vinske trte ne odpade; še nekoliko dlje, proti Anjouju, Mainu in okolici, grozdje od zrelosti samo začne padati na tla, kar je posledica tako podnebja, v katerem grozdje pozno dozori, kot narave grozdja, ki se debeli v času pozebe ...“ Tako je treba ugotoviti, da je pozna trgatev grozdja že star običaj.

Vendar je anžujsko vinorodno območje zaslovelo v 12. in 13. stoletju po zaslugi družine Plantagenetov. Razkošnost kraljevanja Henrika Drugega in Eleonore Akvitanske je nato omogočila, da je „anžujsko vino“ prišlo na najodličnejše mize. Vinorodno območje označbe „Coteaux du Layon“ se je razvilo v 16. stoletju s prihodom nizozemskih trgovcev, ki so cenili primernost teh vin za prevoz po morju in dosegli prepoznavnost kakovosti sorte chenin B onkraj meja. Vinorodno območje je doživelo velik razcvet predvsem v letu 1780, ko so reko Layon prilagodili za velike ladje nizozemskega ladjevja.

Zdi se, da sorta chenin B dejansko izvira iz te regije. Potencial te odporne sorte se močno razlikuje glede na vrsto tal, v katerih raste. Vinogradniki so tudi zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob visoki stopnji zrelosti in glede na uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se lahko trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki jo doseže ob vseh svetih, ko od dežja zmehčana kožica postane zgubana kot rozina.“

Prezrelost je torej sestavni del trgatve. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinorodnih območij) pojasnil: „V dobrih vinogradih se trgatev opravi večkrat; prvi dve trgatvi sta namenjeni le pridelavi vina iz najzrelejšega grozdja, ki se pošilja v tujino; grozdje tretje trgatve pa je za domačo porabo ...“.

Nekatere občine na tem vinorodnem območju so bile od nekdaj močno prepoznavne in William Guthrie (1708–1770), angleški geograf, je v svojem delu „Nova obča geografija“, ki je izšlo leta 1802, že navedel večino od teh, katerih ime lahko danes sledi imenu kontrolirane označbe porekla. V odloku o priznanju kontrolirane označbe porekla „Coteaux du Layon“ z dne 18. februarja 1950 je ta možnost navedena za občine Beaulieu-sur-Layon, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ se uporablja za območje, ki se razprostira po griču, obrnjenem proti jugu, ki ima svojevrstno topografijo in leži v osrčju okljuka v občini Rochefort-sur-Loire, obdajata pa ga občini Beaulieu-sur-Layon in Saint-Aubin-de-Luigné. Ta grič, nekoč v lasti Foulquesa Nerra, ki ga je v začetku 11. stoletja zapustil opatiji Ronceray d‘Angers, je zelo hitro postal splošno znan. V novejšem času, zlasti od 80. let prejšnjega stoletja, so proizvajalci izpopolnili tehnike rezi in gojitvenih oblik vinske trte, bolje obvladali pravila trgatve in trganje grozdja ob optimalni zrelosti ter izboljšali tehnike uravnavanja in trajanja zorenja vina. Plod teh skupnih prizadevanj je bilo priznanje izraza „premier cru“.

2. -   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina so imenitna in elegantna. V ustih združujejo mehkobo in svežino, moč in prefinjenost ter kompleksnost arom. Vina so primerna za daljše staranje, kar osrečuje poznavalske pokuševalce.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux du Layon“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, imajo običajno nekoliko višjo vsebnost fermentirnih sladkorjev. Zaradi razlik v vrsti tal in izpostavljenosti se v vinih kažejo nekatere manjše razlike. Tako imajo vina iz grozdja, pridelanega na gričih z rahlo severno lego v občini Rochefort-sur-Loire, poudarjeno mineralnost, medtem ko vina iz grozdja, pridelanega na gričih z južno lego v občini Beaulieu-sur-Layon, Fayed’Anjou in Saint-Aubin-de-Luigné, pogosto zaznamujejo značilne note, povezane z razvojem „žlahtne gnilobe“ glivic Botrytis cinerea. Vina, proizvedena iz grozdja, pridelanega na položnih gričih levega brega reke Layon na ozemlju občin Rablay-sur-Layon in Saint-Lambert-du-Lattay, so močna in harmonična.

Botrytis cinerea

V vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) pridejo do izraza vsi čari skrajne zgoščenosti soka v jagodah. Velika prednost teh svojevrstnih vin je njihova močna in obstojna aromatičnost. Sadne in cvetlične arome se mešajo z aromami prezrelega grozdja, na primer po suhem ali kandiranem sadju ali medenih dišavah. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

Vina z izrazom „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se odlikujejo predvsem po prefinjenosti in eleganci ter močni in privlačni aromatičnosti, v kateri so pogosto prisotne note kandiranega sadja in kutinovega želeja.

3. -   Medsebojni vzročni vplivi

Medsebojni vzročni vplivi

Povezava plitvih tal in topografije, ki vinogradniškim parcelam zagotavlja dobro izpostavljenost, omogoča redno oskrbo z vodo, vendar izključno sorti chenin B, ki se lahko izrazi v vsej svoji polnosti. Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel tako izbrane izključno parcele, ki ležijo na gričih in imajo plitva tla. Na teh legah sta nujna optimalna vzgoja rastlin ter uravnavanje moči rasti in proizvodnega potenciala, ki v specifikaciji proizvoda temeljita na skromnem donosu v povezavi s kratko rezjo.

Mezoklima z južnim vplivom in lega vinorodnega območja na ponekod strmih pobočjih v povezavi s prilagojenim obdelovanjem vinogradov ugodno vplivata na zgoščevanje soka v jagodah z venenjem ali sušenjem na trti, kar je značilnost vinorodnega območja.

Tudi prisotnost vodotoka omogoča, da se zaradi pojava jutranjih meglic, ki so nujne za razvoj glivic Botrytis cinerea in s tem „žlahtne gnilobe“ zlasti pri vinih z izrazom „sélection de grains nobles“, preseže stopnja naravne zrelosti in doseže stopnja prezrelosti.

Botrytis cinerea

Čakanje, da grozdje postane prezrelo, potrpežljivo čakanje na začetek trgatve pozno jeseni in ročno postopno odbiranje na isti parceli, da se izberejo grozdne jagode, v katerih se je naravno zgostil grozdni sok ali ki so okužene z „žlahtno gnilobo“ („so ožgane“), kažejo znanje in spretnosti proizvajalcev ter hkrati zelo posebno sposobnost sorte chenin B. Vinogradniki z ohranjanjem tradicionalnega ročnega trganja grozdja prispevajo tudi k ohranjanju izvirnosti in značilnosti tega gričevnatega vinorodnega območja.

Zorenje vin, opredeljeno v specifikaciji proizvoda, ki lahko traja vsaj do 1. julija leta, ki sledi letu trgatve, pri vinih z izrazom „premier cru“ oziroma do 1. junija drugega leta, ki sledi letu trgatve, pri vinih z izrazom „sélection de grains nobles“, poleg tega da povečuje primernost za staranje v steklenicah, prispeva tudi h krepitvi kompleksne aromatičnosti, ki jo je mogoče zaznati ob pokušanju. To izraža tamkajšnji ljudski rek: „Vina Coteaux du Layon nikoli ne umrejo, umre samo zamašek.“

Godard Faultrier, anžujski zgodovinar iz 19. stoletja, je zapisal: „Če je kakšen Anžujec pred revolucijo pristal na otoku Java in je bil v gosteh v palači guvernerja Nizozemske vzhodnoindijske družbe, si predstavljam, da ga je resnično vzradostilo, ko je bil priča kipenju anžujskega vina v kupi tega poglavarja, ki se je, kot navaja Voltaire, v javnosti kazal izključno okičen s kraljevskim škrlatom, in je po jantarjasti barvi opojne pijače prepoznal, da ta izvira od naših najbolj iskanih vin Coteaux du Layon.“

Proizvajalci so se zavedali, da imajo na voljo izjemno ozemlje, zato so ga obdelovali nadvse skrbno, in so tako iz roda v rod širili sloves svojih vin, ki je zdaj mednaroden.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| (a) | območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega:






  „— | Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- | --- |

(a)

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega:

„—

Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque; |
| --- | --- |

—

Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque;

| — | Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers“. |
| --- | --- |

—

Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers“.

| (b) | Za vina, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za pridelavo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay). |
| --- | --- |

(b)

Za vina, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za pridelavo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje: dodatne navedbe – občina, iz katere izvira grozdje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, v skladu določbami iz specifikacije proizvoda.

Ime občine, iz katere izvira grozdje, je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla, ki mu lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, se lahko dopolni z izrazom „sélection de grains nobles“ v skladu določbami iz specifikacije proizvoda.

Na vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ se obvezno navede letnik.

Označevanje: izraz „premier cru“ (prva lega)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Navedba izraza „premier cru“ se uporablja za vina s kontrolirano označbo porekla, dopolnjeno z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ ni navedeno v isti vrstici kot izraz „premier cru“.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: določitev manjše geografske enote in neobvezna navedba

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru; |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru;

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: velikost pisave

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7ab93419-47c9-4eb0-94fd-ae83a8828145

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 4.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/33

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 70/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENO OZNAČBO POREKLA/ZAŠČITENO GEOGRAFSKO OZNAČBO, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„RISO NANO VIALONE VERONESE“

EU št.: PGI-IT-01529-AM03 – 22. junij 2018

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consorzio di tutela della IGP Riso Nano Vialone Veronese [Združenje za zaščito ZGO Riso Nano Vialone Veronese]

| Via V. Veneto 4 |
| --- |
| P. p. 69 |
| 37063 Isola Della Scala (VR) |
| ITALY |

Via V. Veneto 4

P. p. 69

37063 Isola Della Scala (VR)

ITALY

E-naslov: info@risovialonenanoveronese.it; risoveronese.igp@gmail.com

Potrjen E-naslov: risonano.vr@pec.it

Združenje za zaščito ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka št. 12511 ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Označevanje |
| --- | --- |

☐

Označevanje

| ☒ | Drugo [embalaža, redakcijske spremembe]. |
| --- | --- |

☒

Drugo [embalaža, redakcijske spremembe].

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

| — | Naslednji stavek iz člena 2 specifikacije proizvoda:


  „ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja izključno iz sorte riža vialone nano vrste Japonica.“

  se spremeni:

  „ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja izključno iz neoluščenega riža sorte vialone vano.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek iz člena 2 specifikacije proizvoda:

„ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja izključno iz sorte riža vialone nano vrste Japonica.“

se spremeni:

„ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja izključno iz neoluščenega riža sorte vialone vano.“

Vrsta Japonica se črta; implicitno se razume, da gre za vrsto Japonica, saj se za pridobitev ZGO uporabljajo le zrna sorte vialone nano.

| — | V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednje besedilo:
  „Ko je riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ dan na trg, mora biti uvrščen v eno od naslednjih vrst proizvodov:






  — | polbrušeni ali polrjavi: proizveden z brušenjem, ki vključuje delno odstranitev embria (kalčka) in osemenja; |
| --- | --- | --- |

—

V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednje besedilo:

„Ko je riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ dan na trg, mora biti uvrščen v eno od naslednjih vrst proizvodov:

—

polbrušeni ali polrjavi: proizveden z brušenjem, ki vključuje delno odstranitev embria (kalčka) in osemenja;

| — | beli: proizveden z brušenjem, ki vključuje popolno odstranitev osemenja.“ |
| --- | --- |

—

beli: proizveden z brušenjem, ki vključuje popolno odstranitev osemenja.“

Poleg belega riža je bil vključen tudi polbrušeni ali polrjavi riž. Vključitev polbrušenega oziroma polrjavega riža omogoča razširitev obsega proizvodov, označenih z ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“. Obstajajo zgodovinski predmeti (npr. ceniki, paketi riža in reklamno gradivo), ki pričajo o proizvodnji teh vrst proizvoda na opredeljenem območju še pred letom 2009.

Doda se tudi kratko pojasnilo, kako se pridobijo posamezne vrste riža, da se izboljša jasnost specifikacije.

| — | V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednji stavek kot uvod v značilnosti riža „Riso Nano Vialone Veronese“. Sprememba se nanaša tudi na točko 3.2 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednji stavek kot uvod v značilnosti riža „Riso Nano Vialone Veronese“. Sprememba se nanaša tudi na točko 3.2 enotnega dokumenta.

Riž „Riso Nano Vialone Veronese“ ima naslednje značilnosti:

| — | Člen 2 specifikacije proizvoda: |
| --- | --- |

—

Člen 2 specifikacije proizvoda:

Zaradi preoblikovanja celotne specifikacije proizvoda se naslednji parametri, ki so bili prej zajeti v členu 6, prestavijo v člen 2.

| „dolžina | 5,6 mm–5,8 mm |
| --- | --- |
| širina | 3,4 mm–3,6 mm |
| debelina | 2,0 mm–2,2 mm |
| oblika (dolžina/širina) | 1,5–1,7 |
| notranje jedro | podaljšano |
| proga | je ni“ |

„dolžina

5,6 mm–5,8 mm

širina

3,4 mm–3,6 mm

debelina

2,0 mm–2,2 mm

oblika (dolžina/širina)

1,5–1,7

notranje jedro

podaljšano

proga

je ni“

Spremenijo se tudi parametri za dolžino, širino ter razmerje med dolžino in širino:

| „dolžina | 5,4 mm–5,8 mm |
| --- | --- |
| širina | 3,2 mm–3,5 mm |
| debelina | 2,0 mm–2,2 mm |
| razmerje med dolžino in širino | 1,6–1,8“ |

„dolžina

5,4 mm–5,8 mm

širina

3,2 mm–3,5 mm

debelina

2,0 mm–2,2 mm

razmerje med dolžino in širino

1,6–1,8“

Pri značilnostih se upoštevajo posledice podnebnih sprememb, ki vključujejo spremembe temperature v obdobju cvetenja riža „Riso Nano Vialone Veronese“, zaradi česar se je spremenila dolžina in širina jedrc.

| — | V tem členu se dodajo informacije o deležu sortnih nečistoč. Prej so bile vključene v člen 6, zdaj pa so prestavljene v člen 2; prejšnja vrednost se z 2 % zviša na 3 %. |
| --- | --- |

—

V tem členu se dodajo informacije o deležu sortnih nečistoč. Prej so bile vključene v člen 6, zdaj pa so prestavljene v člen 2; prejšnja vrednost se z 2 % zviša na 3 %.

Dodani stavek se glasi: „Za sortne nečistoče riža je najvišja omejitev 3 %“.

Zvišanje omejitve za delež nečistoč na 3 % je povezano z naravnimi mutacijami sorte, ki so posledica ponovnega pojava značilnosti starševske sorte. Poleg tega je omejitev na 3 % v vsakem primeru pod referenčno vrednostjo, določeno z nacionalno zakonodajo.

| — | Naslednji odstavek se prestavi iz člena 6 v člen 2 specifikacije, saj je bolj povezan z njegovo vsebino.

  „Poleg zgoraj navedenih sortnih značilnosti mora riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ izpolnjevati naslednje fizikalne in kemijske parametre:







  amiloza | : | najmanj 21 % (suha snov) |
| --- | --- | --- | --- |
| čas želatiniranja | : | od 15 do 20 minut |
| indeks čvrstosti | : | najmanj 0,85 kg/cm2 |
| indeks viskoznosti | : | največ 2,5 g/cm“ |

—

Naslednji odstavek se prestavi iz člena 6 v člen 2 specifikacije, saj je bolj povezan z njegovo vsebino.

„Poleg zgoraj navedenih sortnih značilnosti mora riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ izpolnjevati naslednje fizikalne in kemijske parametre:

amiloza

:

najmanj 21 % (suha snov)

čas želatiniranja

:

od 15 do 20 minut

indeks čvrstosti

:

najmanj 0,85 kg/cm2

indeks viskoznosti

:

največ 2,5 g/cm“

| — | V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednji stavek: |
| --- | --- |

—

V členu 2 specifikacije proizvoda se doda naslednji stavek:

Zgornje značilnosti so bile opredeljene na podlagi riža, ki je pripravljen za dajanje na trg.

Ta določba se doda, da se pojasni prej neopredeljena točka v specifikaciji, ki je povzročala negotovost med gospodarskimi subjekti v času veljavnosti specifikacije.

Člen 6 – Značilnosti pri dajanju na trg – sedanja specifikacija proizvoda

| — | Črta se naslednje besedilo:

  „Zrna riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ morajo imeti naslednje značilnosti, da se lahko dajo na trg:






  barva osemenja | bela |
| --- | --- | --- |
| dolžina | srednje dolga |
| oblika | okrogla |
| širina | srednja |
| zob | izbočen |
| glava | debela |
| sekcija | zaobljena“ |

—

Črta se naslednje besedilo:

„Zrna riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ morajo imeti naslednje značilnosti, da se lahko dajo na trg:

barva osemenja

bela

dolžina

srednje dolga

oblika

okrogla

širina

srednja

zob

izbočen

glava

debela

sekcija

zaobljena“

Značilnosti, navedene v specifikaciji proizvoda, v zvezi z barvo, osemenjem, dolžino, obliko, zobom, širino, glavo in sekcijo se ujemajo s tistim, kar je določeno v nacionalni zakonodaji za sorto vialone nano; njihovo ponavljanje v specifikaciji je zato odveč, saj so za ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ enake.

| — | Naslednji stavek:

  „Omejitve za zgoraj navedene napake, ki ne smejo biti presežene, sicer se riž ne sme prodati, so določene na ministrskih seznamih, ki so vsako leto izdani v uredbi in objavljeni v Uradnem listu Italijanske republike.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Omejitve za zgoraj navedene napake, ki ne smejo biti presežene, sicer se riž ne sme prodati, so določene na ministrskih seznamih, ki so vsako leto izdani v uredbi in objavljeni v Uradnem listu Italijanske republike.“

se črta.

Določba se črta, ker so omejitve za napake, dovoljene za riž, vsako leto določene z zakonom.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Za konzerviranje brušenega riža ni dovoljena obdelava z insekticidi ali fumiganti.“ |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Za konzerviranje brušenega riža ni dovoljena obdelava z insekticidi ali fumiganti.“

Določba se črta, saj je pomembno, da končni potrošnik prejme proizvod, ki ni okužen z insekti in zajedavci. Zato ni mogoče prepovedati izvajanja dezinfekcijske obdelave pred pakiranjem riža, če ta ne vpliva na kakovostne značilnosti riža.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Ministrstvo za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko lahko na zahtevo združenja za zaščito ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ doda ali spremeni kemijske in fizične parametre, da bi se bolje opredelila identiteta označbe.“ |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Ministrstvo za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko lahko na zahtevo združenja za zaščito ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ doda ali spremeni kemijske in fizične parametre, da bi se bolje opredelila identiteta označbe.“

Ta določba se ne uporablja, ker spremembe specifikacij proizvodov ureja Uredba (EU) št. 1151/2012.

Točka 4.2 povzetka:

| — | Naslednje informacije:






  — | „Sorta s srednjo do zgodnjo dobo rasti, srednje visoka, drobnozrnata, z nepopolnim bisernatim zrnjem. |
| --- | --- | --- |

—

Naslednje informacije:

—

„Sorta s srednjo do zgodnjo dobo rasti, srednje visoka, drobnozrnata, z nepopolnim bisernatim zrnjem.

| — | Rod: Nano x Vialone. |
| --- | --- |

—

Rod: Nano x Vialone.

| — | Sorta: Japonica. |
| --- | --- |

—

Sorta: Japonica.

| — | Leto prve posaditve: 1937. |
| --- | --- |

—

Leto prve posaditve: 1937.

| — | Doba rasti: 155 dni. |
| --- | --- |

—

Doba rasti: 155 dni.

| — | Dolžina stebla: 95,2 cm. |
| --- | --- |

—

Dolžina stebla: 95,2 cm.

| — | Barva nodija: vijolična. |
| --- | --- |

—

Barva nodija: vijolična.

| — | Barva med nodiji: progasto vijolična. |
| --- | --- |

—

Barva med nodiji: progasto vijolična.

| — | Listje: progasto vijolično, viseče. |
| --- | --- |

—

Listje: progasto vijolično, viseče.

| — | Barva cevastega dela stebla: vijolična. |
| --- | --- |

—

Barva cevastega dela stebla: vijolična.

| — | Barva ušesc: vijolična. |
| --- | --- |

—

Barva ušesc: vijolična.

| — | Barva členkov: vijolična. |
| --- | --- |

—

Barva členkov: vijolična.

| — | Ligula (listna kožica): dolžina: 17,0 mm, razcepljena, vijolične barve; zunanji videz lista: padajoč. |
| --- | --- |

—

Ligula (listna kožica): dolžina: 17,0 mm, razcepljena, vijolične barve; zunanji videz lista: padajoč.

| — | Lat: dolžina: 17,8 cm, viseč, odprt, dobro iztegnjen, nepopoln. |
| --- | --- |

—

Lat: dolžina: 17,8 cm, viseč, odprt, dobro iztegnjen, nepopoln.

| — | Barva brazde na cvetnem pestiču: pigmentirana. |
| --- | --- |

—

Barva brazde na cvetnem pestiču: pigmentirana.

| — | Barva plev: vijolično rjava. |
| --- | --- |

—

Barva plev: vijolično rjava.

| — | Barva površine: vijolično rjav tulec, vijolično rjava lupina, vijolično rjav vršiček. |
| --- | --- |

—

Barva površine: vijolično rjav tulec, vijolično rjava lupina, vijolično rjav vršiček.

| — | Klas: brez res, s povprečno dlakavostjo, dolžina: 8,1 mm, širina: 4,1 mm, teža: 1 000 semen = 37,9 g; |
| --- | --- |

—

Klas: brez res, s povprečno dlakavostjo, dolžina: 8,1 mm, širina: 4,1 mm, teža: 1 000 semen = 37,9 g;

| — | Odpornost na mraz: sajenec: visok, čas cvetenja: srednji; toleranca glede visoke vode (40–50): visoka. |
| --- | --- |

—

Odpornost na mraz: sajenec: visok, čas cvetenja: srednji; toleranca glede visoke vode (40–50): visoka.

| — | Hitrost kalitve: velika; stopnja zahtevane plodnosti: srednja; izkoristek po pridelavi: 55 %.“ |
| --- | --- |

—

Hitrost kalitve: velika; stopnja zahtevane plodnosti: srednja; izkoristek po pridelavi: 55 %.“

se črta, ker ni neposredno povezana z označbo, temveč bolj z značilnostmi sorte. Poleg tega se točka uskladi z vsebino specifikacije proizvoda za označbo „Riso Nano Vialone Veronese“.

| — | Stavek „Teža 1 000 semen je 31,1 g“ se črta, ker se ne pojavi v specifikaciji proizvoda in ne vpliva na specifičnost označbe. |
| --- | --- |

—

Stavek „Teža 1 000 semen je 31,1 g“ se črta, ker se ne pojavi v specifikaciji proizvoda in ne vpliva na specifičnost označbe.

Geografsko območje

Geografsko območje

Člen 3 specifikacije proizvoda

| — | Stavek:

  „Neoluščeni riž, namenjen za proizvodnjo riža z zaščiteno geografsko označbo ‚Riso Nano Vialone Veronese‘, se prideluje na zemljiščih, primernih za namakanje, na ravnici pri Veroni.“

  se preoblikuje tako:

  „Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja na upravnih območjih naslednjih občin [...].“ |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Neoluščeni riž, namenjen za proizvodnjo riža z zaščiteno geografsko označbo ‚Riso Nano Vialone Veronese‘, se prideluje na zemljiščih, primernih za namakanje, na ravnici pri Veroni.“

se preoblikuje tako:

„Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se proizvaja na upravnih območjih naslednjih občin [...].“

Namen novega besedila, v katerem se izraz „neoluščeni riž“ nadomesti z označbo proizvoda, je zajeti območje proizvodnje riža in ne le območja pridelave. Člen 5 sedanje specifikacije proizvoda že določa, da je treba brušenje izvajati na območju, na katerem se riž prideluje, zato sprememba ne vključuje dodatnih geografskih omejitev glede proizvodnje riža „Riso Nano Vialone Veronese“.

| — | Besedilo „na zemljiščih, primernih za namakanje, na ravnici pri Veroni“ se prestavi v prvi odstavek člena 5 – Metoda proizvodnje, da se dopolnijo že zagotovljene informacije. |
| --- | --- |

—

Besedilo „na zemljiščih, primernih za namakanje, na ravnici pri Veroni“ se prestavi v prvi odstavek člena 5 – Metoda proizvodnje, da se dopolnijo že zagotovljene informacije.

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

| — | V zvezi s postopki, ki jih morajo gospodarski subjekti izvajati, da zagotovijo jamstvo za poreklo proizvoda, se doda člen 4:

  „Člen 4 – Dokazilo o poreklu
  Vsaka faza proizvodnega postopka se spremlja z beleženjem vseh vhodnih in izhodnih proizvodov za vsako fazo posebej. S tem ter tudi z vpisom proizvajalcev in izvajalcev pakiranja v registre, ki jih v ta namen vodi nadzorni organ, in pravočasno prijavo proizvedenih količin nadzornemu organu se zagotavlja sledljivost proizvoda.
  Nadzorni organ nadzoruje vse fizične in pravne osebe, ki so vpisane v te registre, v skladu s specifikacijo proizvoda in ustreznim načrtom nadzora.
  S členom 4 se nadomestijo določbe člena 8, ki se zdaj ne uporabljajo zaradi regulativnih sprememb v zvezi s pregledi. Namen člena 4 je, da se iz specifikacije proizvoda črta več dejavnosti iz člena 8 sedanje specifikacije, ki so bile zaupane združenju za zaščito v zvezi s pregledi, ki se ne izvajajo več, saj zadevajo le proizvajalce in certifikacijski organ.“ |
| --- | --- |

—

V zvezi s postopki, ki jih morajo gospodarski subjekti izvajati, da zagotovijo jamstvo za poreklo proizvoda, se doda člen 4:

„Člen 4 – Dokazilo o poreklu

Vsaka faza proizvodnega postopka se spremlja z beleženjem vseh vhodnih in izhodnih proizvodov za vsako fazo posebej. S tem ter tudi z vpisom proizvajalcev in izvajalcev pakiranja v registre, ki jih v ta namen vodi nadzorni organ, in pravočasno prijavo proizvedenih količin nadzornemu organu se zagotavlja sledljivost proizvoda.

Nadzorni organ nadzoruje vse fizične in pravne osebe, ki so vpisane v te registre, v skladu s specifikacijo proizvoda in ustreznim načrtom nadzora.

S členom 4 se nadomestijo določbe člena 8, ki se zdaj ne uporabljajo zaradi regulativnih sprememb v zvezi s pregledi. Namen člena 4 je, da se iz specifikacije proizvoda črta več dejavnosti iz člena 8 sedanje specifikacije, ki so bile zaupane združenju za zaščito v zvezi s pregledi, ki se ne izvajajo več, saj zadevajo le proizvajalce in certifikacijski organ.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Člen 5 — Metoda proizvodnje — nekdanji člen 4 sedanje specifikacije proizvoda

| — | Stavek:

  „Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ je treba pridelovati na zemljiščih, na katerih se kolobari.“ |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ je treba pridelovati na zemljiščih, na katerih se kolobari.“

se spremeni:

„Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ je treba pridelovati na zemljiščih na območju proizvodnje, na katerih se kolobari in ki so primerna za namakanje.“

Specifikacija vrste zemljišča se prestavi iz člena 3 konsolidirane specifikacije proizvoda v sedanji člen 5, ker se zdi ustreznejši.

| — | Stavek:

  „Riž se ne sme pridelovati na isti parceli več kot šest zaporednih let in se lahko šele po dveh letih na njej ponovno posadi.“

  se spremeni:
  „Za pravilno proizvodnjo riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ je treba sprejeti naslednje tehnične in agronomske ukrepe:






  — | kolobarjenje: riž se ne sme pridelovati na isti parceli več kot šest zaporednih let in se lahko ponovno prideluje na tej parceli šele po vsaj dveletnem kolobarjenju s poljščino, ki ni riž; |
| --- | --- | --- |

—

Stavek:

„Riž se ne sme pridelovati na isti parceli več kot šest zaporednih let in se lahko šele po dveh letih na njej ponovno posadi.“

se spremeni:

„Za pravilno proizvodnjo riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ je treba sprejeti naslednje tehnične in agronomske ukrepe:

—

kolobarjenje: riž se ne sme pridelovati na isti parceli več kot šest zaporednih let in se lahko ponovno prideluje na tej parceli šele po vsaj dveletnem kolobarjenju s poljščino, ki ni riž;

Kolobarjenje se podrobno opiše, da se bolje določijo operativni postopki, ki zagotavljajo kakovost proizvoda in zemljišča, ter tako zaščiti potrošnika.“

| — | Določba:

  „Največja proizvodnja na hektar ne sme presegati 7 ton.“

  se spremeni:

  „Največja proizvodnja na hektar v nobenem primeru ne sme presegati 8 ton neoluščenega riža.“ |
| --- | --- |

—

Določba:

„Največja proizvodnja na hektar ne sme presegati 7 ton.“

se spremeni:

„Največja proizvodnja na hektar v nobenem primeru ne sme presegati 8 ton neoluščenega riža.“

Proizvodnja se poveča s 7 na 8 ton na hektar. Sedanje pridelovalne tehnike za obdelavo zemlje (z uporabo laserjev za ravnanje terena) omogočajo večjo enotnost zasajenega območja, zaradi česar se lahko povečajo donosi, a hkrati ohrani enaka raven kakovosti. Poleg tega se pojasni, da se donosi nanašajo na neoluščeni riž, ne na oluščeni riž.

| — | Stavek:

  „Uporabiti je treba semena sorte vialone nano, potrditi pa jih mora nacionalni organ za izbor semen ENSE (Ente Nazionale Sementi Elette).“

  se spremeni:

  „Uporabljena semena morajo imeti certifikat v skladu z veljavno zakonodajo.“ |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Uporabiti je treba semena sorte vialone nano, potrditi pa jih mora nacionalni organ za izbor semen ENSE (Ente Nazionale Sementi Elette).“

se spremeni:

„Uporabljena semena morajo imeti certifikat v skladu z veljavno zakonodajo.“

Specifikacija, da mora biti seme sorte vialone nano, se črta, saj je to navedeno že v členu 2. Črta se organ ENSE, saj ne obstaja več.

| — | Stavek:

  „Vsebnost vlage v suhem neoluščenem rižu, ki se pošlje v brušenje, ne sme presegati 14,0 %.“

  se spremeni:

  „Vsebnost vlage v suhem neoluščenem rižu med skladiščenjem in preden je poslan v brušenje, ne sme presegati 14,0 %.“ |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Vsebnost vlage v suhem neoluščenem rižu, ki se pošlje v brušenje, ne sme presegati 14,0 %.“

se spremeni:

„Vsebnost vlage v suhem neoluščenem rižu med skladiščenjem in preden je poslan v brušenje, ne sme presegati 14,0 %.“

Določeno je, da tudi med skladiščenjem vsebnost vlage v neoluščenem rižu ne sme presegati 14 %, da se prepreči nastanek plesni.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Uporabljajo se lahko le posredni sušilci, razen tistih, ki za gorivo uporabljajo metan, utekočinjen naftni plin ali kmetijsko dizelsko gorivo.“ |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Uporabljajo se lahko le posredni sušilci, razen tistih, ki za gorivo uporabljajo metan, utekočinjen naftni plin ali kmetijsko dizelsko gorivo.“

Specifikacije glede metod sušenja se črtajo, ker so zastarele.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Združenje za zaščito ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se zavezuje, da bo sodelovalo z gojiteljem semen, odgovornim za sorto vialone nano, tj. inštitutom Istituto Sperimentale per la Cerealicoltura, Stazione specializzata per la risicoltura di Vercelli (specializirana enota Vercelli za gojenje riža eksperimentalnega inštituta za pridelavo žit), ki je odgovoren za ohranjanje čistosti sorte vialone nano.“ |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Združenje za zaščito ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se zavezuje, da bo sodelovalo z gojiteljem semen, odgovornim za sorto vialone nano, tj. inštitutom Istituto Sperimentale per la Cerealicoltura, Stazione specializzata per la risicoltura di Vercelli (specializirana enota Vercelli za gojenje riža eksperimentalnega inštituta za pridelavo žit), ki je odgovoren za ohranjanje čistosti sorte vialone nano.“

Črta se enota Vercelli za gojenje riža eksperimentalnega inštituta za pridelavo žit, ker ni več odgovorna za ohranjanje čistosti sorte. Poleg tega se za vsebino specifikacije ne zdi pomembno, da so navedene kakršne koli dejavnosti sodelovanja, ki jih lahko izvaja združenje za zaščito.

| — | Člen 5 — Metoda proizvodnje — nekdanji člen 5 sedanje specifikacije proizvoda |
| --- | --- |

—

Člen 5 — Metoda proizvodnje — nekdanji člen 5 sedanje specifikacije proizvoda

| — | Naslednji stavek:

  „Dejavnosti beljenja in pakiranja riža je treba izvajati na opredeljenem območju iz člena 3.“

  se spremeni:

  „Dejavnosti proizvodnje in pakiranja riža je treba izvajati na opredeljenem območju iz člena 3.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Dejavnosti beljenja in pakiranja riža je treba izvajati na opredeljenem območju iz člena 3.“

se spremeni:

„Dejavnosti proizvodnje in pakiranja riža je treba izvajati na opredeljenem območju iz člena 3.“

Beljenje se črta zaradi uvedbe nove vrste proizvoda polrjavega riža, ki vključuje luščenje in delno beljenje.

Kot je bilo prvotno določeno za „belo“ vrsto riža, je treba te postopke brušenja izvajati na geografskem območju pridelave riža. Omejitev v zvezi s postopki brušenja se ohrani zaradi zagotavljanja skladnosti s proizvodnim procesom, ki se izvaja na podlagi meril, nastalih v večstoletni tradiciji, ki je skupaj s posebno primernostjo območja za pridelavo riža omogočila uveljavitev ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ na trgu.

| — | Naslednji odstavek:

  „Priporočene in dovoljene dejavnosti brušenja so navedene spodaj:
  luščenje: brušenje, da se odstranijo glumellae (lupine), izvaja se lahko z valjastimi ali korundovimi luščilnimi stroji;
  beljenje: brušenje za odstranitev osemenja in embria, ki se mora izvajati z uporabo ustreznih strojev za beljenje;
  sekundarna predelava: da bi dopolnili postopek beljenja, se lahko opravi brušenje riža s korundovim propelerjem, da se odstranijo bleda zrna, in s polirno krtačo ali strojem na vodo/zrak za poliranje jedrc.“

  se spremeni:

  „Priporočene in dovoljene dejavnosti brušenja so navedene spodaj:
  Beli riž:
  luščenje: brušenje, da se odstranijo glumellae (lupine), izvaja se lahko z valjastimi ali korundovimi luščilnimi stroji;
  beljenje: brušenje za odstranitev osemenja in embria, ki se mora izvajati z uporabo ustreznih strojev za beljenje;
  sekundarna predelava: da bi dopolnili postopek beljenja, se lahko opravi brušenje belega riža s korundovim propelerjem, da se odstranijo bleda zrna, in s polirno krtačo ali strojem na vodo/zrak za poliranje jedrc.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji odstavek:

„Priporočene in dovoljene dejavnosti brušenja so navedene spodaj:

luščenje: brušenje, da se odstranijo glumellae (lupine), izvaja se lahko z valjastimi ali korundovimi luščilnimi stroji;

beljenje: brušenje za odstranitev osemenja in embria, ki se mora izvajati z uporabo ustreznih strojev za beljenje;

sekundarna predelava: da bi dopolnili postopek beljenja, se lahko opravi brušenje riža s korundovim propelerjem, da se odstranijo bleda zrna, in s polirno krtačo ali strojem na vodo/zrak za poliranje jedrc.“

se spremeni:

„Priporočene in dovoljene dejavnosti brušenja so navedene spodaj:

Beli riž:

luščenje: brušenje, da se odstranijo glumellae (lupine), izvaja se lahko z valjastimi ali korundovimi luščilnimi stroji;

beljenje: brušenje za odstranitev osemenja in embria, ki se mora izvajati z uporabo ustreznih strojev za beljenje;

sekundarna predelava: da bi dopolnili postopek beljenja, se lahko opravi brušenje belega riža s korundovim propelerjem, da se odstranijo bleda zrna, in s polirno krtačo ali strojem na vodo/zrak za poliranje jedrc.“

Zaradi uvedbe polrjave vrste riža se odstavek spremeni, ne da bi se spremenila njegova vsebina, da se pojasni, da se nanaša na beli riž.

| — | Na koncu zgornjega odstavka se doda naslednji novi stavek:
  „Polbrušeni ali polrjavi riž: luščenje in delno beljenje.“ |
| --- | --- |

—

Na koncu zgornjega odstavka se doda naslednji novi stavek:

„Polbrušeni ali polrjavi riž: luščenje in delno beljenje.“

Zaradi celovitosti in jasnosti specifikacije proizvoda se doda opis postopkov predelave polbrušenega ali polrjavega riža.

Povezava

Povezava

| — | Glede na to, da se nekateri deli člena 6 (Značilnosti pri dajanju na trg) sedanje specifikacije prestavijo v člen 2, drugi pa se črtajo, člen 6 v novi različici specifikacije proizvoda vsebuje podrobnosti o povezavi z ozemljem porekla. Ta člen namreč dopolnjuje specifikacijo, kar zadeva vsebino, ki se zahteva po veljavnih pravilih, in združuje informacije iz spisa, ki so podlaga za registracijo imena, in informacije, navedene v povzetku, ki je objavljen v Uradnem listu Evropske unije št. L 71/17. Člen 6 specifikacije proizvoda se preoblikuje: |
| --- | --- |

—

Glede na to, da se nekateri deli člena 6 (Značilnosti pri dajanju na trg) sedanje specifikacije prestavijo v člen 2, drugi pa se črtajo, člen 6 v novi različici specifikacije proizvoda vsebuje podrobnosti o povezavi z ozemljem porekla. Ta člen namreč dopolnjuje specifikacijo, kar zadeva vsebino, ki se zahteva po veljavnih pravilih, in združuje informacije iz spisa, ki so podlaga za registracijo imena, in informacije, navedene v povzetku, ki je objavljen v Uradnem listu Evropske unije št. L 71/17. Člen 6 specifikacije proizvoda se preoblikuje:

Uradnem listu Evropske unije št. L 71/17

Člen 6 — Povezava z okoljem

Tla in podnebni dejavniki

Tla in podnebni dejavniki

Riž „Riso Nano Vialone Veronese“ se prideluje v lahkih aluvialnih tleh s srednjo konsistenco na riževih poljih na ravnici pri Veroni, ki imajo zaradi prisotnosti apnenca splošno alkalen pH.

Posebnost tega območja je, da se napaja iz izvirske vode, ki je prav tako alkalna, ker izvira iz apnenčastih kamnin. Zaradi te izrazite alkalnosti se okolje, na katerem se nahajajo riževa polja v okolici Verone, razlikuje od večine drugih območij za pridelavo riža v Italiji. Poleg tega se na tem območju zaradi tradicionalne uporabe kolobarjenja pri pridelavi riža zelo zmanjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev in kemičnih gnojil.

Na splošno alkalna veronska prst na opredeljenem območju, izvirska voda, enotne podnebne razmere in sistem kolobarjenja posevkov prispevajo k uravnoteženi kombinaciji dejavnikov za proizvodnjo veronskega riža, kar pomeni, da posevki brez težav zaključijo svoj rastni cikel.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Zgodovinski in človeški dejavniki

Zgodovinski viri potrjujejo, da se je pridelava riža začela širiti v Veroni in na okoliškem območju v prvih desetletjih 16. stoletja, uvedle pa so jo družine, ki so izvirale iz Lombardije. Zaradi pridelave riža so se obdelovala številna močvirja, ki bi sicer ostala neproduktivna.

Leta 1545 je beneški senat ustanovil urad nadzornikov za neobdelane vire, da bi urejal „boj za vodo“ na riževih poljih v okolici Verone in izdajal dovoljenja za gradnjo „luščilnikov riža“, tj. hidravličnih sistemov za obdelavo neoluščenega riža. Riž iz Verone, ki je bil že dobro znan, se je prodajal skoraj izključno na trgu Rialto v Benetkah in kmalu postal glavni vir gospodarstva na tem območju.

Izjemno velika količina grafične in kartografske dokumentacije prikazuje obseg ter gospodarski in družbeni pomen pridelave riža v Veroni tudi v 17. in 18. stoletju.

Na območju Verone imajo proizvajalci pomembno vlogo pri pridelavi riža; uvedli in ohranili so kmetijske tehnike kolobarjenja, odstranjevanja plevela in gnojenja, ki omogočajo pridobitev zdravega in kakovostnega proizvoda, še preden gre v predelavo.

Brušenje neoluščenega riža je prav tako pomembno. Izvaja se v lokalnih obratih za brušenje riža, ki so nasledili številne „luščilnike riža“ v tej regiji iz 16. stoletja, nekateri od njih so preživeli in še vedno delujejo.

V njih so lupino riža odstranili z bati na vodni pogon. Čeprav se proces brušenja danes izvaja z modernimi stroji, pri tem še vedno veljajo merila in želja po rezultatih, ki izhajajo iz stoletne tradicije.

Po brušenju so zrna povsem primerna za uporabo pri pripravi tradicionalnih veronskih rižot.

Za uskladitev oddelka 5 enotnega dokumenta z določbami Priloge I k Uredbi (EU) št. 668/2014 se dodajo naslednji odstavki.

| — | „Zahtevek za registracijo ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ temelji na značilnostih proizvoda“. |
| --- | --- |

—

„Zahtevek za registracijo ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ temelji na značilnostih proizvoda“.

| — | „Brušenje poteka v lokalnih obratih za brušenje riža, ki so neposredno nasledili številne ‚luščilnike riža‘ v tej regiji iz 16. stoletja, nekateri od njih so preživeli in še vedno delujejo. V njih so lupino riža odstranili z bati na vodni pogon. Čeprav se proces brušenja danes večinoma izvaja z modernimi stroji, pri tem še vedno veljajo merila in želja po rezultatih, ki izhajajo iz stoletne tradicije. Riževa zrna niso nikoli do konca oluščena in pobeljena; zrnje ostaja delno vključeno v osemenje in je kot tako povsem primerno za uporabo pri pripravi tradicionalnih veronskih rižot.“ |
| --- | --- |

—

„Brušenje poteka v lokalnih obratih za brušenje riža, ki so neposredno nasledili številne ‚luščilnike riža‘ v tej regiji iz 16. stoletja, nekateri od njih so preživeli in še vedno delujejo. V njih so lupino riža odstranili z bati na vodni pogon. Čeprav se proces brušenja danes večinoma izvaja z modernimi stroji, pri tem še vedno veljajo merila in želja po rezultatih, ki izhajajo iz stoletne tradicije. Riževa zrna niso nikoli do konca oluščena in pobeljena; zrnje ostaja delno vključeno v osemenje in je kot tako povsem primerno za uporabo pri pripravi tradicionalnih veronskih rižot.“

Pregledi

Pregledi

Člen 8 — Pregledi — sedanja specifikacija proizvoda

| — | Naslednji stavki se črtajo:






  — | „Ko se setev konča, morajo vsi proizvajalci riža predložiti poročilo o proizvodnji v skladu z ustreznimi obrazci, ki jih pripravi združenje za zaščito, na katerih navedejo površine, zasejane z rižem, za vsako sorto in ustrezne katastrske podatke. |
| --- | --- | --- |

—

Naslednji stavki se črtajo:

—

„Ko se setev konča, morajo vsi proizvajalci riža predložiti poročilo o proizvodnji v skladu z ustreznimi obrazci, ki jih pripravi združenje za zaščito, na katerih navedejo površine, zasejane z rižem, za vsako sorto in ustrezne katastrske podatke.

| — | Združenje za zaščito mora to poročilo prejeti do 31. maja vsako leto, skupaj s kopijo poročila o območju, predloženega nacionalnemu odboru za riž Ente Nazionale Risi. |
| --- | --- |

—

Združenje za zaščito mora to poročilo prejeti do 31. maja vsako leto, skupaj s kopijo poročila o območju, predloženega nacionalnemu odboru za riž Ente Nazionale Risi.

| — | Prav tako morajo proizvajalci vsako leto do 30. novembra, v vsakem primeru pa preden začnejo prodajati riž, predložiti poročilo na obrazcih, ki jih pripravi združenje za zaščito, o količinah proizvodov različnih serij neoluščenega riža vialone nano in zahtevane vzorce.
  Razlogi za črtanje: zahteve, ki jih morajo izpolnjevati nosilci dejavnosti v zvezi s poročanjem o proizvodnji, določi nadzorni organ v ustreznem nadzornem načrtu. Poročila o proizvedenih količinah je treba poslati v roku, ki ga določi nadzorni organ, in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri preverjanju skladnosti s specifikacijo proizvoda. Poleg tega vse obrazce za dejavnosti preverjanja pripravi nadzorni organ in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri teh dejavnostih. |
| --- | --- |

—

Prav tako morajo proizvajalci vsako leto do 30. novembra, v vsakem primeru pa preden začnejo prodajati riž, predložiti poročilo na obrazcih, ki jih pripravi združenje za zaščito, o količinah proizvodov različnih serij neoluščenega riža vialone nano in zahtevane vzorce.

Razlogi za črtanje: zahteve, ki jih morajo izpolnjevati nosilci dejavnosti v zvezi s poročanjem o proizvodnji, določi nadzorni organ v ustreznem nadzornem načrtu. Poročila o proizvedenih količinah je treba poslati v roku, ki ga določi nadzorni organ, in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri preverjanju skladnosti s specifikacijo proizvoda. Poleg tega vse obrazce za dejavnosti preverjanja pripravi nadzorni organ in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri teh dejavnostih.

| — | Združenje za zaščito mora v kratkem času vzeti vzorce iz kopic neoluščenega riža, opraviti potrebne preglede in izdati dovoljenje za uporabo označbe.
  Za dejavnosti vzorčenja so odgovorni posamezni izvajalci in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri pregledih za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda. |
| --- | --- |

—

Združenje za zaščito mora v kratkem času vzeti vzorce iz kopic neoluščenega riža, opraviti potrebne preglede in izdati dovoljenje za uporabo označbe.

Za dejavnosti vzorčenja so odgovorni posamezni izvajalci in ne združenje za zaščito, ki nima nobene vloge pri pregledih za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda.

| — | Združenje za zaščito mora poslati vse obdelane podatke v zvezi s proizvodnjo neoluščenega riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ Gospodarski zbornici Verone v informativne namene.
  Ta določba ne spada med naloge, ki jih je določilo združenje za zaščito, zato ne bi smela biti vključena v specifikacijo. |
| --- | --- |

—

Združenje za zaščito mora poslati vse obdelane podatke v zvezi s proizvodnjo neoluščenega riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ Gospodarski zbornici Verone v informativne namene.

Ta določba ne spada med naloge, ki jih je določilo združenje za zaščito, zato ne bi smela biti vključena v specifikacijo.

| — | Obrati za brušenje riža morajo izpolnjevati vse smernice združenja za zaščito riža ‚Riso Nano Vialone‘, mu omogočiti preglede in mu dovoliti dostop do registrov nacionalnega odbora za riž Ente Nazionale Risi.
  Določbe o obveznostih gospodarskih subjektov, katerih cilj je zagotoviti skladnost s smernicami, ki jih je določilo združenje za zaščito, niso pomembne za vsebino specifikacije, zato je ustrezno, da se stavek črta. Obveznosti do nadzornega organa so določene drugje, in sicer v členu 7 specifikacije. |
| --- | --- |

—

Obrati za brušenje riža morajo izpolnjevati vse smernice združenja za zaščito riža ‚Riso Nano Vialone‘, mu omogočiti preglede in mu dovoliti dostop do registrov nacionalnega odbora za riž Ente Nazionale Risi.

Določbe o obveznostih gospodarskih subjektov, katerih cilj je zagotoviti skladnost s smernicami, ki jih je določilo združenje za zaščito, niso pomembne za vsebino specifikacije, zato je ustrezno, da se stavek črta. Obveznosti do nadzornega organa so določene drugje, in sicer v členu 7 specifikacije.

| — | Izvajanje te specifikacije proizvoda nadzira Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, ki lahko v skladu s členom 10 Uredbe (EGS) št. 2081/92 uporablja storitve združenja za zaščito za spremljanje proizvodnje in trgovanja z rižem ‚Riso Nano Vialone Veronese‘.
  Ta odstavek se nadomesti z veljavno zakonodajo o pregledih, ki pooblašča nadzorne organe, da preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda. |
| --- | --- |

—

Izvajanje te specifikacije proizvoda nadzira Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, ki lahko v skladu s členom 10 Uredbe (EGS) št. 2081/92 uporablja storitve združenja za zaščito za spremljanje proizvodnje in trgovanja z rižem ‚Riso Nano Vialone Veronese‘.

Ta odstavek se nadomesti z veljavno zakonodajo o pregledih, ki pooblašča nadzorne organe, da preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda.

| — | Podatki nadzornega organa, odgovornega za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, se vključijo v člen 7 specifikacije proizvoda.“ |
| --- | --- |

—

Podatki nadzornega organa, odgovornega za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, se vključijo v člen 7 specifikacije proizvoda.“

Označevanje

Označevanje

Člen 8 — Označevanje — nekdanji člen 7 sedanje specifikacije proizvoda

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Prepovedana je uporaba dodatnih geografskih navedb in geografskih ali toponomastičnih označb, ki se nanašajo na občine, dele območij ali celotna geografska območja, ki jih zajema območje proizvodnje iz člena 3.“

  Umakne se prepoved uporabe dodatnih geografskih ali toponomastičnih sklicevanj, tako da lahko proizvajalci vključijo geografsko sklicevanje na proizvodno območje ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“. |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Prepovedana je uporaba dodatnih geografskih navedb in geografskih ali toponomastičnih označb, ki se nanašajo na občine, dele območij ali celotna geografska območja, ki jih zajema območje proizvodnje iz člena 3.“

Umakne se prepoved uporabe dodatnih geografskih ali toponomastičnih sklicevanj, tako da lahko proizvajalci vključijo geografsko sklicevanje na proizvodno območje ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“.

| — | Naslednji stavek:

  „Uporaba imen, imen družb in zasebnih blagovnih znamk je dovoljena, če ne vključujejo hvaljenja in ne zavajajo kupca glede geografskih imen.“

  se spremeni:

  „Uporaba imen, imen družb in zasebnih blagovnih znamk je dovoljena, če ne vključujejo izrecnega hvaljenja in ne zavajajo kupca, prav tako je dovoljena uporaba znamk javnih institucij in regionalnih znamk v skladu s pravili EU.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Uporaba imen, imen družb in zasebnih blagovnih znamk je dovoljena, če ne vključujejo hvaljenja in ne zavajajo kupca glede geografskih imen.“

se spremeni:

„Uporaba imen, imen družb in zasebnih blagovnih znamk je dovoljena, če ne vključujejo izrecnega hvaljenja in ne zavajajo kupca, prav tako je dovoljena uporaba znamk javnih institucij in regionalnih znamk v skladu s pravili EU.“

Vključi se določba o vključitvi javnih institucionalnih in regionalnih blagovnih znamk, ki so v skladu pravili EU o označevanju, na etiketo riža „Riso Nano Vialone Veronese“, da se lahko potrošnikom zagotovi več informacij v zvezi s krajem proizvodnje.

| — | Naslednji stavek:

  „Paketi riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘, ki se dajo na trg, morajo imeti težo 0,5 kg, 1 kg, 2 kg ali 5 kg in morajo biti narejeni iz materiala, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja.“

  se spremeni:

  „Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se da na trg v embalaži, ki jo dovoljuje veljavna zakonodaja.“ |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Paketi riža ‚Riso Nano Vialone Veronese‘, ki se dajo na trg, morajo imeti težo 0,5 kg, 1 kg, 2 kg ali 5 kg in morajo biti narejeni iz materiala, ki ga dovoljuje veljavna zakonodaja.“

se spremeni:

„Riž ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ se da na trg v embalaži, ki jo dovoljuje veljavna zakonodaja.“

Besedilo se preoblikuje, sklicevanje na težo paketov pa se črta, da lahko izvajalci pakiranja izpolnijo različne potrebe na trgu.

| — | Naslednji stavek:

  „Besedilo ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ mora biti na embalaži navedeno z razločnimi, neizbrisnimi črkami v barvi, ki je v jasnem kontrastu z barvo podlage, in na način, da ga je mogoče jasno ločiti od drugih informacij na embalaži.“

  se nadomesti z besedilom:

  „Vsak paket mora biti označen z logotipom ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ in logotipom EU. Logotip ZGO mora biti takšen, kot je prikazan spodaj, napisan s pisavo Times New Roman in z vertikalno kompresijo 62 %.“

  Uporablja se logotip: |
| --- | --- |

—

Naslednji stavek:

„Besedilo ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ mora biti na embalaži navedeno z razločnimi, neizbrisnimi črkami v barvi, ki je v jasnem kontrastu z barvo podlage, in na način, da ga je mogoče jasno ločiti od drugih informacij na embalaži.“

se nadomesti z besedilom:

„Vsak paket mora biti označen z logotipom ZGO ‚Riso Nano Vialone Veronese‘ in logotipom EU. Logotip ZGO mora biti takšen, kot je prikazan spodaj, napisan s pisavo Times New Roman in z vertikalno kompresijo 62 %.“

Uporablja se logotip:

Image 1

Zaradi večje jasnosti specifikacije proizvoda in zaradi večje prepoznavnosti proizvoda med potrošniki ta predlog spremembe uvaja logotip „Riso Nano Vialone Veronese“ in ga ureja z natančno opredelitvijo pisave, ki se uporablja za ime označbe.

| — | Črta se naslednji stavek:

  „Paketi riža morajo biti oštevilčeni v skladu z navodili združenja za zaščito ‚Riso Vialone Nano Veronese‘.“ |
| --- | --- |

—

Črta se naslednji stavek:

„Paketi riža morajo biti oštevilčeni v skladu z navodili združenja za zaščito ‚Riso Vialone Nano Veronese‘.“

Zahteva po številčenju paketov se črta, saj veljavna zakonodaja danes zagotavlja sledljivost vseh proizvodov. Številčenje paketov je bil dodaten birokratski ukrep, ki so ga morali izvajati proizvajalci.

Embalaža

Embalaža

Točka 4.8 povzetka:

| — | Stavek:

  „Riž je pakiran v papirnate pakete z nalepko zadevnega obrata za brušenje riža in zaščitnim logotipom.“

  se črta. Namen spremembe je popraviti neskladnost s specifikacijo proizvoda, ki ne določa embalaže riža. Točka se uskladi z vsebino specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Riž je pakiran v papirnate pakete z nalepko zadevnega obrata za brušenje riža in zaščitnim logotipom.“

se črta. Namen spremembe je popraviti neskladnost s specifikacijo proizvoda, ki ne določa embalaže riža. Točka se uskladi z vsebino specifikacije proizvoda.

| — | Stavek:

  „Logotip je sestavljen iz slike italijanskega plemiča Cangrande della Scala na belem konju in rumenega riževega klasa na črnem ozadju; na dnu logotipa je podoba mestnega grba Verone, z rdečo lestvijo na rumenem ozadju.“

  se črta, ker ni v skladu z značilnostmi logotipa iz navedene spremembe. Točka 3.6 enotnega dokumenta, ki je priložen temu zahtevku, se tako uskladi z vsebino specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Stavek:

„Logotip je sestavljen iz slike italijanskega plemiča Cangrande della Scala na belem konju in rumenega riževega klasa na črnem ozadju; na dnu logotipa je podoba mestnega grba Verone, z rdečo lestvijo na rumenem ozadju.“

se črta, ker ni v skladu z značilnostmi logotipa iz navedene spremembe. Točka 3.6 enotnega dokumenta, ki je priložen temu zahtevku, se tako uskladi z vsebino specifikacije proizvoda.

Spremembe besedila

Spremembe besedila

| — | „Člen 2 — Sorta riža“
  se spremeni:

  „Člen 2 — Značilnosti proizvoda“ |
| --- | --- |

—

„Člen 2 — Sorta riža“

se spremeni:

„Člen 2 — Značilnosti proizvoda“

Naslov člena se spremeni in celoten člen se preoblikuje, pri čemer se informacije iz člena 6 specifikacije proizvoda (Značilnosti porabe) prestavijo v člen 2.

| — | — „Člen 4 — Značilnosti pridelave in sušenja“ in „člen 5 — Metode brušenja riža“ specifikacije proizvoda se združita v en člen, in sicer „člen 5 — Metoda proizvodnje“. |
| --- | --- |

—

— „Člen 4 — Značilnosti pridelave in sušenja“ in „člen 5 — Metode brušenja riža“ specifikacije proizvoda se združita v en člen, in sicer „člen 5 — Metoda proizvodnje“.

ENOTNI DOKUMENT

„RISO NANO VIALONE VERONESE“

„RISO NANO VIALONE VERONESE“

EU št.: PGI-IT-01529-AM03 – 22. junij 2018

EU št.: PGI-IT-01529-AM03 – 22. junij 2018

ZOP ( ) ZGO (X)

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

Ime

„Riso Nano Vialone Veronese“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina: 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ se proizvaja izključno iz neoluščenega riža sorte vialone nano.

Ko je riž „Riso Nano Vialone Veronese“ dan na trg, mora biti uvrščen v eno od naslednjih kategorij proizvodov:

| — | polbrušeni ali polrjavi: proizveden z brušenjem, ki vključuje delno odstranitev embria (kalčka) in osemenja; |
| --- | --- |

—

polbrušeni ali polrjavi: proizveden z brušenjem, ki vključuje delno odstranitev embria (kalčka) in osemenja;

| — | beli: proizveden z brušenjem, ki vključuje popolno odstranitev osemenja. |
| --- | --- |

—

beli: proizveden z brušenjem, ki vključuje popolno odstranitev osemenja.

Riž „Riso Nano Vialone Veronese“ ima naslednje značilnosti:

| — | dolžina: 5,4 mm–5,8 mm |
| --- | --- |

—

dolžina: 5,4 mm–5,8 mm

| — | širina: 3,2 mm–3,5 mm |
| --- | --- |

—

širina: 3,2 mm–3,5 mm

| — | debelina: 2,0 mm–2,2 mm |
| --- | --- |

—

debelina: 2,0 mm–2,2 mm

| — | razmerje med dolžino in širino: 1,6–1,8 |
| --- | --- |

—

razmerje med dolžino in širino: 1,6–1,8

| — | notranje jedro: podaljšano |
| --- | --- |

—

notranje jedro: podaljšano

| — | proga: je ni |
| --- | --- |

—

proga: je ni

Poleg tega delež sortnih nečistoč riža ne sme presegati 3 %.

Poleg zgoraj navedenih sortnih značilnosti mora riž „Riso Nano Vialone Veronese“ izpolnjevati naslednje fizikalne in kemijske parametre:

| — | amiloza | najmanj 21 % (suha snov) |
| --- | --- | --- |
| — | čas želatiniranja | od 15 do 20 minut |
| — | indeks čvrstosti | najmanj 0,85 kg/cm2 |
| — | indeks viskoznosti | največ 2,5 g/cm |

—

amiloza

najmanj 21 % (suha snov)

—

čas želatiniranja

od 15 do 20 minut

—

indeks čvrstosti

najmanj 0,85 kg/cm2

2

—

indeks viskoznosti

največ 2,5 g/cm

Zgornje značilnosti so bili opredeljene na podlagi riža, ki je pripravljen za dajanje na trg.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Fazi pridelave in brušenja riža „Riso Nano Vialone Veronese“ (luščenje, beljenje v različnem obsegu in sekundarna predelava) morata potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Riž mora biti zapakiran na opredeljenem geografskem območju, da se prepreči nastajanje mikrolezij na zrnih brušenega riža zaradi nihanj v vlažnosti in zaradi mehanskega stresa, ki bi mu sicer bil brušeni riž izpostavljen. Če je riž poškodovan, se poslabša kakovost, čas kuhanja pa se skrajša.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsak paket mora biti označen z logotipom ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ in logotipom EU.

Uporablja se logotip:

Image 2

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Južno območje pokrajine Verona: občine: Mozzecane, Nogarole Rocca, Vigasio, Trevenzuolo, Erbè, Sorgà, Nogara, Gazza Veronese, Salizzole, Isola della Scala, Buttapietra, Sanguinetto, Concamarise, Casaleone, Cerea, San Pietro di Morubio, Bovolone, Roverchiara, Isola Rizza, Oppeano, Ronco All’Adige, Palù, Zevio in Povegliano Veronese.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za registracijo ZGO „Riso Nano Vialone Veronese“ temelji na značilnostih proizvoda.

Opredeljeno območje ima enotno podnebje, ki je zelo primerno za pridelavo riža „Riso Vialone Nano Veronese“. K temu prispeva tudi sveža in čista izvirska voda, ki je precej značilna za to območje. Na tem območju se zaradi uporabe kolobarjenja pridelka pri pridelavi riža zelo zmanjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev in kemičnih gnojil.

Značilnosti prsti na območju Verona se razlikujejo od značilnosti na drugih območjih pridelovanja riža zaradi:

| — | vrednosti pH prsti, ki je vedno alkalna; |
| --- | --- |

—

vrednosti pH prsti, ki je vedno alkalna;

| — | izvirske vode iz apnenčastih skal, ki je zato prav tako alkalna; |
| --- | --- |

—

izvirske vode iz apnenčastih skal, ki je zato prav tako alkalna;

| — | tradicionalne pridelave, ki se je prenašala med generacijami. |
| --- | --- |

—

tradicionalne pridelave, ki se je prenašala med generacijami.

Brušenje poteka v lokalnih obratih za brušenje riža, ki so neposredno nasledili številne „luščilnike riža“ v tej regiji iz 16. stoletja; nekateri od njih so preživeli in še vedno delujejo. V njih so lupino riža odstranili z bati na vodni pogon. Čeprav se proces brušenja danes večinoma izvaja z modernimi stroji, pri tem še vedno veljajo merila in želja po rezultatih, ki izhajajo iz stoletne tradicije. Riževa zrna niso nikoli do konca oluščena in pobeljena; zrnje ostaja delno vključeno v osemenje in je kot tako povsem primerno za uporabo pri pripravi tradicionalnih veronskih rižot.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Ministrstvo je uvedlo nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje „Riso Vialone Nano Veronese“ kot zaščitene geografske označbe v Uradnem listu Italijanske republike št. 108 z dne 11. maja 2018.

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---