# Uradni list C 88/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 88 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6317. marec 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 88

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6317. marec 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 88/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9703 — SCP/real) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 88/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 88/03 | Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012 | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 88/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9703 — SCP/real) (
  1
  )

1

1

2020/C 88/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  )

1

2

2020/C 88/03

Sporočilo Komisije o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 88/04 | Menjalni tečaji eura — 16. marec 2020 | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 88/04

Menjalni tečaji eura — 16. marec 2020

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 88/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 88/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 88/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2020/C 88/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 20 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 88/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 88/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

8

2020/C 88/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2020/C 88/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9703 — SCP/real)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 88/01)

Komisija se je 4. marca 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9703. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9703. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 88/02)

Komisija se je 5. marca 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9739. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9739. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/3

---

SPOROČILO KOMISIJE

o organu, pristojnem za izdajo potrdil o pristnosti v okviru Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012

(2020/C 88/03)

Uredba Sveta (ES) št. 617/2009 z dne 13. julija 2009 o odprtju avtonomne tarifne kvote za uvoz visokokakovostnega govejega mesa (1) je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 464/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) je bila razveljavljena in nadomeščena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 481/2012 z dne 7. junija 2012 o določitvi pravil za upravljanje tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (4).

Člen 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012 določa, da je treba za sprostitev blaga v prosti promet, uvoženega v okviru tarifne kvote z zaporedno številko 09.2202, ki je nadomestila tarifno kvoto z zaporedno številko 09.4449 iz Uredbe (ES) št. 620/2009, predložiti potrdilo o pristnosti.

Naslednji organi izdajatelji so pristojni za izdajo potrdil o pristnosti na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 481/2012:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AVSTRALIJA |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AVSTRALIJA

| Kontaktna oseba: Biosecurity Service Group |
| --- |
| Mr Greg READ, Executive Manager |
| Tel. +61 262723594 |
| E-naslov: pr@aqis.gov.au |

Kontaktna oseba: Biosecurity Service Group

Mr Greg READ, Executive Manager

Tel. +61 262723594

E-naslov: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE

Internet: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| KANADA |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

KANADA

E-naslov: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Internet: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NOVA ZELANDIJA |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NOVA ZELANDIJA

| Tel. +64 48940100 |
| --- |
| Faks +64 48940720 |
| E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Tel. +64 48940100

Faks +64 48940720

E-naslov: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

| Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| División Industria Animal |
| Ruta 8, km. 17.500 |
| Montevideo |
| URUGVAJ |

Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Ruta 8, km. 17.500

Montevideo

URUGVAJ

| Tel. +598 22204000 |
| --- |
| Faks +598 22204000-150801 |
| E-naslov: dgsg@mgap.gub.uy |
| Internet: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos |

Tel. +598 22204000

Faks +598 22204000-150801

E-naslov: dgsg@mgap.gub.uy

Internet: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos

| Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina |
| --- |
| Secretaría de Gobierno de Agroindustria |
| Punto focal : Subsecretaría de Mercados Agropecuarios |
| Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA |
| Buenos Aires |
| Argentina |

Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina

Secretaría de Gobierno de Agroindustria

Punto focal : Subsecretaría de Mercados Agropecuarios

Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA

Buenos Aires

Argentina

| Tel. +54 1143491625/26 + 54 1143492241 + 54 1143492266 |
| --- |
| E-naslovi: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar |
| Internet: www.argentina.gob.ar/produccion |

Tel. +54 1143491625/26 + 54 1143492241 + 54 1143492266

E-naslovi: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar

Internet: www.argentina.gob.ar/produccion

---

(1)  UL L 182, 15.7.2009, str. 1.

(2)  UL L 149, 8.6.2012, str. 1.

(3)  UL L 182, 15.7.2009, str. 25.

(4)  UL L 148, 8.6.2012, str. 9.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. marec 2020

(2020/C 88/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1157 |
| JPY | japonski jen | 117,76 |
| DKK | danska krona | 7,4731 |
| GBP | funt šterling | 0,90918 |
| SEK | švedska krona | 10,8998 |
| CHF | švicarski frank | 1,0546 |
| ISK | islandska krona | 151,20 |
| NOK | norveška krona | 11,4765 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,960 |
| HUF | madžarski forint | 344,97 |
| PLN | poljski zlot | 4,4070 |
| RON | romunski leu | 4,8343 |
| TRY | turška lira | 7,1568 |
| AUD | avstralski dolar | 1,8198 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5539 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6682 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8499 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5868 |
| KRW | južnokorejski won | 1 373,34 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,5602 |
| CNY | kitajski juan | 7,8351 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5785 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 756,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8092 |
| PHP | filipinski peso | 57,625 |
| RUB | ruski rubelj | 83,5905 |
| THB | tajski bat | 35,937 |
| BRL | brazilski real | 5,5381 |
| MXN | mehiški peso | 25,4478 |
| INR | indijska rupija | 82,8075 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1157

JPY

japonski jen

117,76

DKK

danska krona

7,4731

GBP

funt šterling

0,90918

SEK

švedska krona

10,8998

CHF

švicarski frank

1,0546

ISK

islandska krona

151,20

NOK

norveška krona

11,4765

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,960

HUF

madžarski forint

344,97

PLN

poljski zlot

4,4070

RON

romunski leu

4,8343

TRY

turška lira

7,1568

AUD

avstralski dolar

1,8198

CAD

kanadski dolar

1,5539

HKD

hongkonški dolar

8,6682

NZD

novozelandski dolar

1,8499

SGD

singapurski dolar

1,5868

KRW

južnokorejski won

1 373,34

ZAR

južnoafriški rand

18,5602

CNY

kitajski juan

7,8351

HRK

hrvaška kuna

7,5785

IDR

indonezijska rupija

16 756,20

MYR

malezijski ringit

4,8092

PHP

filipinski peso

57,625

RUB

ruski rubelj

83,5905

THB

tajski bat

35,937

BRL

brazilski real

5,5381

MXN

mehiški peso

25,4478

INR

indijska rupija

82,8075

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 88/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Sinopec Gas Company Limited („Sinopec Gas“, Kitajska), ki pripada skupini China Petrochemical Corporation („Sinopec Group“), |
| --- | --- |

—

Sinopec Gas Company Limited („Sinopec Gas“, Kitajska), ki pripada skupini China Petrochemical Corporation („Sinopec Group“),

| — | Novatek Asia Development Holding PTE. LTD („Novatek Asia“, Singapur), ki ga obvladuje podjetje Joint Stock Company Novatek („Novatek“), |
| --- | --- |

—

Novatek Asia Development Holding PTE. LTD („Novatek Asia“, Singapur), ki ga obvladuje podjetje Joint Stock Company Novatek („Novatek“),

| — | Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund „GAZPROMBANK – ARCTURUS“ („Gazprombank Asset Management“, Rusija), ki ga obvladuje podjetje Gazprombank („Gazprombank“), |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund „GAZPROMBANK – ARCTURUS“ („Gazprombank Asset Management“, Rusija), ki ga obvladuje podjetje Gazprombank („Gazprombank“),

| — | SINOVA Natural Gas Company Limited („skupno podjetje“, Kitajska). |
| --- | --- |

—

SINOVA Natural Gas Company Limited („skupno podjetje“, Kitajska).

Podjetja Sinopec Gas, Novatek Asia in Gazprombank Asset Management pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | podjetje Sinopec Gas je dejavno predvsem na področju gradnje in delovanja projektov v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP) in projektov v zvezi z zemeljskim plinom ter prodaji utekočinjenega zemeljskega plina in zemeljskega plina. Podjetje Sinopec Group je dejavno v naftni in plinski industriji, |
| --- | --- |

—

podjetje Sinopec Gas je dejavno predvsem na področju gradnje in delovanja projektov v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP) in projektov v zvezi z zemeljskim plinom ter prodaji utekočinjenega zemeljskega plina in zemeljskega plina. Podjetje Sinopec Group je dejavno v naftni in plinski industriji,

| — | podjetje Novatek Asia je dejavno predvsem na področju naložb v kapital za projekte skupnih podjetij podjetja Novatek ter na področju naložb v projekte za poslovne subjekte in/ali infrastrukturo v sektorju plina in električne energije v Aziji. Podjetje Novatek je dejavno na področju raziskovanja, proizvodnje, predelave in trženja zemeljskega plina in tekočih ogljikovodikov v Rusiji in tujini, |
| --- | --- |

—

podjetje Novatek Asia je dejavno predvsem na področju naložb v kapital za projekte skupnih podjetij podjetja Novatek ter na področju naložb v projekte za poslovne subjekte in/ali infrastrukturo v sektorju plina in električne energije v Aziji. Podjetje Novatek je dejavno na področju raziskovanja, proizvodnje, predelave in trženja zemeljskega plina in tekočih ogljikovodikov v Rusiji in tujini,

| — | podjetje Gazprombank Asset Management je dejavno predvsem na področju upravljanja premoženja institucionalnih vlagateljev. Podjetje Gazprombank ponuja široko paleto bančnih in finančnih storitev, zlasti v sektorjih, kot so sektor zemeljskega plina ter naftni, petrokemični in elektroenergetski sektor, |
| --- | --- |

—

podjetje Gazprombank Asset Management je dejavno predvsem na področju upravljanja premoženja institucionalnih vlagateljev. Podjetje Gazprombank ponuja široko paleto bančnih in finančnih storitev, zlasti v sektorjih, kot so sektor zemeljskega plina ter naftni, petrokemični in elektroenergetski sektor,

| — | skupno podjetje bo predvidoma dejavno na področju uvoza in izvoza ter nakupa in prodaje zemeljskega plina (vključno s plinom iz plinovoda in UZP) ter naložb v z zemeljskim plinom povezane projekte na Kitajskem. |
| --- | --- |

—

skupno podjetje bo predvidoma dejavno na področju uvoza in izvoza ter nakupa in prodaje zemeljskega plina (vključno s plinom iz plinovoda in UZP) ter naložb v z zemeljskim plinom povezane projekte na Kitajskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/8

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Savennières“

PDO-FR-A0158-AM01

Datum obvestila: 15. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam se zaradi večje pravne varnosti nanaša na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Nazadnje je zaradi boljšega obveščanja javnosti navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na voljo za vpogled na spletišču inštituta INAO.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3.   Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije v vseh anžujskih vinogradih. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima določeno število posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let.“ nadomeščen s stavkom: „Zmogljivost vinske kleti posameznega izvajalca za proizvodnjo vina je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v predhodnih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Savennières

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vin

Značilnosti proizvoda

Vina so mirna suha, polsuha, polsladka ali sladka bela vina, katerih glavne analitske lastnosti so naslednje: – Suha vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. – Druga vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. – Suha vina po vrenju vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter ali 8 gramov na liter, kadar vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. – Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve. Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti. Okus je poln in mehak ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Nazadnje nastane mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, ki dajejo harmonijo in uravnoteženost. Ta vina se popolnoma razvijejo po več letih od stekleničenja. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Prepovedana je uporaba lesenih trsk. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v suhem vinu ne presega 13 %.

Pri drugih vinih so prepovedani kakršni koli postopki obogatitve. Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Vina se donegujejo vsaj do 15. februarja leta, ki sledi letu trgatve.

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz te specifikacije proizvoda. Na teh vinogradniških parcelah razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

Pravila rezi in špalirne oblike vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalirna oblika je štirietažna; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Grozdje se obira z odbiranjem grozdov na trsih. Uporaba spravljalnikov grozdja je prepovedana.

(b)   Največji donosi

Suha in polsuha vina

50 hektolitrov na hektar

druga vina

35 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Bouchemaine, La Possonnière, Savennières.

7.   Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

1.   Informacije o geografskem območju

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na desnem bregu Loare, približno 15 kilometrov od mesta Angers. Zaznamuje ga skupina gričev, obrnjenih proti jugu/jugovzhodu, ki se razprostirajo od Loare v pasu od 500 do 1 500 metrov in nizajo približno 6 kilometrov vzdolž Loare. Na severu geografskega območja je obsežna, hladnejša planota, izpostavljena vetru, ki je večinoma namenjena živinoreji in pridelavi žit.

Geološko podlago sestavljajo formacije skrilavca in skrilastega peščenjaka iz obdobja od zgornjega ordovicija do spodnjega devona, ponekod pa jo prepredajo žilnine vulkanskih kamnin (rioliti in spiliti). Ob vznožju planote je v bolj ali manj debelih slojih naloženega nekaj eolskega peska iz kvartarja. Na pobočjih pa je matična kamnina najpogosteje zelo blizu površine.

Geografsko območje se razprostira na ozemlju treh občin: Bouchemaine, La Possonnière in Savennières.

Podnebje je oceansko. Zaradi masiva Mauges, ki se nahaja zahodno od vinorodnega območja, pa se to oceansko podnebje nekoliko razlikuje z ustvarjanjem učinka fena. Povprečna letna količina padavin znaša 650 mm in zaznamuje celoto, ki je v zavetju pred vlažnimi vetrovi, medtem ko na pobočjih masiva Mauges presega 800 mm. Ta razlika v količini padavin je še izrazitejša med rastnim ciklom trte, zlasti od junija do obdobja trgatve. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C). Loara ima bistveno vlogo pri uravnavanju temperatur na bližnjem griču, izpostavljenemu prevladujočemu vetru, in tako ponoči ohranja visoke temperature. Pomembno vlogo ima tudi zato, ker v obdobju trgatve spodbuja pojav jutranjih meglic, ki so bistvene za razvoj plemenite plesni.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo, ki je bilo najprej omejeno na parcele v bližini velikih anžujskih opatij, se je razširilo vse okoli Angersa, nato pa v 4. stoletju na griča Pruniers in Bouchemaine. Proti letu 1130 so menihi iz opatije Saint-Nicolas d’Angers zasadili vinsko trto na griču nad Loaro, po katerem je dobil ime grad „La Roche aux Moines“. Leta 1140 so benediktinke v tržni naselbini La Possonnière zgradile samostan, imenovan „Le Prieuré“. Obkrožali so ga obsežni vinogradi. Od tedaj je bilo vino „Savennières“ cenjeno na mizah plemstva, zlasti v 15. stoletju na mizi „dobrega kralja Reneja“ (Rene I. Anžujski). Ta je ob postanku v občini pokusil čašo vina s parcele zahodno od tržne naselbine in ga označil za zlato kapljico („goutte d’or“). Ta parcela je od takrat znana pod imenom „Clos de la Goutte d’Or“.

Vinorodno območje se je razvilo predvsem v 17. in 18. stoletju. Bidet in Duhamel de Monceau sta v delu „Traité sur la nature et la culture de la vigne“ (Razprava o naravi in gojenju vinske trte), ki je izšlo leta 1749, zapisala: „Na gričih, ki kraljujejo ob Loari na obeh bregovih, se razprostirajo različni anžujski vinogradi; ti griči so medsebojno oddaljeni pol ali četrt [nekdanje] milje, raztezajo pa se do 7 ali 8 milj od Angersa proti Bretaniji. Tu so samo skale, ki so bile nekdaj povsem nerodovitne, porasle z grmičevjem, goščavo in starimi drevesi; zaradi tega je bilo to območje nedostopno in nepredirno ter je dajalo zatočišče vsem vrstam divjih zveri in strupenih živali. Območje, ki ga je zelo težko krčiti, je zdaj popolnoma obdelano in zasajeno z vinsko trto vse do tam, kjer grič začne na severni strani postajati položnejši in se obračati, kar obsega četrt ali pol [nekdanje] milje. Griči na desnem bregu Loare, če se spuščamo proti Nantesu, so obrnjeni proti jugu, zato je vino tam boljše in močnejše kot na levem bregu...“. Griči in zemljišča ob tržni naselbini Savennières so pokriti z vinogradi in vsaka hiša na podeželju ima nekaj brajd. Pred francosko revolucijo je bilo v Cahiers de doléances (pritožbeni zvezki), ki so jih uredili Etats généraux (generalni stanovi), opisano stanje vinogradov na gričevju. „Savennières: 2460 prebivalcev, ena tretjina vinogradov z odličnim pridelkom [...] Nisem še videl tako obdavčene župnije, kot je Savennières,“ je takrat napisal M. Dertrou, upravitelj.

V 19. stoletju je vinogradništvo zaradi precejšnjega napredka v enologiji in varstvu rastlin doživelo temeljito preobrazbo pod vodstvom lastnikov, kot je bil Guillory, ki so skrbeli za pridobivanje kakovostnih vin in ohranjanje slovesa vin „Savennières“. Pridobili so torej številne izkušnje, tako s poskusi z uvedbo drugih sort vinske trte, med drugim sorte verdelho z Madeire, katere približno 60 trsov je bilo po navedbah profesorja Maisonneuva gojenih na „Coulée de Serrant“, kot z urejanjem teras ali poskusi uporabe špalirne oblike. Kljub temu sorta chenin B ostaja sorta vinske trte, ki je idealna za ta vinograd. Jules Guyot je med enim svojih obiskov leta 1865 odlično opisal gojitveno obliko, ko je govoril o rezi na reznike, pletju mladik in trgatvi, pri kateri „velik del grozdov zmehčan... “.

Kontrolirana označba porekla „Savennières“ je priznana z odlokom z dne 8. decembra 1952, ki pretežno opredeljuje vina s fermentirnimi sladkorji. Ta odlok se je na pobudo zaporednih predsednikov sindikata za zaščito, med katerimi je bil Michèle Bazin de Jessey, razvil v smeri opredelitve suhih vin z možnostjo pridelave vin s fermentirnimi sladkorji, ki tako izražajo vinogradniške prakse in izvirnost okolja.

Leta 2009 je vinograde obdelovalo 34 izvajalcev.

2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so bela in najpogosteje suha vina. Vendar lahko včasih vsebujejo fermentirne sladkorje. So bledo rumene do zlato rumene barve.

Za vonj so običajno značilne cvetlične aromatične vonjave ali note (akacija, lipa itd.), pomešane s sadnimi notami, ki lahko spominjajo na hruško, breskev, kutino, pražene mandlje, rozine, med, vse skupaj pa je obogateno s pridihom mineralnosti.

Okus je poln in mehak ter razkriva vso aromatično kompleksnost. Nazadnje nastane mešanica svežine, mineralnosti in kančka grenkosti, ki dajejo harmonijo in uravnoteženost.

Ta vina se popolnoma razvijejo po več letih od stekleničenja. Vina s fermentirnimi sladkorji so izredno primerna za staranje.

3.   Medsebojni vzročni vplivi

Razmejeno območje parcel za pridelavo grozdja vključuje parcele, ki ležijo na gričih, zaščitenih pred vetrom, so obrnjene proti jugu in imajo plitva tla, ki so nastala na formacijah skrilavca in skrilastega peščenjaka paleozojskega masiva, ali plitva tla, ki so nastala na eolskem pesku. Tla, ki so slabo rodovitna in zelo prodnata, imajo dobro sposobnost odvajanja vode in majhno zalogo vode.

Te vinogradniške lege zahtevajo optimalno vzgojo rastline in njenega proizvodnega potenciala, ki se izraža v gojitveni obliki vinske trte, strogih pravilih rezi in trgatvi z odbiranjem grozdov, vključno za proizvodnjo suhih vin.

Znanje izvajalcev se odraža v navezanosti na sorto vinske trte chenin B, odporno sorto, ki v takih razmerah razvije vso svojo izvirnost in polnost. Prilagodili so se na njene posebnosti in bogastvo s tem, da so ustvarili različne tehnične načrte. Vsebnost fermentirnih sladkorjev v pridelanih vinih je tradicionalno odvisna od mesta zasaditve, gojitvene oblike vinske trte in vremenskih razmer letnika. Kadar so vremenske razmere ob koncu trgatve ugodne zaradi vloge Loare kot termoregulatorja, vetrov, ki jih usmerja reka in ki mehansko spodbujajo sušenje jagod, ali prisotnosti jutranjih meglic, se „polsladka“ ali „sladka“ vina pridelujejo iz jagod, bogatih s sladkorjem, ker so se sušile na trti ali je na njih nastala plemenita plesen zaradi delovanja Botrytis cinerea.

Izvajalci so tako zelo hitro prevzeli tehnike, ki jim omogočajo, da s prilagoditvijo tehnik pridelave vina iz grozdja potegnejo najboljše. Uveljavilo se je donegovanje v kleti po vrenju, da vino pridobi kompleksne arome. Za dosego tega cilja je v specifikaciji proizvoda opredeljeno najkrajše obdobje donegovanja do 15. marca leta, ki sledu letu trgatve.

Izvirna in posebna vina z zgodovinskim slovesom je mogoče pridobivati zaradi kombinacije posebnega naravnega okolja, sorte vinske trte, ki je nanj povsem prilagojena, in ljudi, ki znajo izkoristiti ves njen potencial. André Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) ta vina hitro uvrstil v prvo kategorijo ter jim s tem priznal izvirnost, kakovost in sloves.

Vinorodno območje „Savennières“, simbol blagega anžujskega podnebja („douceur angevine“), je od leta 2001 vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlja pooblaščene občine Brigné), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) ter Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Vina so v trgovinskih dokumentih, dovoljenjih za promet in oznakah obvezno predstavljena z izrazi „polsuho“, „polsladko“ ali „sladko“, ki ustrezajo vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v zakonodaji Skupnosti. Na oznakah so ti izrazi navedeni v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/15

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/07)

Obvestilo se objavi v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„RECIOTO DI SOAVE“

PDO-IT-A0465-AM02

Datum sporočila: 2. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Gojitvene oblike vinske trte

Opis in razlogi

Opis

Gojitvenim oblikam vinske trte sta bili dodani ženevska dvojna zavesa (GDC – Geneva double courtain) in latnik v vseh svojih različicah.

Razlogi.

Ta sprememba ustreza potrebi po prilagoditvi specifikacije proizvoda novi dinamiki razvoja sodobnejših in inovativnejših sistemov gojenja (zlasti različnih novih oblik latnika) in potrebi, da se z agronomskega vidika odgovori na podnebne spremembe.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

2.   Gostota trsov na hektar

Opis in razlogi

Opis

Pri gostoti trsov na hektar (ki ne sme biti manjša od 3 300) je črtan sklic na uredbo z dne 7. maja 1998.

Razlogi.

Gre za formalno spremembo, ker mora gostota novih zasaditev vinograda znašati najmanj 3 300 trsov na hektar.

Ta formalna sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

3.   Navajanje dodatnih geografskih enot pri označevanju vin z ZOP „Recioto di Soave“

Opis in razlogi

Opis.

Pri vinih z ZOP „Recioto di Soave“„Recioto di Soave classico“ je dovoljeno sklicevanje na dodatne geografske enote, ki so manjše od območja proizvodnjeoznačbe, se nahajajo na istem območju proizvodnje in so navedene na določenem seznamu, pod pogojem, da se proizvod proizvaja ločeno in je posebej naveden v letni prijavi pridelave grozdja.

Razlogi.

Namen sklicevanja na manjše geografske enote posebne vrednosti, ki se nahajajo na zamejenem območju proizvodnje in so lokalizirane po skrbnem določanju namembnosti zemljišč, je bil bolje opredeliti izvor vina in s tem okrepiti njegovo povezavo z ozemljem.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 - Dodatni pogoji - enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Recioto di Soave

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

„Recioto di Soave“

| — | barva: zlato rumena; |
| --- | --- |

—

barva: zlato rumena;

| — | vonj: intenziven in saden, tudi s pridihi vanilje; |
| --- | --- |

—

vonj: intenziven in saden, tudi s pridihi vanilje;

| — | okus: sladek, žameten, zaokrožen, včasih s pridihi vanilje, tudi značilno živahen; |
| --- | --- |

—

okus: sladek, žameten, zaokrožen, včasih s pridihi vanilje, tudi značilno živahen;

| — | najmanjši volumenski delež alkohola: 12,00 vol %; |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež alkohola: 12,00 vol %;

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,0 g/l; |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,0 g/l;

| — | preostali reducirajoči sladkorji: najmanj 70 g/l. |
| --- | --- |

—

preostali reducirajoči sladkorji: najmanj 70 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino „Recioto di Soave“

| — | pena: fina in obstojna; |
| --- | --- |

—

pena: fina in obstojna;

| — | rumena barva: zlatorumena različne intenzivnosti; |
| --- | --- |

—

rumena barva: zlatorumena različne intenzivnosti;

| — | vonj: prijeten, intenzivno in saden; |
| --- | --- |

—

vonj: prijeten, intenzivno in saden;

| — | okus: polsladko in sladko, žametno, skladno, telesno; |
| --- | --- |

—

okus: polsladko in sladko, žametno, skladno, telesno;

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l; |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l;

| — | preostali reducirajoči sladkorji: najmanj 70 g/l |
| --- | --- |

—

preostali reducirajoči sladkorji: najmanj 70 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,50 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,50

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

JIH NI.

b.   Največji donosi

| | „Recioto di Soave“; „Recioto di Soave classico“ |
| --- | --- |

„Recioto di Soave“; „Recioto di Soave classico“

| | 9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| | Peneče vino „Recioto di Soave“ |
| --- | --- |

Peneče vino „Recioto di Soave“

| | 9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

9 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

| A) | Grozdje za proizvodnjo vin z DOCG „Recioto di Soave“ se mora pridelovati na območju, ki v celoti ali delno vključuje ozemlje občin Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara. San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi in Lavagno v pokrajini Verona. |
| --- | --- |

A)

Grozdje za proizvodnjo vin z DOCG „Recioto di Soave“ se mora pridelovati na območju, ki v celoti ali delno vključuje ozemlje občin Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara. San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi in Lavagno v pokrajini Verona.

| B) | Grozdje za proizvodnjo vina „Recioto di Soave classico“ se mora pridelovati na območju, ki je odobreno z ministrsko uredbo z dne 23. oktobra 1931, ki vključuje del ozemlja občin Soave in Monteforte d’Alpone. |
| --- | --- |

B)

Grozdje za proizvodnjo vina „Recioto di Soave classico“ se mora pridelovati na območju, ki je odobreno z ministrsko uredbo z dne 23. oktobra 1931, ki vključuje del ozemlja občin Soave in Monteforte d’Alpone.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di soave B. - trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di soave B. - trebbiano

8.   Opis povezave

„Recioto di Soave“

Mineralne snovi v bazaltnih tleh vulkanskega izvora imajo poseben vpliv na vrenje grozdnega mošta, pridobljenega iz grozdja garganega, kar da tem vinom značilen mineralen okus. Tradicionalna metoda gojenja v obliki latnika spodbuja ohranjanje aromatičnih predhodnih sestavin in izboljšuje zdravje grozdja, kar pospeši poznejši proces sušenja v sušilnicah. Takrat se ustvari tanka plast t. i. „plemenite“ plesni, kar omogoči razvoj intenzivnih arom. „Recioto di Soave“ je uravnoteženo vino: ob sladkorjih in strukturi ima sadne note, ki poudarijo njegovo živahnost zaradi precejšnje vsebnosti kislin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Uporaba dodatnih geografskih enot

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju in predstavitvi vin „Recioto di Soave“ in „Recioto di Soave classico“ se lahko navedejo naslednje dodatne geografske enote:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14702

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 17.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/20

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Var“

PGI-FR-A1145-AM01

Datum obvestila: 25. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Organoleptični opis proizvodov

Z dopolnitvijo specifikacije proizvoda z ZGO „Var“ v točki 3.3 poglavja I so se določile organoleptične značilnosti proizvodov za posamezno kategorijo in barvo vin.

Te podrobnosti so bile vnesene tudi v točko „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2.   Geografsko območje

V točki 4.1 poglavja I specifikacije proizvoda so bile uvedene oblikovne posodobitve opisa geografskega območja.

Določen je bil sklic na leto geokode, to je nacionalni sklic z navedbo občin po departmaju, da se oblikuje seznam občin, ki spadajo v posamezno dopolnilno geografsko ime. Gre za geokode iz leta 2018. Nekatera imena občin so bila popravljena, sestava geografskega območja pa se zaradi njih ne spreminja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Trsni izbor

V točki 5 poglavja I specifikacije proizvoda je bil trsni izbor, določen za proizvodnjo vin z ZGO „Var“, dopolnjen z naslednjimi devetimi sortami vinske trte:

„artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N in voltis B“.

Te sorte vinske trte so odporne na sušo in glivične bolezni. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa ustrezajo sortam vinske trte, uporabljenim za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

Uvedba teh sort vinske trte vpliva na enotni dokument.

4.   Povezava z geografskim območjem – posebne značilnosti proizvoda

V deveti alinei točke 7.2 poglavja I specifikacije proizvoda je črtan naslednji stavek:

„Glede na trenutno zakonodajo se ti ,peneči‘ proizvodi ne morejo tržiti z geografsko navedbo, kar nedvomno škoduje zlasti njihovi vrednosti na lokalnem trgu, ki je za vina z zaščiteno geografsko označbo ,Var‘ najpomembnejši.“

Ta stavek je bil črtan, ker je od priznanja kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ zastarel.

Črtanje tega stavka iz specifikacije proizvoda ne vpliva na enotni dokument.

5.   Podrobnosti o pristojnem nadzornem organu

V poglavju II specifikacije proizvoda so bili popravljeni podatki o pristojnem nadzornem organu, tj. nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l‘origine et de la qualité), ki pa ne prinašajo sprememb.

Popravljeni naslov je bil vnesen tudi v enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Var“

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

Mirna rdeča in bela vina ter mirna vina rosé

zaščitena geografska označba „Var“ se uporablja za mirna in kakovostna peneča rdeča in bela vina in vina rosé.

Vsebnost hlapnih kislin v vinih z vsebnostjo fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) najmanj 45 gramov na liter je izjemoma določena s skupnim odlokom ministrstva za potrošnjo in z\a kmetijstvo.

Za mirna vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost) deleža dejanskega alkohola (le za peneča vina), deleža skupnega alkohola, skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina) določene v zakonodaji Unije.

Vina rosé (70 % proizvodnje) so običajno blede barve. Njihova glavna značilnost je, da so živahna in imajo sadne arome, ki se seveda razlikujejo glede na sorte vinske trte in uporabljene tehnike vinifikacije.

Rdeča vina so običajno polna in imajo dobro strukturo, čeprav so včasih močna za bolj koncentrirana vina. So globoke rubinasto rdeče do granatne barve z vijoličastimi odtenki.

Bela vina združujejo prefinjenost, saden značaj in živahnost. So bledo rumene barve z zelenimi ali svetleče zlatimi odtenki in bistra.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kakovostna peneča rdeča in bela vina ter kakovostna peneča vina rosé

Peneča vina, ki so sicer enakih barv in imajo enake organoleptične značilnosti kot mirna vina, so bolj sveža in prefinjena ter imajo trajnejšo aromo, vse to pa poudarjajo drobni in fini mehurčki.

Za kakovostna peneča vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost) deleža dejanskega alkohola, deleža skupnega alkohola, skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina) določene v zakonodaji Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Pri vinih je treba v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

b.   Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ potekajo v vseh občinah departmaja Var.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Seinoir N |
| --- | --- |

Seinoir N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N - shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Varousset N |
| --- | --- |

Varousset N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - rolle

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Meslier saint-françois B - gros meslier |
| --- | --- |

Meslier saint-françois B - gros meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - minustellu, graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - minustellu, graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Müller-thurgau B |
| --- | --- |

Müller-thurgau B

| | Muresconu N - morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato

| | Muscat cendré B - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - muscat, moscato

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Portugais bleu N |
| --- | --- |

Portugais bleu N

| | Précoce bousquet B |
| --- | --- |

Précoce bousquet B

| | Précoce de malingre B |
| --- | --- |

Précoce de malingre B

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Raffiat de moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de moncade B

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc blanc B - aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - aspiran gris

| | Rivairenc N - aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - aspiran noir

| | Rosé du var Rs |
| --- | --- |

Rosé du var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d’ayze B |
| --- | --- |

Roussette d’ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint côme B |
| --- | --- |

Saint côme B

| | Saint-macaire N |
| --- | --- |

Saint-macaire N

| | Saint-pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-pierre doré B

| | Sauvignon B - sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - fié gris

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Corbeau N - douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - douce noire

| | Cot N - malbec |
| --- | --- |

Cot N - malbec

| | Couderc noir N |
| --- | --- |

Couderc noir N

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - gros courbu |
| --- | --- |

Courbu B - gros courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Couston N |
| --- | --- |

Couston N

| | Crouchen B - cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - cruchen

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Alicante henri bouschet N |
| --- | --- |

Alicante henri bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - grassenc

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Gros manseng B |
| --- | --- |

Gros manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - palomino |
| --- | --- |

Listan B - palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B - macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Maréchal foch N |
| --- | --- |

Maréchal foch N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Aubun N - murescola |
| --- | --- |

Aubun N - murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Béclan N - petit béclan |
| --- | --- |

Béclan N - petit béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Biancu gentile B |
| --- | --- |

Biancu gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - doucillon blanc

| | Brachet N - braquet |
| --- | --- |

Brachet N - braquet

| | Brun argenté N - vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - vaccarèse

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Muscat d’alexandrie B - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat d’alexandrie B - muscat, moscato

| | Muscat de hambourg N - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat de hambourg N - muscat, moscato

| | Muscat ottonel B - muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat ottonel B - muscat, moscato

| | Négret de banhars N |
| --- | --- |

Négret de banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Nielluccio N - nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Oberlin noir N |
| --- | --- |

Oberlin noir N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit courbu B |
| --- | --- |

Petit courbu B

| | Petit manseng B |
| --- | --- |

Petit manseng B

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Picardan B - araignan |
| --- | --- |

Picardan B - araignan

| | Pineau d’aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’aunis N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant de brunel N |
| --- | --- |

Plant de brunel N

| | Plant droit N - espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la dui N |
| --- | --- |

Etraire de la dui N

| | Fer N - fer servadou, braucol, mansois, pinenc |
| --- | --- |

Fer N - fer servadou, braucol, mansois, pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay de bouze N |
| --- | --- |

Gamay de bouze N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

8.   Opis povezave

Posebnost geografskega območja

Var je eden od departmajev, ki ležijo v regiji Provansa - Alpe - Azurna obala na jugovzhodu Francije. Imenuje se po obalni reki Var, ki ga je v preteklosti omejevala na vzhodu. Na zahodu meji na departma Bouches-du-Rhône, na severu na Alpes de Haute Provence, na vzhodu na Alpes-Maritimes, na jugu pa Sredozemsko morje.

Geografsko območje ima raznoliko obliko površja z dvema geološko različnima predeloma: zahodno od osi Toulon–Draguignan se razprostira predel z apnenčastim, vzhodno pa predel s kristalinskim površjem.

S tema ločenima geološkima enotama sta povezani dve vrsti rastlinstva, značilni za sredozemsko območje, to sta: gariga na apnenčastih tleh ter makija in gozd (pinije in hrasti) na bolj kristalinskih tleh. Ti vrsti rastlinstva prinašata malo humusa. Tla departmaja Var so praviloma revna, dobro odcedna, a občutljiva za erozijo. Primerna so za razvoj vinske trte. Rimljani se niso motili, ko so pred 2 600 leti pri razvoju Provincie Romane (Provanse) uvedli vinsko trto.

Ena glavnih značilnosti varskega podnebja je osončenost. Departma Var ima sredozemsko podnebje, za katero so značilna topla in suha poletja ter mile zime z dvema deževnima obdobjema, in sicer jeseni in spomladi. Ti pogoji so ugodni za gojenje vinske trte, zaradi temperaturnih razlik, ki so zelo pogosto presenetljive, pa se parcele na tem območju uporablja za vinifikacijo rdečih vin in vin rosé.

V regiji prevladuje veter mistral (severnik), ki je pozimi, ko se spusti čez alpski sneg, leden, poleti pa zagotavlja malo svežine. Včasih je sicer močan, a vinogradniki pripisujejo pomen predvsem njegovi bistveni značilnosti, ki je ta, da vinsko trto obvaruje pred prevlažnim ozračjem in škodljivimi posledicami glivičnih bolezni (peronospora).

Posebnosti proizvoda

Proizvodnja zaščitene geografske označbe „Var“ („Vin de Pays du Var“) se, odkar je bila ustvarjena, stalno razvija, v začetku 21. stoletja pa se je ustalila pri 250 000 hl.

Proizvodnja je večinoma usmerjena v vina rosé (ki jih je v povprečju 70 %), ki pretežno izhajajo iz zvrščanja.

Čeprav so te lokalne sorte vinske trte, kot so grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N in mourvèdre N za obarvana vina ter vermentino B in ugni blanc B za bela vina, še vedno močno zakoreninjene, je treba priznati, da je bila zaradi pomoči Unije za prestrukturiranje odprta prosta pot za sorte vinske trte, značilne za druge francoske vinograde, kot so cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B in v manjši meri viognier B. Ta nabor sort vinske trte je omogočil, da je izraz vin postal bolj raznolik in je prispeval zlasti k utrditvi oziroma razvoju proizvodnje kakovostnih vin rosé.

Vina rosé pridobijo svojo zelo bledo rožnato barvo, ki je ena od posebnih značilnosti večine tovrstnih vin, pri resnično vešče opravljenem neposrednem stiskanju, pri katerem se pogosto s pnevmatskimi stiskalnicami neposredno stiska celo ali pecljano grozdje, da se da bistri sok takoj vreti na nizko temperaturo. Pridobljena vina so živahna in sadežna z bledo rožnato barvo.

Uporabljajo se tudi druge tehnike, kot je zaradi maceracije obarvan samotok, ki priteče iz pipe („saignée“ – krvav), maceracija z jagodnimi kožicami ali maceracija pred vrenjem (obrano grozdje se 8 do 24 ur pred stiskanjem hrani na nizkih temperaturah), pri katerih se pridelajo vina rosé z bolj poudarjeno barvo in gostejšo strukturo.

Rdeča vina (ki pomenijo okrog 20 % količine, za katero se zahteva označba), so pogosto močna, polna in imajo dobro taninsko strukturo, pridobljena pa so pretežno iz treh sort grenache N, syrah N in cabernet-sauvignon N, h katerim se pogosto dodata merlot N in cinsault N.

Bela vina, proizvedena v manjšem obsegu (10 % količine, za katero se zahteva označba), navdušujejo tako ljubitelje sortnih vin (rolle B ali vermentino B, viognier B in chardonnay B) kot druge z zvrstnimi vini, ki združujejo prefinjenost in živahnost.

Na zadevnem območju pridelave se pridelujejo tudi kakovostna peneča vina. Proizvodnja penečih vin v Provansi ni novost. To tradicionalno proizvodnjo s približno milijonom steklenic na leto zagotavlja približno petdeset izvajalcev (proizvajalcev, pridelovalcev in trgovcev). Nekatere vinogradniške zadruge ali pridelovalci, kot je „la Tête Noire“, so že v začetku 20. stoletja poskušali ovrednotiti kakovostna peneča vina, proizvedena v Provansi.

Ena od glavnih značilnosti penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ je, da so pridelana iz lokalnih sort vinske trte za uporabo zlasti v vinu rosé, ki pomenijo večji delež proizvodnje mirnih vin v regiji.

Zaščitena geografska označba „Var“ tako opredeljuje mirna vina, ki jih s penečimi vini povezuje razmeroma podoben organoleptični profil. Ta peneča vina rosé imajo namreč zelo saden in cvetličen okus ter so zelo polna, kar spominja na mirna vina rosé.

In prav po teh organoleptičnih značilnostih (cvetlične in sadne note, povezane z veliko okroglostjo) je mogoče ločiti peneča vina, pridelana v departmaju Var, od tistih, pridelanih v drugih francoskih regijah.

Vzročna povezava med posebnostjo geografskega območja in posebnostjo proizvoda

Departma Var ima zaradi kakovostnega podnebja, raznovrstne pokrajine, morja, bogate zgodovinske in kulturne dediščine ter obrti in tradicij nedvomno velik turistični potencial. Departma je zaradi vseh teh prednosti razvijal močno gospodarsko dejavnost, ki temelji na turizmu.

Zaradi svoje izjemne privlačnosti privabi več kot 14 milijonov turistov letno. Ti turisti, ki se pogosto vračajo, so se seveda naučili, se učijo ali se bodo naučili okušati provansalsko kuhinjo in proizvode, med njimi tudi vina iz departmaja Var, za katere se zahteva kontrolirana označba porekla ali zaščitena geografska označba.

Tako si je proizvodnja z zaščiteno geografsko označbo „Var“, odkar je bila ustvarjena v okviru prejšnjega ureditvenega predpisa o „Vin de Pays“, utrjevala svoj sloves, v veliki meri pridobljen zaradi turistične dejavnosti v regiji, kot izpričuje veliko lokalno povpraševanje po njenih vinih rosé. Potrošniki znajo ceniti in prepoznati kakovost ponujene palete vin.

Vseeno pa je presenetljivo, da proizvajalci niso nehali namenjati pozornosti nenehnemu napredku pri pridelavi lokalnih vin („Vins de Pays“) v smeri vedno večje skladnosti z okusi potrošnikov (na primer: barva vin rosé).

Tako se je ta želja v začetku 21. stoletja izrazila v ustanovitvi nacionalnega centra za raziskave in preskušanje za vino rosé (s sedežem v Vidaubanu – departma Var), pri čemer so sodelovali strokovnjaki iz departmaja Var. Od tedaj so bila objavljena prva dela (na primer dela o rožnatih odtenkih), kar operativno prispeva k še večjemu napredku pri ravni kakovosti vin rosé. Panoga je poleg tega veliko vložila v pridobitev orodja, potrebnega za odlično obvladanje vinifikacije vina rosé. Obvladovanje te tehnologije, posvečene vinom rosé, ter znanje in izkušnje proizvajalcev seveda koristijo proizvodnji vin s kontrolirano označbo porekla, vendar se neizogibno prenašajo na postopek pridelave vin, za katera se zahteva zaščitena geografska označba.

Omeniti je treba tudi, da je varski vinograd v bližini velikih regionalnih urbanih središč ali obmorskih letovišč, kar proizvajalcem ponuja lepo priložnost, da lažje plasirajo svojo ponudbo in se odločijo za pakiranje na vinogradniškem posestvu. Približno 50 % prodane količine pomeni odslej neposredna prodaja (steklenice ali t. i. „bag in the box“ (pakiranje v plastični vrečki v kartonski škatli)), sama neposredna prodaja v kleteh pa lahko pomeni 30 % količine.

Departma Var leži v Provansi, ki je regija s priznanim slovesom. S prostovoljno izpolnjenimi anketami o slovesu se je zelo dobro vzpostavila in potrdila podoba vinogradniške Provanse, ki je pri proizvodnji kakovostnih vin rosé zelo zakoreninjena, saj je prva proizvajalka vin rosé na svetu (vir: kabinet Wine Intelligence Vinitrac, november 2009).

Ta sloves in to znanje in izkušnje, ki so močno usmerjeni na pridelavo vin rosé, se seveda nanašajo tudi na rdeča in bela vina ter peneča vina, ki jih v vinogradu tega departmaja v istem geografskem okolju pridelujejo isti ljudje.

Uspeh vin rosé tako nedvomno že zdaj omogoča, da tudi druga vina, proizvedena v departmaju, pridobijo kakovost in sloves.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Var“ je lahko dopolnjena z:

imenom ene ali več sort vinske trte;

z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ (mlado) se uporabljata za mirna vina.

V skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Var“ dopolnjena z imenom naslednjih manjših geografskih enot:

| | „Argens“, |
| --- | --- |

„Argens“,

| | „Coteaux du Verdon“ in |
| --- | --- |

„Coteaux du Verdon“ in

| | „Sainte Baume“. |
| --- | --- |

„Sainte Baume“.

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom„Vin de Pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

| | Opis pogoja: |
| --- | --- |

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“, dopolnjeno ali ne z imenom manjše geografske enote „Argens“, „Coteaux du Verdon“ ali „Sainte Baume“, obsega sosednja okrožja geografskega območja, in sicer:

na vzhodu na meji z departmajem Alpes-Maritimes okrožje Grasse;

na zahodu na meji z departmajem Bouches-du-Rhône okrožji Aix-en-Provence in Marseille;

na zahodu/severozahodu na meji z departmajem Vaucluse okrožje Apt ter

na severu na meji z departmajem Alpes de Haute-Provence okrožja Forcalquier, Digne in Castellane.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---