# Službeni list C 341/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 341 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.6 rujna 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 341

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.6 rujna 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 341/01 | Izjava Komisije u vezi s člankom 9. stavkom 1. točkom (c) i člankom 11. stavkom 1. Provedbene uredbe Komisije o utvrđivanju tehničkih i operativnih specifikacija tehničkog sustava za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza i primjenu načela samo jednom | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 341/01

Izjava Komisije u vezi s člankom 9. stavkom 1. točkom (c) i člankom 11. stavkom 1. Provedbene uredbe Komisije o utvrđivanju tehničkih i operativnih specifikacija tehničkog sustava za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza i primjenu načela samo jednom

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 341/02 | Tečajna lista eura — 5. rujna 2022. | 2 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 341/02

Tečajna lista eura — 5. rujna 2022.

2

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 341/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 341/05 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2022/C 341/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 341/07 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 22 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 341/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 341/05

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2022/C 341/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

12

2022/C 341/07

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/1

---

IZJAVA KOMISIJE

u vezi s člankom 9. stavkom 1. točkom (c) i člankom 11. stavkom 1. Provedbene uredbe Komisije o utvrđivanju tehničkih i operativnih specifikacija tehničkog sustava za prekograničnu automatiziranu razmjenu dokaza i primjenu načela „samo jednom”

(2022/C 341/01)

Upućivanja u članku 9. stavku 1. točki (c) i članku 11. stavku 1. na buduća rješenja za ovlasti zastupanja i mandate („kad i u mjeri u kojoj se utvrde rješenja za zastupanje, u skladu s Uredbom (EU) br. 910/2014 i svim provedbenim aktima koji se donesu na temelju te uredbe”) odnose se posebno na rješenja koja nadilaze trenutačne najmanje skupove podataka predstavnika i zastupane osobe i obuhvaćaju dodatne semantike povezane s opsegom zastupanja ili posebnim ograničenjima mandata. Potreba za razvojem takvih rješenja već je izražena u zaključcima rasprave unutar mreže suradnje održane 20. lipnja 2016., koji su preuzeti u odjeljku 2.8. NATURAL AND LEGAL PERSON REPRESENTATIVE iz atributa profila eIDAS SAML v1.2., 31. kolovoza 2019 (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/2

---

Tečajna lista eura (1)

5. rujna 2022.

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 0,9920 |
| JPY | japanski jen | 139,47 |
| DKK | danska kruna | 7,4364 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86358 |
| SEK | švedska kruna | 10,7290 |
| CHF | švicarski franak | 0,9747 |
| ISK | islandska kruna | 142,70 |
| NOK | norveška kruna | 9,9188 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,622 |
| HUF | mađarska forinta | 403,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,7360 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8198 |
| TRY | turska lira | 18,0792 |
| AUD | australski dolar | 1,4616 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3043 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7867 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6289 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3932 |
| KRW | južnokorejski von | 1 359,98 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,0880 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,8768 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5173 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 782,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4563 |
| PHP | filipinski pezo | 56,477 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,263 |
| BRL | brazilski real | 5,1407 |
| MXN | meksički pezo | 19,8192 |
| INR | indijska rupija | 79,2332 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

0,9920

JPY

japanski jen

139,47

DKK

danska kruna

7,4364

GBP

funta sterlinga

0,86358

SEK

švedska kruna

10,7290

CHF

švicarski franak

0,9747

ISK

islandska kruna

142,70

NOK

norveška kruna

9,9188

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,622

HUF

mađarska forinta

403,90

PLN

poljski zlot

4,7360

RON

rumunjski novi leu

4,8198

TRY

turska lira

18,0792

AUD

australski dolar

1,4616

CAD

kanadski dolar

1,3043

HKD

hongkonški dolar

7,7867

NZD

novozelandski dolar

1,6289

SGD

singapurski dolar

1,3932

KRW

južnokorejski von

1 359,98

ZAR

južnoafrički rand

17,0880

CNY

kineski renminbi-juan

6,8768

HRK

hrvatska kuna

7,5173

IDR

indonezijska rupija

14 782,83

MYR

malezijski ringit

4,4563

PHP

filipinski pezo

56,477

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,263

BRL

brazilski real

5,1407

MXN

meksički pezo

19,8192

INR

indijska rupija

79,2332

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/3

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 341/03)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe”, Belgija), |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA („AGC Glass Europe”, Belgija),

| — | Interpane International Glas GmbH i Interpane Glass Holding AG Interpane (zajedno „Interpane”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH i Interpane Glass Holding AG Interpane (zajedno „Interpane”, Njemačka).

Poduzetnik AGC Glass Europe steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Interpane.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | AGC Glass Europe dio je grupe AGC i pod krajnjom je kontrolom poduzetnika AGC Inc. Proizvodi i prerađuje ravno staklo za građevinsku, automobilsku i solarnu industriju te za specijalizirane industrije. Ima brojne pogone za proizvodnju i preradu stakla u cijeloj Europi, |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe dio je grupe AGC i pod krajnjom je kontrolom poduzetnika AGC Inc. Proizvodi i prerađuje ravno staklo za građevinsku, automobilsku i solarnu industriju te za specijalizirane industrije. Ima brojne pogone za proizvodnju i preradu stakla u cijeloj Europi,

| — | Interpane je obiteljsko poduzeće koje se bavi proizvodnjom i preradom arhitektonskog stakla u Europi. |
| --- | --- |

—

Interpane je obiteljsko poduzeće koje se bavi proizvodnjom i preradom arhitektonskog stakla u Europi.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 341/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | BC Partners LLP („BC Partners”, SAD), |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP („BC Partners”, SAD),

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. („Bain Capital”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | Fedrigoni S.p.A. („Fredigoni”, Italija) pod isključivom kontrolom poduzetnika Bain Capital. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. („Fredigoni”, Italija) pod isključivom kontrolom poduzetnika Bain Capital.

Poduzetnici BC Partners i Bain Capital steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Fredigoni.

Koncentracija se treba provesti kupnjom udjela.

2.

| — | BC Partners: međunarodno društvo za ulaganje privatnog kapitala čija je jedina djelatnost pružanje savjetodavnih usluga. Fondovi koje savjetuju BC Partners, uključujući BC Partners Management XI Limited, koji je ulaganje fonda BC Partners u Fredigoni, samo su financijski ulagači, dok su njihova portfeljna društva aktivna u području financijskih usluga, zdravstvene skrbi, obrazovanja, potrošača i maloprodaje u Europi i Sjevernoj Americi, |
| --- | --- |

—

BC Partners: međunarodno društvo za ulaganje privatnog kapitala čija je jedina djelatnost pružanje savjetodavnih usluga. Fondovi koje savjetuju BC Partners, uključujući BC Partners Management XI Limited, koji je ulaganje fonda BC Partners u Fredigoni, samo su financijski ulagači, dok su njihova portfeljna društva aktivna u području financijskih usluga, zdravstvene skrbi, obrazovanja, potrošača i maloprodaje u Europi i Sjevernoj Americi,

| — | Bain Capital: društvo za ulaganje privatnog kapitala koje preko svoje obitelji fondova ulaže u poduzeća u nizu zemalja i industrija, među ostalim u informacijsku tehnologiju, zdravstvenu skrb, maloprodaju i potrošačke proizvode, komunikacije, financijske usluge i industriju/proizvodnju, |
| --- | --- |

—

Bain Capital: društvo za ulaganje privatnog kapitala koje preko svoje obitelji fondova ulaže u poduzeća u nizu zemalja i industrija, među ostalim u informacijsku tehnologiju, zdravstvenu skrb, maloprodaju i potrošačke proizvode, komunikacije, financijske usluge i industriju/proizvodnju,

| — | Fredigoni: proizvodnja i opskrba posebnim proizvodima od papira i samoljepljivim materijalima za kreativnu i luksuznu ambalažu te proizvodima za pisanje, na globalnoj razini. |
| --- | --- |

—

Fredigoni: proizvodnja i opskrba posebnim proizvodima od papira i samoljepljivim materijalima za kreativnu i luksuznu ambalažu te proizvodima za pisanje, na globalnoj razini.

4.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

5.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/7

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 341/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Dalmatinska janjetina”

EU br.: PDO-HR-02799 – 17.8.2021

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Dalmatinska janjetina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Dalmatinska janjetina” je meso janjadi hrvatske izvorne pasmine ovce, dalmatinske pramenke, koja su ojanjena, uzgojena i zaklana isključivo na zemljopisnom području iz točke 4.

Za proizvodnju „Dalmatinske janjetine” klanje janjadi obavlja se u dobi od 70 do 130 dana, kad dostižu tjelesnu masu od 15 do 28 kg.

Trup janjadi dalmatinske pramenke odlikuje se osrednjom do vrlo dobrom konformacijom i slabom do srednjom prekrivenosti masnim tkivom (stupanj 2 ili 3). Masa trupa s glavom iznosi od 8 do 14 kg, duljina do 80 cm, a randman toplog trupa nije manji od 45 %. Mišićno tkivo je blijedoružičaste do ružičaste boje, a meso dugog leđnog mišića sadržava manje od 4 % masti i najmanje pet različitih hlapivih organskih kemijskih spojeva iz grupe terpenskih spojeva.

„Dalmatinsku janjetinu” na tržište se stavlja tijekom cijele godine, isključivo svježu i ohlađenu, u obliku cijelog trupa s glavom, bubrezima i bubrežnim lojem (koji ostaju povezani s trupom) sa ili bez iznutrica (jetra, pluća s dušnikom i srce), s testisima, koji se tada smatraju sastavnim dijelovima trupa, ili bez njih, ili u obliku polovice trupa dobivene uzdužnim rasijecanjem trupa simetrično po crti razdvajanja koja prolazi sredinom glave, vratnih, leđnih, slabinskih i križnih kralježaka te sredinom prsne kosti i zdjelične simfize.

„Dalmatinska janjetinu” konzumira se isključivo toplinski obrađenu, a meso je sočno, mekano i topljivo u ustima te bez izražene arome i okusa po ovčetini.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Janjad za proizvodnju „Dalmatinske janjetine” do klanja se hrani isključivo majčinim mlijekom i pašom.

Paša je najvažniji izvor hrane za ovce i podmiruje do 80 % potreba ovaca za hranom, dok se preostalih 20 % podmiruje iz livadnog sijena i/ili, rjeđe, sijena lucerne (uglavnom u zimskom razdoblju). Najmanje 80 % hrane potječe s definiranog zemljopisnog područja proizvodnje „Dalmatinske janjetine” navedenog u točki 4. Sijeno se najčešće dobiva s obližnjih livada plodnijih područja Dalmatinske zagore, brdsko-planinskih područja Dalmacije, a u slučajevima veće oskudice i suše i izvan definiranog zemljopisnog područja proizvodnje „Dalmatinske janjetine”, košnjom livada s područja Like i Gorskog kotara, i to isključivo iz sljedećih županija: Zadarske (područje grada Gračaca), Ličko-senjske (cijela županija), Karlovačke (isključivo područja grada Ogulina i općina Josipdol, Plaški i Saborsko) te Primorsko-goranske županije (isključivo područja gradova Vrbovsko, Delnice i Čabar te općina Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad i Brod Moravice). Sijeno s navedenih područja eventualno se upotrebljava samo za dohranu ovaca (ne i janjadi) tijekom zimskog razdoblja, kad su ovce u fazi suhostaja (gravidne), te stoga nema utjecaja na kvalitetu i kemijski sastav janjećeg mesa.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje „Dalmatinske janjetine” moraju se odvijati unutar definiranog zemljopisnog područja proizvodnje iz točke 4.

Postupak proizvodnje „Dalmatinske janjetine” obuhvaća uzgoj, pripust i janjenje dalmatinske pramenke te uzgoj i klanje njihove janjadi.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Trupovi ili polovice trupa janjadi dalmatinske pramenke prije stavljanja na tržište moraju biti označeni žigom odobrene klaonice u kojoj je klanje obavljeno i omotani prozirnom samoprijanjajućom plastičnom folijom.

Pakiranje, odnosno omatanje obrađenih i ohlađenih trupova janjadi „Dalmatinske janjetine” u plastičnu foliju, obavlja se u klaonicama na području iz točke 4 prije stavljanja proizvoda na tržište, prvenstveno radi očuvanja higijenske ispravnosti mesa (sprječava kontakt trupa s izvorima mikrobnog onečišćenja tijekom manipulacije i transporta) te njegove svježine i kvalitete (sprječava kontakt trupa sa zrakom, što usporava kemijske procese razgradnje masti i bjelančevina mesa).

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Dalmatinska janjetina” proizvodi se unutar administrativnih granica Ličko-senjske županije (isključivo područje grada Novalje i primorske velebitske padine na području općine Karlobag), Zadarske županije (isključivo na području gradova Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag i Zadar, te općina Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi i Zemunik Donji) te na cijelom području Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske županije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje Dalmacije obuhvaća tri različite geomorfološke i klimatske zone (priobalno-otočka zona s mediteranskom klimom, dalmatinsko zaleđe sa submediteranskom klimom i brdsko-planinska zona s kontinentalnom klimom), koje su, uz višestoljetni utjecaj čovjeka, izravno utjecale na biljni pokrov tog područja. Na područjima jakog udara bure i najjače degradiranim kamenjarskim tlima (npr. podvelebitsko područje), dominiraju pašnjaci ljekovite kadulje ili kuša i kovilja (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) koji sadržavaju velik broj ilirskih i ilirsko-jadranskih endemičnih vrsta, među kojima dominiraju suši i jakoj buri prilagođene biljne vrste, osobito aromatično i ljekovito bilje. S obzirom na bogatstvo biljnim vrstama, koje se procjenjuje na oko 3 500 različitih biljnih vrsta, od čega više od 7 % endema i veći broj stenoendema, područje Dalmacije smatra se jednim od najbogatijih regija u Europi (Ozimec i sur., 2009., Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. „Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije”, str. 430.). Područjem Dalmatinske zagore (dalmatinsko zaleđe) dominiraju pašnjaci ilirske vlasulje i lukovičaste smilice (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis), u čijem flornom sastavu dominiraju brojne niske zeljaste vrste, uglavnom prilegle uz tlo, što je vjerojatno posljedica selekcije uvjetovane tisućljetnom ispašom ovaca, te se ovi pašnjaci smatraju tipičnim ovčjim pašnjacima (Rogošić, 2000., Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, str. 112.). Ta činjenica jasno svjedoči ne samo o prilagodbi izvorne dalmatinske pramenke oskudnim prirodnim uvjetima nego i o njezinu utjecaju na botanički sastav i odlike pašnjaka. Osim bogatstva različitim biljnim vrstama, dalmatinske pašnjake priobalno-otočkog područja i područja dalmatinskog zaleđa odlikuju oskudne količine paše, osobito u sušnim razdobljima godine te znatna zastupljenost biljnih vrsta niske prehrambene vrijednosti, ali bogatih aromatičnim i antioksidativnim kemijskim spojevima (biljke dvosupnice) (Prilog 6.4. Krvavica i sur., 2015., „Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine”, Meso 1, str. 58.). Navedene odlike čine dalmatinske pašnjake doista jedinstvenima i bitno različitima od onih na kontinentalnim područjima. Nasuprot tome, brdsko-planinska područja, u kojima nema ljetnog zastoja vegetacije (nema suše kao u nižim područjima Dalmatinske zagore, priobalja i otoka), bogata su ne samo biljnim vrstama već i količinom paše, te se tradicionalno iskorištavaju kao livade košanice za proizvodnju kvalitetnog sijena ili za ispašu tijekom sušnog razdoblja godine.

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima

Ljudski čimbenici

Ime Dalmacije usko je povezano s tradicijom uzgoja ovaca na tom području. Još u 4. stoljeću pr. Kr. područje današnje Dalmacije nastanjivalo je ilirsko pleme Dalmati (Dalmatae) ili Delmati (Delamtae), čije ime potječe od ilirske riječi za ovcu, dalma ili delma, pa je tadašnja rimska provincija Dalmatia po njima i dobila ime (Ozimec i sur., 2009., Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije, „Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje”, str. 203. i 204.). Prvi pisani podaci o ovčarstvu Dalmacije datiraju s kraja 17. i početka 19. st., a podaci iz 1808. godine govore o uzgoju gotovo dva milijuna ovaca i koza (Defilippis, 2001., Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, str. 83. ; Kraljski Dalmatin, 1808., str. 218., 222.). Povijesni podaci također govore o nomadskom načinu života dalmatinskih ovčara, koji su svoje ovce i koze tijekom ljetnih mjeseci (od lipnja do kolovoza) izgonili na obližnje planine, gdje su zajedno s njima i boravili, a taj je običaj prisutan na tom području još i danas (područja Velebita, Dinare, Svilaje, Kamešnice, Mosora i Biokova). Posljedica je to prije svega zastoja vegetacije, odnosno nedostatka paše i vode u nizinskim područjima tijekom ljeta.

Dalmatae)

Delamtae

dalma

delma

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije

Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti

Kraljski Dalmatin

Nadalje, tradicionalni način pripreme „Dalmatinske janjetine” pečenjem cijelog janjećeg trupa s glavom (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, str. 416., 427., 428., 431.) imao je presudan utjecaj na odlike trupa janjadi dalmatinske pramenke (dob i masa janjadi), koji se zbog toga na tržište uvijek stavljaju s glavom.

8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu

Posebnost proizvoda

Posebnost proizvoda

„Dalmatinska janjetina” vrlo je cijenjena među potrošačima, a s obzirom na iznimnu kvalitetu predstavlja dalmatinski kulinarski specijalitet. Trup janjadi dalmatinske pramenke s obzirom na masu pripada kategoriji laganih janjećih trupova. U odnosu na janjad uzgojenu u kontinentalnom dijelu ili u intenzivnom štalskom sustavu, trupovi janjadi dalmatinske pramenke ostvaruju veći klaonički randman, a mišićno tkivo je nešto tamnije boje i sadržava manje masti. Meso dugog leđnog mišića sadržava manje od 4 % masti (Vnučec, 2011., Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, disertacija, str. 61.) i veći broj različitih hlapivih spojeva arome, osobito terpena (Krvavica i sur., 2015., op. cit., str. 62.) te specifičan sastav masnih kiselina, što sve zajedno rezultira specifičnim senzornim svojstvima koja potrošači posebno prepoznaju i cijene. Dob i tjelesna masa janjadi pri klanju te način klaoničke obrade trupa rezultat su prije svega ovčarske tradicije, namjene proizvoda i navika potrošača, te se trupovi janjadi dalmatinske pramenke, odnosno „Dalmatinska janjetina”, na tržište uvijek stavljaju s glavom, bubrezima i bubrežnim lojem, sa ili bez iznutrica i testisa.

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

Naziv „Dalmatinska janjetina” tradicionalno se koristi u svakodnevnom govoru, o čemu svjedoče ponude jelovnika brojnih restorana u Dalmaciji i kontinentalnoj Hrvatskoj, a isti se naziv koristi i u znanstveno-stručnoj literaturi.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i proizvoda

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i proizvoda

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i proizvoda „Dalmatinska janjetina” temelji se na specifičnoj kvaliteti mesa janjadi dalmatinske pramenke i tradicionalnom načinu uzgoja na određenom zemljopisnom području.

„Dalmatinska janjetina” nosi ime po uzgojnom području dalmatinske pramenke, Dalmaciji, ali i sam naziv Dalmacija potječe od ilirske riječi za ovcu, dalma ili delma. Dakle, može se reći da je Dalmacija od pamtivijeka bila zemlja ovaca i ovčara.

dalma

delma

Svojstva dalmatinske pramenke, kao što su otpornost i spretnost, a posebno mala i šiljata glava te pokretljiva vilica i usne, potvrda su tisućljetne prilagodbe te pasmine na škrte uvjete dalmatinskog krša koji joj omogućuju iskorištavanje teško dostupne paše na dalmatinskom kamenjaru obraslom makijom i žbunjem te opstanak i preživljavanje i na najnepristupačnijim i najsurovijim terenima vrlo strmih primorskih padina. Nadalje, smatra se da su pašnjaci dalmatinskog zaleđa tipični ovčji, nastali vjerojatno kao posljedica selekcije vegetacije uvjetovane tisućljetnom ispašom, prvenstveno ovaca, pa je utjecaj očito bio obostran. Tri različite vegetacijske zone i velik broj različitih biljnih vrsta, među kojima su značajno zastupljene brojne biljne vrste niske prehrambene vrijednosti, ali bogate aromatičnim i antioksidativnim kemijskim spojevima koji presudno utječu na specifičan kemijski sastav proizvoda, osobito sastav masnih kiselina (Vnučec, 2011., op. cit., str. 67.) i hlapivih spojeva arome, u najvećoj su mjeri odgovorni za stvaranje specifične arome i okusa „Dalmatinske janjetine”. Aromatski profil „Dalmatinske janjetine” stoga sadržava znatno veći broj različitih hlapivih spojeva od drugih vrsta janjetine, a osobito znatno veći broj i ukupan udio terpena u odnosu na kontinentalnu janjetinu (Krvavica i sur., 2016., „Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja”, zbornik sažetaka, str. 162.). Naime, terpeni su metaboliti biljaka dvosupnica, znatno zastupljeni u jedinstvenom i raznolikom flornom sastavu dalmatinskih pašnjaka, koji se nepromijenjeni izravno apsorbiraju u životinjska tkiva (Krvavica i sur., 2015., op. cit., str. 58.) te se stoga u znanstvenoj literaturi smatraju jedinstvenim biljnim markerima (Krvavica i sur., 2016., op. cit., str. 162.). Nadalje, budući da je područje uzgoja dalmatinske pramenke veći dio godine oskudno pašom, ovce i janjad u potrazi za hranom dnevno prelaze velike udaljenosti, pa „Dalmatinska janjetina” u odnosu na druge vrste janjetine sadržava manje masnog tkiva i ima nešto tamniju boju (svjetloružičasta do ružičasta). Oskudna ispaša uvjetuje i sporiji rast janjadi, koja posljedično ima manje razvijen probavni sustav, pa je klaonički randman trupa veći nego u kontinentalne janjadi (Mioč i sur., 2012., „Dalmatinska janjetina”, zbornik predavanja, str. 31., 32., 34.). Slijedom navedenog može se zaključiti da prepoznatljiva, specifična aroma i okus „Dalmatinske janjetine” nisu samo rezultat svojstava pasmine i tradicionalnog načina uzgoja ovaca i janjadi već prije svega specifičnosti zemljopisnog područja uzgoja dalmatinske pramenke.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/12

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 341/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Priorat/Priorato”

PDO-ES-A1560-AM03

Datum obavijesti: 10.6.2022.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Dodavanje novih manjih zemljopisnih jedinica

OPIS:

Dodan je određen broj novih manjih zemljopisnih jedinica (lokacije i vinogradi).

Tom se izmjenom odjeljak 4.2. specifikacije proizvoda mijenja dodavanjem točaka (b) i (c). Međutim, to ne utječe na jedinstveni dokument.

Izmjena je standardna jer ne odgovara nijednoj od vrsta izmjena iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od 17. listopada 2018.

RAZLOZI:

Uz manje zemljopisne jedinice koje su trenutačno priznate u specifikaciji proizvoda regulatorno vijeće za ZOI „Priorat” radi na utvrđivanju naziva lokacija na području zaštićene oznake izvornosti koji su uključeni u zemljišne knjige i/ili službene zemljopisne karte radi očuvanja i promicanja lokalnih naziva mjesta.

U tom kontekstu regulatorno vijeće na temelju suvremenih i povijesnih zemljopisnih karata i zemljišnih knjiga sastavlja i odobrava popis lokacija na području ZOI-ja „Priorat” kako bi osiguralo da su lokacije „točno utvrđene” s pomoću zemljopisnih karata i upućivanja na odgovarajuće katastarske poligone i parcele, u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2019/33.

Isto smo tako primijetili da na još nižoj razini pojedini vinogradi imaju vlastite posebne nazive po kojima ih se može prepoznati. Da bi se vinogradi poznati po posebnom nazivu mjesta ili tradicionalnom nazivu mogli službeno prepoznati po tom nazivu, regulatorno vijeće mora ih unijeti u registar vinogradara. U skladu s člankom 20. stavkom 2. Naloga o ZOI-ju „Priorat” (Nalog Vlade Katalonije ARP 188/2006 od 18. travnja 2006.) registar mora uključivati, među ostalim: „[...] naziv vinograda, mjesto i općinu u kojoj se nalazi parcela vinograda, područje proizvodnje, pojedinosti o poligonu i parcelama iz Katalonskog registra vinograda (Registro vitivinícola de Cataluña), uzgajanu sortu ili sorte grožđa te sve informacije potrebne za točnu klasifikaciju pojedinog vinograda i utvrđivanje njegove lokacije”.

Nazivi koji označavaju mjesta na području (dijelu općine) imaju tehničku i kulturnu funkciju: tehničku jer se njima zemljopisno utvrđuju mjesta, a kulturnu jer prenose informacije o kulturi, jeziku i običajima davatelja naziva. U tom kontekstu nazivi mjesta kolektivna su baština koju treba čuvati kao dio jezičnog i kulturnog nasljeđa pojedinog područja.

Vrijednost naziva mjesta kao dijela nematerijalne kulturne baštine države priznata je, među ostalim, na Devetoj konferenciji Ujedinjenih naroda o standardizaciji zemljopisnih imena (Rezolucija UN-a IX/4, New York, kolovoz 2007.). Ta se vrijednost navodi i u preambuli Uredbe katalonske Vlade 59/2001 od 23. siječnja 2001., kojom je utvrđen Odbor za nazive mjesta (Comisión de Toponimia) i izmijenjena Uredba 78/1991 o upotrebi naziva mjesta.

U kontekstu vinogradarstva, a posebno na području obuhvaćenom ZOI-jem „Priorat”, dugogodišnja gospodarska i kulturna važnost vinograda za lokalno stanovništvo te jezične i etničke skupine jasno pokazuje vrijednost vinograda kao nematerijalne kulturne baštine. Mogućnost označavanja vina nazivom određene lokacije ili vinograda kao „manje zemljopisne jedinice” omogućuje precizno zemljopisno utvrđivanje mjesta na kojem se uzgaja grožđe. Nadalje, pomaže u očuvanju i promicanju naziva koje su prethodne generacije vinogradara na području ZOI-ja „Priorat” dala različitim mjestima (dijelovima općina) koja čine razgraničeno zemljopisno područje.

Time se proizvođačima vina ovlaštenih za nošenje ZOI-ja nastoji dati mogućnost preciznog zemljopisnog utvrđivanja mjesta uzgoja grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju određenog vina, čime se potrošačima daje što više informacija te pomažu očuvati i promicati nazivi po kojima su poznate lokacije i vinogradi tog područja, u skladu s lokalnim običajima.

2.   Novi najveći prinosi proizvodnje

OPIS:

Najveći prinosi proizvodnje grožđa smanjuju se za vina označena sljedećim oznakama, koje su povezane s različitim priznatim zemljopisnim jedinicama: „vila” (selo), „paraje” (lokacija), „viña clasificada” (klasificirani vinograd) i „gran viña clasificada” (veliki klasificirani vinograd).

Izmjena se odnosi odjeljak 8.3. točku (B) specifikacije proizvoda i odjeljak 5.2. jedinstvenog dokumenta.

Izmjena je standardna jer ne odgovara nijednoj od vrsta izmjena iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od 17. listopada 2018.

RAZLOZI:

Nastoji se poboljšati kvaliteta i preciznije obavijestiti potrošače o mjestu uzgoja grožđa.

3.   Zahtjevi za upotrebu novih oznaka u vezi s manjim zemljopisnim jedinicama

OPIS:

Promijenjeni su zahtjevi za upotrebu izraza „vino de vila de” (seosko vino iz) te utvrđeni uvjeti za upotrebu novih oznaka „paraje”, „viña clasificada” i „gran viña clasificada” u vezi s nazivom manjih zemljopisnih jedinica.

Izmjena se odnosi odjeljak 8.3. točku (B) specifikacije proizvoda i odjeljak 9. jedinstvenog dokumenta.

Izmjena je standardna jer ne odgovara nijednoj od vrsta izmjena iz članka 14. stavka 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od 17. listopada 2018.

RAZLOZI:

Predlaže se da, ako se upotrebljavaju prethodno navedene dodatne oznake u vezi s manjim zemljopisnim jedinicama, 100 % grožđa treba potjecati iz određene manje zemljopisne jedinice. Predlaže se i da se uvedu ograničenja u vezi s postupcima uzgoja i proizvodnje vina tako da se manje zemljopisne jedinice navode samo kad su bitne karakteristike vina sa ZOI-jem „Priorat” u potpunosti izražene i kad većina grožđa potječe od vinovih loza s dugom tradicijom i malim prinosima sorti Garnacha Negra, Garnacha Peluda, Garnacha Blanca ili Cariñena, koje se najčešće upotrebljavaju za proizvodnju vina sa ZOI-jem „Priorat”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Priorat

Priorato

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 16. | Vino od prezreloga grožđa |
| --- | --- |

16.

Vino od prezreloga grožđa

4.   Opis vina

1.   VINO – bijela i ružičasta vina te bijela i ružičasta vinos de finca (posebna katalonska vrsta visokokvalitetnih vina iz jednog vinograda)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Čista, bistra i svijetla. Odgovarajućeg aromatskog intenziteta i kvalitete.

Bijela vina: odvažne, voćne, cvjetne ili mliječne arome. Uravnotežena, blaga i svježa.

Bijela vina koja su starjela u drvenim bačvama: arome voća i/ili začina. Uravnotežena i dobro strukturirana u ustima.

Ružičasta vina: voćne i/ili cvjetne arome. Voćnog su okusa, sa zadovoljavajuće dugim završnim okusom i ostavljaju dobar prvi dojam koji se razvija na nepcu.

Osim toga, vinos de finca moraju biti čista i bistra te imati odgovarajući aromatski intenzitet i dobru strukturu u ustima.

| * | Hlapljiva kiselost: vina mlađa od godine dana: 16,5 miliekvivalenata po litri; vina starija od godine dana: 18 miliekvivalenata po litri. |
| --- | --- |

*

| * | Najveći sadržaj sumporova dioksida: 200 mg/l ako je sadržaj šećera manji od 5 g/l i 250 mg/l ako je 5 g/l ili veći. |
| --- | --- |

*

| * | Ako nisu navedena ograničenja, primjenjuje se važeće zakonodavstvo. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 13 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

13

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   VINO – crna vina i crna vinos de finca

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Čista, bistra i svijetla. Voćnih i/ili cvjetnih i/ili mineralnih primarnih aroma. Uravnotežen prvi dojam i razvoj u ustima, strukturirana i svježa.

Vina koje su starjela u drvenim bačvama: čistog i bistrog izgleda. Ravnoteža između primarnih, sekundarnih i tercijarnih aroma. Intenzivan i ugodan prvi dojam i razvoj u ustima, sa zadovoljavajućom strukturom tanina.

Osim toga, vinos de finca moraju biti čista i bistra te imati odgovarajući aromatski intenzitet i dobru strukturu u ustima.

| * | Hlapljiva kiselost: vina mlađa od godine dana: 16,5 miliekvivalenata po litri; vina starija od godine dana: 20 miliekvivalenata po litri. |
| --- | --- |

*

| * | Najveći sadržaj sumporova dioksida: 150 mg/l ako je sadržaj šećera manji od 5 g/l i 200 mg/l ako je 5 g/l ili veći. |
| --- | --- |

*

| * | Ako nisu navedena ograničenja, primjenjuje se važeće zakonodavstvo. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 13,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

13,5

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   LIKERSKO VINO (vino rancio, slatko likersko vino, bijelo i crno vino mistela, prirodno slatko vino)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vino rancio: čistog i bistrog izgleda, s bojom od rubincrvene do smeđe s tonovima terakote. Tercijarne arome specifične za starenje. Primjetna hlapljiva kiselost i moguće arome sušenog voća. Uravnotežene kiselosti i kremasto na nepcu.

Slatko vino rancio: u pogledu izgleda i arome isto kao prethodno. U pogledu okusa izražene masnoće i primjetne slatkoće.

Slatko likersko vino: čistog i bistrog izgleda. Arome voća i/ili cvijeća i/ili začina i/ili sušenog voća. Dobre masnoće u ustima i primjetne slatkoće.

Bijelo vino mistela: čisto i bistro; slamnatožute boje, moguće zlatne nijanse. Arome svježeg grožđa koje su cvjetne, voćne i/ili pikantne. Dobre masnoće, uravnotežene kiselosti i primjetne slatkoće.

Crno vino mistela: isto kao prethodno, ali crvene boje, s mogućim notama ljubičaste.

Prirodno slatko vino: čistog i bistrog izgleda. Arome voća i/ili cvijeća i/ili začina i/ili sušenog voća. Moguće tercijarne arome. Dobre masnoće u ustima i primjetne slatkoće.

| * | Hlapljiva kiselost: bijela i ružičasta vina: najviše 18 miliekvivalenata po litri; crna vina: najviše 20 miliekvivalenata po litri; Vina rancio: najviše 40 miliekvivalenata po litri. |
| --- | --- |

*

| * | Najveći sadržaj sumporova dioksida: 150 mg/l ako je sadržaj šećera manji od 5 g/l i 200 mg/l ako je 5 g/l ili veći. |
| --- | --- |

*

| * | Ako nisu navedena ograničenja, primjenjuje se važeće zakonodavstvo. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   VINO OD PREZRELOGA GROŽĐA

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vina od prezreloga grožđa proizvedena su bez umjetnog povećavanja prirodne alkoholne jakosti, a alkohol se u cijelosti proizvodi fermentacijom. Moraju imati prirodnu alkoholnu jakost veću od 15 % vol. i najmanju stvarnu alkoholnu jakost od 13,5 % vol.

Unutar te kategorije vina vimblanc se smatra vinom koje se dobiva od mošta sorte Garnacha Tinta i fermentira u spremnicima, po mogućnosti od hrastovine, svaki s najvećom zapremninom od 100 litara.

Čistog i bistrog izgleda. Mlada vina vimblanc trebala bi biti ljubičastocrvene boje koja može biti različita intenziteta, dok stara vina vimblanc mogu biti čak boje rubina. Arome sušenog voća. Moguće tercijarne arome. Dobre masnoće u ustima i primjetne slatkoće.

| * | Hlapljiva kiselost: vina mlađa od godine dana: najviše 16,5 miliekvivalenata po litri; bijela i ružičasta vina starija od godine dana: najviše 18 miliekvivalenata po litri; crna vina starija od godine dana: najviše 20 miliekvivalenata po litri. |
| --- | --- |

*

| * | Najveći sadržaj sumporova dioksida: bijela i ružičasta vina: 200 mg/l; crna vina: 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Ako nisu navedena ograničenja, primjenjuje se važeće zakonodavstvo. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 13,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

13,5

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Postupak uzgoja

| — | Moraju se upotrebljavati tradicionalni postupci uzgoja radi dobivanja grožđa najbolje kvalitete.
  Svi postupci uzgoja moraju se provoditi uz poštovanje okoliša i fiziološke ravnoteže vinove loze. Kako bi se dobilo grožđe u optimalnom stanju za proizvodnju vina, treba primijeniti stručno agronomsko znanje. |
| --- | --- |

—

Moraju se upotrebljavati tradicionalni postupci uzgoja radi dobivanja grožđa najbolje kvalitete.

Svi postupci uzgoja moraju se provoditi uz poštovanje okoliša i fiziološke ravnoteže vinove loze. Kako bi se dobilo grožđe u optimalnom stanju za proizvodnju vina, treba primijeniti stručno agronomsko znanje.

| — | Vinova loza mora se uzgajati primjenom tradicionalne metode račvastog uzgoja ili bilo koje druge metode kojom se osigurava najbolja kvaliteta i bogatstvo arome vina. |
| --- | --- |

—

Vinova loza mora se uzgajati primjenom tradicionalne metode račvastog uzgoja ili bilo koje druge metode kojom se osigurava najbolja kvaliteta i bogatstvo arome vina.

| — | Najmanja je gustoća sadnje 2 500, a najveća 9 000 trsova po hektaru. Za nove vinograde sađene od 1. siječnja 2013. najmanja gustoća sadnje iznosi 3 000, a najveća 9 000 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

—

Najmanja je gustoća sadnje 2 500, a najveća 9 000 trsova po hektaru. Za nove vinograde sađene od 1. siječnja 2013. najmanja gustoća sadnje iznosi 3 000, a najveća 9 000 trsova po hektaru.

| — | Navodnjavanje se mora prethodno odobriti te se smije provoditi samo ako je neophodno za preživljavanje vinove loze ili kako bi se osigurala ili poboljšala kvaliteta grožđa. |
| --- | --- |

—

Navodnjavanje se mora prethodno odobriti te se smije provoditi samo ako je neophodno za preživljavanje vinove loze ili kako bi se osigurala ili poboljšala kvaliteta grožđa.

| — | Berba bi se po mogućnosti trebala obavljati ručno. Zaštićena vina mogu se proizvoditi samo od grožđa s najmanjom potencijalnom alkoholnom jakosti od 12,5 % vol. za crne sorte i 12 % vol. za bijele sorte. |
| --- | --- |

—

Berba bi se po mogućnosti trebala obavljati ručno. Zaštićena vina mogu se proizvoditi samo od grožđa s najmanjom potencijalnom alkoholnom jakosti od 12,5 % vol. za crne sorte i 12 % vol. za bijele sorte.

2.   Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

| — | U proizvodnji mošta moraju se slijediti tradicionalni postupci, uz upotrebu tehnologije usmjerene na optimizaciju kvalitete vina. Pri ekstrakciji mošta ili vina i odvajanju od kožica/komina potrebno je primijeniti odgovarajući pritisak kako bi se osiguralo da stopa ekstrakcije ne premaši 65 litara vina na 100 kg ubranog grožđa. |
| --- | --- |

—

U proizvodnji mošta moraju se slijediti tradicionalni postupci, uz upotrebu tehnologije usmjerene na optimizaciju kvalitete vina. Pri ekstrakciji mošta ili vina i odvajanju od kožica/komina potrebno je primijeniti odgovarajući pritisak kako bi se osiguralo da stopa ekstrakcije ne premaši 65 litara vina na 100 kg ubranog grožđa.

| — | Vina s oznakom vino de finca moraju biti proizvedena i starjeti potpuno odvojeno od drugih vina u vinariji te ih se uvijek mora moći prepoznati. Najveći odobreni prinos grožđa koje će se upotrebljavati za proizvodnju vina vino de finca 15 % je manji od ograničenja utvrđenog za ZOI. Tehnike koje se primjenjuju u berbi, transportu i rukovanju grožđem, prešanju, kontroli fermentacije, enološkim postupcima koji se upotrebljavaju za vrijeme postupka proizvodnje vina i starenju vina trebale bi rezultirati proizvodima najveće kvalitete. |
| --- | --- |

—

Vina s oznakom vino de finca moraju biti proizvedena i starjeti potpuno odvojeno od drugih vina u vinariji te ih se uvijek mora moći prepoznati. Najveći odobreni prinos grožđa koje će se upotrebljavati za proizvodnju vina vino de finca 15 % je manji od ograničenja utvrđenog za ZOI. Tehnike koje se primjenjuju u berbi, transportu i rukovanju grožđem, prešanju, kontroli fermentacije, enološkim postupcima koji se upotrebljavaju za vrijeme postupka proizvodnje vina i starenju vina trebale bi rezultirati proizvodima najveće kvalitete.

| — | Vina na čijim se etiketama smije upućivati na manju zemljopisnu jedinicu moraju biti proizvedena i starjeti odvojeno od drugih vina u vinariji te ih se uvijek mora moći prepoznati. |
| --- | --- |

—

Vina na čijim se etiketama smije upućivati na manju zemljopisnu jedinicu moraju biti proizvedena i starjeti odvojeno od drugih vina u vinariji te ih se uvijek mora moći prepoznati.

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Crne sorte
  6 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

Crne sorte

6 000 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | 39 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

39 hektolitara po hektaru

| 3. | Bijele sorte
  8 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

Bijele sorte

8 000 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | 52 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

4.

52 hektolitra po hektaru

| 5. | Crne sorte namijenjene proizvodnji vina vino de finca

  5 100 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

Crne sorte namijenjene proizvodnji vina vino de finca

5 100 kilograma grožđa po hektaru

| 6. | 33,15 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

6.

33,15 hektolitara po hektaru

| 7. | Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina vino de finca

  6 800 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

7.

Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina vino de finca

6 800 kilograma grožđa po hektaru

| 8. | 44,2 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

8.

44,2 hektolitra po hektaru

| 9. | Crne sorte uzgajane na parcelama velike gustoće (5 000 do 9 000 trsova po hektaru). Najvećem prinosu dodano je 0,5 kg za svaki trs zasađen kao dio proizvodnje koja je veća od 5 000 trsova po hektaru.
  6 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

9.

Crne sorte uzgajane na parcelama velike gustoće (5 000 do 9 000 trsova po hektaru). Najvećem prinosu dodano je 0,5 kg za svaki trs zasađen kao dio proizvodnje koja je veća od 5 000 trsova po hektaru.

6 000 kilograma grožđa po hektaru

| 10. | 39 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

10.

39 hektolitara po hektaru

| 11. | Bijele sorte uzgajane na parcelama velike gustoće (5 000 do 9 000 trsova po hektaru). Najvećem prinosu dodano je 0,5 kg za svaki trs zasađen kao dio proizvodnje koja je veća od 5 000 trsova po hektaru.
  8 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

11.

Bijele sorte uzgajane na parcelama velike gustoće (5 000 do 9 000 trsova po hektaru). Najvećem prinosu dodano je 0,5 kg za svaki trs zasađen kao dio proizvodnje koja je veća od 5 000 trsova po hektaru.

8 000 kilograma grožđa po hektaru

| 12. | 52 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

12.

52 hektolitra po hektaru

| 13. | Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „vila”
  5 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

13.

Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „vila”

5 000 kilograma grožđa po hektaru

| 14. | 32,5 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

14.

32,5 hektolitara po hektaru

| 15. | Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „vila”
  7 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

15.

Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „vila”

7 000 kilograma grožđa po hektaru

| 16. | 45,5 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

16.

45,5 hektolitara po hektaru

| 17. | Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „paraje” ili oznakom „viña clasificada”
  4 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

17.

Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „paraje” ili oznakom „viña clasificada”

4 000 kilograma grožđa po hektaru

| 18. | 26 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

18.

26 hektolitara po hektaru

| 19. | Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „paraje” ili oznakom „viña clasificada”
  6 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

19.

Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „paraje” ili oznakom „viña clasificada”

6 000 kilograma grožđa po hektaru

| 20. | 39 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

20.

39 hektolitara po hektaru

| 21. | Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „gran viña clasificada”
  3 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

21.

Crne sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „gran viña clasificada”

3 000 kilograma grožđa po hektaru

| 22. | 19,5 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

22.

19,5 hektolitara po hektaru

| 23. | Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „gran viña clasificada”
  4 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

23.

Bijele sorte namijenjene proizvodnji vina s oznakom „gran viña clasificada”

4 000 kilograma grožđa po hektaru

| 24. | 26 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

24.

26 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Bellmunt del Priorat, Gratallops, El Lloar, La Morera de Montsant i pripojeno selo Escaladei, Poboleda, Porrera, Torroja del Priorat, La Vilella Alta, La Vilella Baixa, sjeverni dio općine Falset koji obuhvaća katastarske poligone 1, 4, 5, 6, 7, 21 i 25 u cijelosti, parcele 38, 39, 40, 71, 92, zapadni dio parcele 93 (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, sjeverni dio parcele 102 (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 i 150 poligona 2, parcele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, sjeverni dio parcele 47 (17 ha), sjeverni dio parcele 50 (2,6 ha), sjeverni dio parcele 52 (3 ha), sjeverni dio parcele 53 (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 i 60 poligona 3, parcele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, sjeverni dio parcele 28 (1,36 ha), sjeverni dio parcele 29 (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 i 75 poligona 19, parcele 18, 19, 20, 21, sjeverni dio parcele 27 (1,36 ha), sjeverni dio parcele 28 (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, sjeverni dio parcele 65 (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 i 78 poligona 20, parcele 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 i 40 poligona 22 i parcele 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 i 48 poligona 24, i istočni dio općine Molar koji obuhvaća poligone 5, 6 i 7 u cijelosti, istočni dio parcele 8 (0,45 ha) i parcele 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 i 68 poligona 4, parcele 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 i 212 poligona 8, parcele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 i 45 poligona 9, i parcele 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 i 72 poligona 10.

7.   Sorte vinove loze

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA – SAMSÓ

8.   Opis povezanosti

Zemljište je vrlo brdovito i sastoji se od materijala iz ere paleozoika, uglavnom škriljevca iz razdoblja devona i karbona. To je najstariji škriljevac u Kataloniji povezan s uzgojem vinove loze. Ta plitka tla imaju nizak sadržaj organske tvari, a uglavnom nastaju raspadanjem škriljevca, koji se na katalonskom naziva llicorell ili llicorella. Korijenje vinove loze prodire između krhotina škriljevca u potrazi za vodom i hranjivim tvarima, što vinima daje karakteristične mineralne note.

Kad je riječ o klimi, zbog relativne izolacije tog područja od utjecaja mora i istodobne zaštite od hladnih sjevernih vjetrova, koju mu pruža planinski lanac Sierra de Montsant, prosječna je godišnja temperatura od 12 i 14 stupnjeva (u najnižem dijelu područja, smještenom u podnožju lanca Sierra de Montsant). Međutim, dnevne i noćne temperature primjetno se razlikuju, osobito ljeti, kad se najniže temperature noću mogu spustiti i na 12 stupnjeva, a najviše temperature doseći vrhunac od 40 stupnjeva u podne. Površina stjenovitog tla može doseći još više temperature. Te promjene temperature povoljne su za postupak postupnog dozrijevanja i željeni razvoj fenolnih spojeva u grožđu.

Niska godišnja razina padalina (od 400 do 500 litara po četvornom metru) i sjeverozapadni vjetrovi koji dovode do brzog isparavanja površinske vlage te geološki sastav zemlje i posebna struktura tla pogoduju sporom i potpunom dozrijevanju ploda na vinovoj lozi, što omogućuje berbu u trenutku optimalne zrelosti. Suprotno tomu, tvrda tla i suha klima općenito sprečavaju rast vinove loze. Ipak, zbog toga je pojavnost oboljenja na biljkama niska, čime se osigurava dobra kvaliteta grožđa.

Ti prirodni čimbenici i svojstva vinograda vinima Priorat daju okus, punoću i strukturu.

Isto tako, zbog njih su vina iz prvih berbi (bijelo, ružičasto i crno) bistra i svijetla, izraženih voćnih aroma i naglašenih mineralnih nota, svježa u pogledu kiselosti te dosljednog završnog okusa.

Visoki sadržaj šećera pojedinog grožđa Priorat određuje specifična svojstva likerskih vina. Nekoć je visoki sadržaj šećera svojstven grožđu Priorat pogodovao proizvodnji velikog broja vina s neprevrelim šećerom i/ili visokom alkoholnom jakošću. Postupno dozrijevanje sorti kao što je Garnacha omogućuje proizvodnju vina s visokim udjelom alkohola, koja zadržavaju složenost i svježinu sorte od koje se proizvode.

Vina rancio vina su bez neprevrelih šećera i s visokim sadržajem minerala, a proizvode se postupkom oksidacije u hrastovim bačvama ili staklenim spremnicima. Za vrijeme postupka oksidacije vina stječu neke tercijarne arome, uključujući arome sušenog voća, kao i karakterističnu boju koja varira od rubincrvene do smeđe s tonovima terakote.

Slatka likerska vina proizvode se vinifikacijom grožđa s visokom koncentracijom šećera. Kad se postigne alkoholna jakost od 8 % vol., dodaje se vinski alkohol sve dok razina ne dosegne 15 % vol. Vina se odlikuju čistim izgledom, aromama sušenog voća, dobrom strukturom u ustima i primjetnom slatkoćom.

Vina mistela proizvode se od mošta kojem se dodaje vinski alkohol dok razina alkoholne jakosti ne dosegne 15 % vol. To se odvija postupkom pretakanja koji traje sedam dana, čime se sprječava fermentacija prirodnih šećera. Vina se odlikuju cvjetnim aromama svježeg voća s osjetnim pikantnim notama.

Prirodno slatka vina proizvode se od moštova koji su bogati šećerima, koji djelomično fermentiraju do prirodne najmanje jakosti od 7 % vol. te se zatim dopunjuju vinskim alkoholom do najmanje 15 % vol. Vina se odlikuju voćnim, pikantnim aromama s notama sušenog voća.

Na obroncima i padinama tog područja teško je i skupo baviti se vinogradarstvom, a prinosi su niski. Međutim, upravo ti uvjeti omogućuju proizvodnju koncentriranih vina najbolje kvalitete s visokom alkoholnom jakošću – jakošću koja im daje prepoznatljivo fine i delikatne arome. Kad je riječ o vinima od prezreloga grožđa, grožđe se suši ili se zreli plod duže ostavlja na vinovoj lozi, zbog čega vlaga ispari. Tim se tehnikama dobiva grožđe s vrlo visokom koncentracijom prirodnih šećera, što je temelj za proizvodnju takvih vina. Ta vina imaju najmanju prirodnu alkoholnu jakost od 15 % vol., koja nije umjetno povećana, a obilježavaju ih tercijarne arome sušenog voća i dobra struktura u ustima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Razlozi:

| — | Bolja sljedivost: ograničenjem kretanja vinâ osigurava se da ih se može prepoznati. |
| --- | --- |

—

Bolja sljedivost: ograničenjem kretanja vinâ osigurava se da ih se može prepoznati.

| — | Sprečavanje ugrožavanja kvalitete. Punionice na tom području prilagođene su kvaliteti i količini vina. Smanjenjem vremena transporta izbjegavaju se toplina, oštećenja zbog svjetla i kašnjenja. |
| --- | --- |

—

Sprečavanje ugrožavanja kvalitete. Punionice na tom području prilagođene su kvaliteti i količini vina. Smanjenjem vremena transporta izbjegavaju se toplina, oštećenja zbog svjetla i kašnjenja.

| — | Podrijetlo vina uobičajeno se utvrđuje prema mjestu na kojem se odvija punjenje. Kad bi se punjenje odvijalo i unutar i izvan tog područja, povjerenje potrošača moglo bi biti poljuljano s obzirom na to da oni smatraju da se sve faze proizvodnje vina sa ZOI-jem odvijaju pod nadzorom nositelja zaštićene oznake. |
| --- | --- |

—

Podrijetlo vina uobičajeno se utvrđuje prema mjestu na kojem se odvija punjenje. Kad bi se punjenje odvijalo i unutar i izvan tog područja, povjerenje potrošača moglo bi biti poljuljano s obzirom na to da oni smatraju da se sve faze proizvodnje vina sa ZOI-jem odvijaju pod nadzorom nositelja zaštićene oznake.

Punjenje izvan tog područja ne može se uspoređivati s punjenjem unutar njega, ali u punionici drukčijoj od one u kojoj je vino proizvedeno zbog sljedećeg:

| — | svako slanje vina u rinfuzi unutar područja mora biti odobreno, |
| --- | --- |

—

svako slanje vina u rinfuzi unutar područja mora biti odobreno,

| — | punjenje smiju provoditi samo ovlaštene vinarije koje ispunjavaju određene tehničke zahtjeve, |
| --- | --- |

—

punjenje smiju provoditi samo ovlaštene vinarije koje ispunjavaju određene tehničke zahtjeve,

| — | ovlaštene vinarije smiju primati samo grožđe, moštove ili vina koji su obuhvaćeni ZOI-jem te proizvoditi i puniti vina obuhvaćena ZOI-jem, |
| --- | --- |

—

ovlaštene vinarije smiju primati samo grožđe, moštove ili vina koji su obuhvaćeni ZOI-jem te proizvoditi i puniti vina obuhvaćena ZOI-jem,

| — | mala veličina određenog područja jamči da se trajanje transporta može svesti na minimum, i |
| --- | --- |

—

mala veličina određenog područja jamči da se trajanje transporta može svesti na minimum, i

| — | vino ostaje u svojoj mikroklimi i nije izloženo promjenama temperature i nadmorske visine zbog kojih može dozreti prije vremena. |
| --- | --- |

—

vino ostaje u svojoj mikroklimi i nije izloženo promjenama temperature i nadmorske visine zbog kojih može dozreti prije vremena.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sve vrste ambalaže moraju imati jednokratni sigurnosni pečat ili etiketu s brojčanom oznakom, koja je postavljena u samoj vinariji.

Tradicionalni izraz i naziv „Denominación de Origen Calificada Priorat” (ZOI „Priorat”) mora biti istaknut na etiketama bocâ vina, u istom vidnom polju kao i obvezne informacije. Visina znakova kojima je ispisan tekst „Priorat” ne smije biti veća od 4 mm, odnosno 2 mm kad je riječ o tekstu „Denominación de Origen Calificada” (ZOI).

Nadalje, etiketa treba sadržavati općinu ili poštanski broj punionice ili otpremnika. Visina znakova koji se upotrebljavaju za označivanje općine ne smije biti veća od 3 mm, osim ako oznaka sadržava naziv manje zemljopisne jedinice koja ispunjava uvjete za upotrebu.

Prema potrebi, etiketa mora sadržavati oznaku „vino de finca”, zajedno s nazivom ZOI-ja.

Oznake „vino de vila de (...)”, „paraje (...)”, „viña clasificada (...)” i „gran viña clasificada (...)” iza kojih slijedi naziv manje zemljopisne jedinice ne smiju se upotrebljavati za označivanje proizvoda koji ne ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| — | sve je grožđe uzgojeno na navedenoj manjoj zemljopisnoj jedinici, |
| --- | --- |

—

sve je grožđe uzgojeno na navedenoj manjoj zemljopisnoj jedinici,

| — | prinos grožđa po hektaru ne prelazi utvrđene granice, |
| --- | --- |

—

prinos grožđa po hektaru ne prelazi utvrđene granice,

| — | trsovi su stariji od određene dobi, |
| --- | --- |

—

trsovi su stariji od određene dobi,

| — | najmanje 60 % grožđa upotrijebljenog za proizvodnju vina (90 % za vina s oznakom „gran viña clasificada”) grožđe je sorte Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca ili Garnacha Peluda. |
| --- | --- |

—

najmanje 60 % grožđa upotrijebljenog za proizvodnju vina (90 % za vina s oznakom „gran viña clasificada”) grožđe je sorte Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca ili Garnacha Peluda.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 6.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 341/22

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 341/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„ЛУКАНКА ТРОЯНСКА/LUKANKA TROYANSKA/ТРОЯНСКА ЛУКАНКА/TROYANSKA LUKANKA”

EU br.: TSG-BG-02797 – 16.8.2021.

Država članica ili treća zemlja: Bugarska

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

„Луканка Троянска/Lukanka Troyanska/Троянска луканка/Troyanska lukanka”

2.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.   Razlozi za registraciju

Razlozi za registraciju

3.1.   Riječ je o proizvodu:

Riječ je o proizvodu:

| ☒ | koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod; |
| --- | --- |

☒

koji je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod;

| ☐ | koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno.
  Proizvodnja kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” povezana je s tradicionalnom metodom proizvodnje tijekom koje se zbog mikrobioloških, fizikalno-kemijskih i biokemijskih procesa u mesnim sastojcima stvara stabilna boja, dobra struktura, ugodna aroma i okus gotovog proizvoda. Proces mikrobiološkog sazrijevanja, koji započinje za vrijeme sušenja kobasice lukanka te se nastavlja tijekom cijelog ciklusa proizvodnje, a posebno tijekom početnih faza sušenja, ima ključnu ulogu u kvaliteti proizvoda.
  Specifična organoleptička svojstva, tj. aroma i postojanost okusa proizvoda „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” uglavnom proizlaze iz tih mikrobioloških, biokemijskih i fizikalnih procesa koji se odvijaju za vrijeme dozrijevanja.
  Specifičan okus i aroma donekle su rezultat postupka „dimljenja hladnim dimom”. |
| --- | --- |

☐

koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se upotrebljavaju tradicionalno.

Proizvodnja kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” povezana je s tradicionalnom metodom proizvodnje tijekom koje se zbog mikrobioloških, fizikalno-kemijskih i biokemijskih procesa u mesnim sastojcima stvara stabilna boja, dobra struktura, ugodna aroma i okus gotovog proizvoda. Proces mikrobiološkog sazrijevanja, koji započinje za vrijeme sušenja kobasice lukanka te se nastavlja tijekom cijelog ciklusa proizvodnje, a posebno tijekom početnih faza sušenja, ima ključnu ulogu u kvaliteti proizvoda.

lukanka

Specifična organoleptička svojstva, tj. aroma i postojanost okusa proizvoda „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” uglavnom proizlaze iz tih mikrobioloških, biokemijskih i fizikalnih procesa koji se odvijaju za vrijeme dozrijevanja.

Specifičan okus i aroma donekle su rezultat postupka „dimljenja hladnim dimom”.

3.2.   Riječ je o nazivu:

Riječ je o nazivu:

| ☒ | koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda; |
| --- | --- |

☒

koji se tradicionalno upotrebljava za označivanje specifičnog proizvoda;

| ☐ | koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda.
  Naziv se zbog popularnosti proizvoda „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” proširio u sve regije u zemlji i proizvodnja je postala industrijalizirana, ali je zadržana receptura i tehnika proizvodnje. Sušenje se počelo obavljati u klimatiziranim komorama za sušenje, što omogućuje cjelogodišnju proizvodnju koja ne ovisi o godišnjim dobima ili regijama. Stoga je naziv „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” postao prepoznatljiv, a da pritom zemljopisno područje nije utjecalo na kvalitetu i svojstva proizvoda.
  Sam naziv „Troyanska” potječe od imena grada Trojan, gdje je proizvod prvi put proizveo i popularizirao Ilia Taslakov, jedan od prvih proizvođača kobasica u Bugarskoj. Taslakov je 1883. uvezao prve strojeve za mljevenje mesa u Bugarsku. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva i Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Prošlost, sadašnjost i budućnost industrije prerade mesa u Bugarskoj na prijelazu u 20. stoljeće). Sofija, HVP Cooperative Publishing House, 1999., str. 65.). |
| --- | --- |

☐

koji opisuje tradicionalna ili specifična svojstva proizvoda.

Naziv se zbog popularnosti proizvoda „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” proširio u sve regije u zemlji i proizvodnja je postala industrijalizirana, ali je zadržana receptura i tehnika proizvodnje. Sušenje se počelo obavljati u klimatiziranim komorama za sušenje, što omogućuje cjelogodišnju proizvodnju koja ne ovisi o godišnjim dobima ili regijama. Stoga je naziv „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” postao prepoznatljiv, a da pritom zemljopisno područje nije utjecalo na kvalitetu i svojstva proizvoda.

Sam naziv „Troyanska” potječe od imena grada Trojan, gdje je proizvod prvi put proizveo i popularizirao Ilia Taslakov, jedan od prvih proizvođača kobasica u Bugarskoj. Taslakov je 1883. uvezao prve strojeve za mljevenje mesa u Bugarsku. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva i Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Prošlost, sadašnjost i budućnost industrije prerade mesa u Bugarskoj na prijelazu u 20. stoljeće). Sofija, HVP Cooperative Publishing House, 1999., str. 65.).

(Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva i Magdalena Mladenova. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria

. Sofija, HVP Cooperative Publishing House, 1999., str. 65.).

4.   Opis

Opis

4.1.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuje njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva kojima se dokazuje njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” je prešani, sirovo sušeni i dimljeni mesni proizvod pripremljen od mljevenog goveđeg ili bivoljeg mesa (rashlađenog ili smrznutog) i svinjetine (rashlađene ili smrznute), dodatnih sastojaka i prirodnih začina kojima se pune prirodni ili umjetni ovitci koji čvrsto prianjaju uz nadjev. Proizvod je pogodan za izravnu konzumaciju nakon uklanjanja ovitka.

Fizička svojstva – oblik i dimenzije

Ravni ili lagano zaobljeni, prešani komadi promjera (φ) 50–80 mm; zavezani koncem ili zatvoreni kopčama na oba kraja; duljine od 20 do 60 cm ili do 90 cm ako su namijenjeni rezanju.

Kemijska svojstva

| — | udio vode: ≤ 40 % ukupne mase; |
| --- | --- |

—

udio vode: ≤ 40 % ukupne mase;

| — | ukupan udio bjelančevina: ≥ 16,8 %; |
| --- | --- |

—

ukupan udio bjelančevina: ≥ 16,8 %;

| — | sol: ≤ 5 %; |
| --- | --- |

—

sol: ≤ 5 %;

| — | pH: najmanje 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: najmanje 5,2.

Organoleptička svojstva

Vanjski izgled i boja:

| — | ovitak: čist, gladak, bez mrlja, nepravilnosti ili neuobičajenih neravnina, bez masnog kondenzata ili udubljenja te bez šupljina ispod površine; tamnocrvene do smećkasto crvene boje, sa suhom bijelom plijesni koja ne prodire unutra; ovitak čvrsto prianja uz nadjev. |
| --- | --- |

—

ovitak: čist, gladak, bez mrlja, nepravilnosti ili neuobičajenih neravnina, bez masnog kondenzata ili udubljenja te bez šupljina ispod površine; tamnocrvene do smećkasto crvene boje, sa suhom bijelom plijesni koja ne prodire unutra; ovitak čvrsto prianja uz nadjev.

Površina reza: ravnomjerno strukturirana i homogena u unutrašnjosti poprečnog presjeka.

Konzistencija: gusta i elastična.

Okus i miris: prepoznatljiv, ugodan, umjereno slan; prepoznatljiva aroma korištenih začina i karakteristična aroma dima, bez drugih okusa i mirisa.

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” može se prodavati cijela ili rezana, vakuumirana u celofanu ili pakirana u kontroliranoj atmosferi.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, prema potrebi, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Za proizvodnju kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” upotrebljavaju se sljedeće sirovine i dodatni sastojci:

Meso na 100 kg sirovine (mješavina za kobasicu):

| — | goveđe/bivolje meso (rashlađeno ili smrznuto) s udjelom masti do 15 %: 60 kg; |
| --- | --- |

—

goveđe/bivolje meso (rashlađeno ili smrznuto) s udjelom masti do 15 %: 60 kg;

| — | svinjetina (rashlađena ili smrznuta) s udjelom masti do 10 %: 20 kg; |
| --- | --- |

—

svinjetina (rashlađena ili smrznuta) s udjelom masti do 10 %: 20 kg;

| — | svinjetina (rashlađena ili smrznuta) s udjelom masti do 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

svinjetina (rashlađena ili smrznuta) s udjelom masti do 50 %: 20 kg.

Goveđe/bivolje i svinjsko meso uzimaju se iz cijelog trupa, osim leđa i fileta, tj. čistog mesa.

Začini (na 100 kg mesa):

| — | prirodni crni ili bijeli papar: 300 g; |
| --- | --- |

—

prirodni crni ili bijeli papar: 300 g;

| — | šećer: 300 g. |
| --- | --- |

—

šećer: 300 g.

Ostalo:

| — | sol: 2,3 kg |
| --- | --- |

—

sol: 2,3 kg

| — | kalijev nitrat (E252): 100 g ili natrijev nitrat (E251): 85 g; |
| --- | --- |

—

kalijev nitrat (E252): 100 g ili natrijev nitrat (E251): 85 g;

| — | antioksidans – askorbinska kiselina (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioksidans – askorbinska kiselina (E300): 50 g.

Upotreba starter kultura dopuštena je u omjeru od 20 do 50 g na 100 kg mesa za kobasice.

Te su kulture optimalna kombinacija pojedinih odabranih sojeva bakterija Lactobacillus i Micrococcus te nepatogenih koagulaza-negativnih sojeva Staphylococcus i Pediococcus, u različitim omjerima. Starter kulture utječu na proces sazrijevanja i sušenja jer imaju ulogu u acidifikaciji i stvaranju boje, okusa i arome. One isto tako sprječavaju razvoj nepoželjne mikroflore.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Ovitak: od prirodnog materijala (izrađen od soljenog goveđeg debelog crijeva ili ovčjeg slijepog crijeva) ili umjetnog materijala, promjera (φ): 50–80 mm.

Konac dopušten za upotrebu u prehrambenoj industriji ili kopče i kuke za vješanje mesa.

Metoda proizvodnje

„Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” proizvodi se od govedine (bivolje meso) i svinjetine, kako je prethodno navedeno. Nakon uklanjanja kostiju i žila te sortiranja mesa, ono se ručno ili strojno reže. Sjeckano meso važe se prema receptu, a mješavina za kobasice zatim se priprema na jedan od sljedeća tri načina:

| — | mljevenjem u uređaju za mljevenje (usitnjavanje) mesa i miješanjem u uređaju za rezanje; |
| --- | --- |

—

mljevenjem u uređaju za mljevenje (usitnjavanje) mesa i miješanjem u uređaju za rezanje;

| — | mljevenjem u uređaju za mljevenje (usitnjavanje) mesa i miješanjem u mikseru; |
| --- | --- |

—

mljevenjem u uređaju za mljevenje (usitnjavanje) mesa i miješanjem u mikseru;

| — | mljevenjem i miješanjem u uređaju za rezanje. |
| --- | --- |

—

mljevenjem i miješanjem u uređaju za rezanje.

Tijekom procesa mljevenja i miješanja svi sastojci za začinjavanje i soljenje te starter kultura dodaju se u količinama određenima u receptu. Dobivena mješavina za kobasice zatim se strojno puni u ovitke od goveđeg debelog crijeva ili ovčjeg slijepog crijeva ili u umjetne ovitke. Ovitak se veže koncem ili zatvara kopčama na oba kraja. Kobasice „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” nakon punjenja se vješaju na drvene ili metalne okvire (šipke) raspoređene na kolicima za kobasice. Kobasice se dva do tri dana suše i cijede na temperaturi od 8 °C (bez korištenja starter kultura) do 24 °C (kad se koriste starter kulture) i na relativnoj vlažnosti zraka od 65 do 90 %, nakon čega se premještaju u prostoriju za sušenje.

Osušene i ocijeđene kobasice „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” zatim se dime hladnim dimom. Taj se tehnički postupak provodi 2–24 sata u specijaliziranim komorama za hladno dimljenje na temperaturi dima i zraka od 14 do 25 °C, ovisno o komorama za dimljenje prisutnima u pogonu, nakon čega se kobasice suše. Suše se u prirodnim ili klimatiziranim komorama na temperaturi od najviše 17 °C i relativnoj vlažnosti zraka od najviše 85 %. Za vrijeme sušenja i sazrijevanja kobasice se dva do tri puta prešaju ravnim drvenim, plastičnim ili metalnim prešama. Nadzornik proizvodnje prema izgledu kobasica određuje kad su spremne za prešanje. Kobasice se prvi put stavljaju u prešu kad su donji kraj i površina potpuno suhi na dodir, a ispod ovitka se naziru lagano ispupčeni komadići masnoće. Naknadna prešanja provode se kad to nadzornik za proizvodnju smatra prikladnim. Kobasice ostaju u prešama od 12 do 24 sata pri svakom prešanju. Za prešanje se rabe razne vrste mehaničkih ili hidrauličkih preša. Pritisak koji vrše različite vrste preša ovisi o stupnju suhoće, kako ga je procijenio nadzornik za proizvodnju. Na početku postupka sušenja pritisak je manji, dok se pri kraju postupka povećava. Tijekom postupka prešanja zbog mehaničkog se pritiska blago podiže temperatura proizvoda. To u kombinaciji s kondenziranom vlagom omogućuje stvaranje sloja bijele plemenite plijesni na površini.

Postupak proizvodnje kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” traje najmanje 20 dana i dovršen je kad proizvod poprimi karakterističnu strukturu i čvrstoću.

4.3.   Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

Kobasice „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” proizvode se primjenom tradicionalnih tehnika proizvodnje te su povezane s poviješću i identitetom bugarskog naroda. Dio su raznolikog asortimana sirovo sušenih i dimljenih mesnih proizvoda koji se desetljećima proizvode u Bugarskoj.

Tradicionalni zanatski način proizvodnje kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” prakticirao se u 19. i početkom 20. stoljeća. Postupak se tradicionalno provodio sezonski u prirodnim komorama za sušenje u planinskim predjelima s prikladnim vremenskim uvjetima, kao što je područje grada Trojana.

Zahvaljujući tradicionalnom načinu proizvodnje, koji odlikuje postupak sušenja i dimljenja, taj je proizvod postao bugarski specijalitet. Tijekom procesa sušenja kontroliraju se određeni parametri (temperatura i vlažnost). Zbog popularnosti proizvoda i pojave klimatiziranih sušionica u kojima se održavaju parametri sušenja svojstveni prirodnom okolišu, proizvodnja kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” proširila se u sve regije zemlje te se počela industrijalizirati, vodeći računa o kvalitativnim svojstvima i receptu proizvoda koji su do danas ostali neizmijenjeni. Dugogodišnja praksa pokazala je da se tradicionalnom metodom uz ustaljenu recepturu i tehniku dobiva sirovo sušen i dimljen mesni proizvod „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” posebnog oblika i originalnog okusa.

Proizvodnja kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” započela je sredinom 19. stoljeća. Prvi veliki proizvođač bio je Ilia Taslakov (1846.–1942.) iz Trojana.

Prema godišnjaku industrije i međunarodne trgovine objavljenom 1909., u Bugarskoj je bilo 58 službeno registriranih proizvođača kobasica pastarma i sujuk te 56 proizvođača kobasica lukanka, uključujući „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka”. (Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria (Prošlost, sadašnjost i budućnost industrije prerade mesa u Bugarskoj na prijelazu u 20. stoljeće), str. 66.).

pastarma

sujuk

lukanka

(Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20th century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria

, str. 66.)

Zahtjevi u pogledu sastava i kvalitete kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” prvi su put normirani 1958. bugarskom državnom normom 2589-58 o kobasicama lukanka. Utvrđena su glavna načela i standardi za tehniku proizvodnje ovog visokokvalitetnog proizvoda.

lukanka

Tehnika proizvodnje kobasica „Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka” opisana je i u publikaciji Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Proizvodnja i distribucija mesnih proizvoda) iz 1963. te u publikaciji Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya (Upute za proizvodnju mesnih proizvoda) iz 1980., kao i u tehničkoj normi 34-83 „Lukanka Troyanska” bugarskog Nacionalnog poljoprivredno-industrijskog sindikata (NAPS), objavljenoj u Sofiji 1983., u kojoj je došlo do manje promjene sastava koja nije utjecala na organoleptička svojstva proizvoda. Metoda pripreme nije se mijenjala tijekom vremena.

Proizvodstvo i plasment na mesni produkti

Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---