# Euroopa Liidu C 42/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 42 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik7. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 42

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik7. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 42/01 | Euro vahetuskurss — 6. veebruar 2020 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 42/02 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 42/01

Euro vahetuskurss — 6. veebruar 2020

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 42/02

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  )

1

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 42/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 42/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 6 |
| 2020/C 42/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 14 |
| 2020/C 42/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 42/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 42/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

6

2020/C 42/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

14

2020/C 42/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

22

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | 22. jaanuari 2020. aasta lepingu (Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega muudetakse 16. märtsi 2006. aasta lepingut Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis) parandus ( ELT C 032I, 1.2.2020 ) | 34 |

Parandused

22. jaanuari 2020. aasta lepingu (Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega muudetakse 16. märtsi 2006. aasta lepingut Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis) parandus ( ELT C 032I, 1.2.2020 )

( ELT C 032I, 1.2.2020 )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/1

---

Euro vahetuskurss (1)

6. veebruar 2020

(2020/C 42/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1003 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4725 |
| GBP | Inglise nael | 0,84835 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5550 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0715 |
| ISK | Islandi kroon | 138,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,1288 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,893 |
| HUF | Ungari forint | 336,76 |
| PLN | Poola zlott | 4,2451 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7655 |
| TRY | Türgi liir | 6,5886 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6282 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4610 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5420 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6994 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5233 |
| KRW | Korea vonn | 1 301,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,3028 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6676 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4563 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 000,81 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5349 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,817 |
| RUB | Vene rubla | 69,4575 |
| THB | Tai baat | 34,197 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,6553 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,4852 |
| INR | India ruupia | 78,2845 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1003

JPY

Jaapani jeen

120,87

DKK

Taani kroon

7,4725

GBP

Inglise nael

0,84835

SEK

Rootsi kroon

10,5550

CHF

Šveitsi frank

1,0715

ISK

Islandi kroon

138,10

NOK

Norra kroon

10,1288

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,893

HUF

Ungari forint

336,76

PLN

Poola zlott

4,2451

RON

Rumeenia leu

4,7655

TRY

Türgi liir

6,5886

AUD

Austraalia dollar

1,6282

CAD

Kanada dollar

1,4610

HKD

Hongkongi dollar

8,5420

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6994

SGD

Singapuri dollar

1,5233

KRW

Korea vonn

1 301,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,3028

CNY

Hiina jüaan

7,6676

HRK

Horvaatia kuna

7,4563

IDR

Indoneesia ruupia

15 000,81

MYR

Malaisia ringit

4,5349

PHP

Filipiini peeso

55,817

RUB

Vene rubla

69,4575

THB

Tai baat

34,197

BRL

Brasiilia reaal

4,6553

MXN

Mehhiko peeso

20,4852

INR

India ruupia

78,2845

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/2

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 42/02)

(1)

| — | Väikesi ja keskmise suurusega põletusseadmeid käsitleva Saksamaa määruse (Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen, 26. jaanuar 2010, edaspidi „1. BImSchV“) paragrahvi 5 lõige 1, milles on sätestatud tahkete osakeste heite piirnormid. Need erinevad piirnormidest ja mõõtemetoodikast, mida alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatakse kooskõlas komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1189, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses tahkekütusekatelde ökodisaini nõuetega (edaspidi „määrus (EL) 2015/1189“) (1). |
| --- | --- |

—

Väikesi ja keskmise suurusega põletusseadmeid käsitleva Saksamaa määruse (Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen, 26. jaanuar 2010, edaspidi „1. BImSchV“) paragrahvi 5 lõige 1, milles on sätestatud tahkete osakeste heite piirnormid. Need erinevad piirnormidest ja mõõtemetoodikast, mida alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatakse kooskõlas komisjoni 28. aprilli 2015. aasta määrusega (EL) 2015/1189, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses tahkekütusekatelde ökodisaini nõuetega (edaspidi „määrus (EL) 2015/1189“) (1).

| — | 1. BImSchV paragrahvi 4 lõige 1 koostoimes paragrahviga 3, milles on esitatud ammendav loetelu põletusseadmetes kasutada lubatud kütustes. Määrus (EL) 2015/1189 sellist ammendavat loetelu ei sisalda. |
| --- | --- |

—

1. BImSchV paragrahvi 4 lõige 1 koostoimes paragrahviga 3, milles on esitatud ammendav loetelu põletusseadmetes kasutada lubatud kütustes. Määrus (EL) 2015/1189 sellist ammendavat loetelu ei sisalda.

| — | 1. BImSchV paragrahvi 5 lõige 4, mille kohaselt tuleb tahkekütusekatlad varustada kuumaveesalvestitega. Määrus (EL) 2015/1189 sellist nõuet ei sisalda. |
| --- | --- |

—

1. BImSchV paragrahvi 5 lõige 4, mille kohaselt tuleb tahkekütusekatlad varustada kuumaveesalvestitega. Määrus (EL) 2015/1189 sellist nõuet ei sisalda.

| — | 1. BImSchV paragrahv 14 ja paragrahvi 15 lõige 1 seoses uute ja oluliselt muudetud põletusseadmete järelevalvega. Määrusega (EL) 2015/1189 on kehtestatud nõuded tahkekütusekatelde turule laskmise ajaks, kuid see ei sisalda sätteid nende katelde edasise järelevalve kohta. |
| --- | --- |

—

1. BImSchV paragrahv 14 ja paragrahvi 15 lõige 1 seoses uute ja oluliselt muudetud põletusseadmete järelevalvega. Määrusega (EL) 2015/1189 on kehtestatud nõuded tahkekütusekatelde turule laskmise ajaks, kuid see ei sisalda sätteid nende katelde edasise järelevalve kohta.

(2)

Direktiiviga 2009/125/EÜ on ette nähtud, et tuleb sätestada nõuded, mida peavad täitma rakendusmeetmetega reguleeritavad energiamõjuga tooted, et neid tohiks turule lasta ja/või kasutusele võtta. See aitab kaasa säästvale arengule, suurendades energiatõhusust ja tõstes keskkonnakaitse taset, ning parandab samas energiavarustuskindlust. Direktiiv põhineb Euroopa Ühenduse (EÜ) asutamislepingu artiklil 95 ehk nüüdsel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114.

Direktiivi artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid ei tohi oma territooriumil keelata, piirata ega takistada sellise toote turule laskmist ja/või kasutuselevõttu, mis vastab kõigile kohaldatava rakendusmeetme asjakohastele sätetele ja kannab CE-märgist, tuginedes nimetatud direktiivi I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetritele vastavatele ökodisaini nõuetele, mis on reguleeritud asjaomase kohaldatava rakendusmeetmega.

Komisjoni määruse (EL) 2015/1189 eesmärk on sätestada tahkekütusekatelde ökodisaini nõuded, sealhulgas tahkete osakeste heite piirnormid. Kõnealuses komisjoni määruses ja komisjoni 27. aprilli 2015. aasta delegeeritud määruses (EL) 2015/1187, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tahkekütusekatelde ning päikeseseadmete, temperatuuriregulaatorite ja lisakütteseadmetega tahkekütusekatelde energiamärgistusega, sätestatud ökodisaini nõuete koosmõjul väheneb tahkete osakeste heide aastaks 2030 hinnanguliselt 10 kilotonni võrra (2).

Seoses selliste tahkekütusekateldega, mille nimisoojusvõimsus on kuni 500 kW, on komisjoni määruses (EL) 2015/1189 sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2020 ei tohi kütmishooajal tekkiv tahkete osakeste heide automaatse etteandmisega katelde puhul ületada 40 mg/m3 ning käsitsi etteandmisega katelde puhul 60 mg/m3 standarditult 10 % hapnikku sisaldava kuiva suitsugaasi suhtes temperatuuril 0 °C ja rõhul 1013 millibaari.

(3)

1. BImSchV jõustus 22. märtsil 2010 ja seda kohaldatakse väikeste ja keskmise suurustega põletusseadmete, sealhulgas selliste tahkekütusekatelde suhtes, mille nimisoojusvõimsus on kuni 500 kW. Selles on sätestatud, et tahkekütusel töötavate põletusseadmete puhul, mille nimisoojusvõimsus on vähemalt 4 kW ja mis on ehitatud pärast 31. detsembrit 2014, ei tohi tahkete osakeste heide täiskoormuse juures ületada 20 mg/m3 standarditud 13 % hapnikusisaldusele.

(4)

Saksamaa juhib tähelepanu, et 1. BImSchV-s sätestatud ambitsioonitaseme alandamine ohustaks Saksamaa õhukvaliteeti, olles seega vastuolus eesmärgiga parandada tahkekütusekatelde keskkonnatoimet.

Õhukvaliteedi halvenemine oleks vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa (3) õhu puhtamaks muutmise kohta, mille artikli 12 kohaselt peavad liikmesriigid hoidma tahkete osakeste sisalduse piirnormist allpool ning püüdma säilitada parimat välisõhu kvaliteeti, mis on kooskõlas kestliku arenguga.

Samuti rõhutab Saksamaa, et komisjoni määruses (EL) 2015/1189 sätestatud piirnormide kohaldamine tahkete osakeste heite suhtes seaks ohtu Saksamaa võime täita kohustusi, mis on võetud teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2284 raames.

Saksamaa on seisukohal, et Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 36 tähenduses inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse olemasolevat taset ei ole Saksamaa Liitvabariigis komisjoni määruse (EL) 2015/1189 nõuete kohaldamisel võimalik säilitada.

(5)

Komisjon menetleb Saksamaa teatist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõigetele 4 ja 6. Artikli 114 lõikes 4 on sätestatud, et kui liikmesriik soovib Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega pärast ELi ühtlustamismeetme vastuvõtmist jätkuvalt kohaldada rangemaid riiklikke õigusnorme, teatab ta nendest õigusnormidest ja nende jätkuva kohaldamise põhjustest komisjonile. Pärast Saksamaa õigusnorme käsitleva teatise saamist on komisjonil kuus kuud aega, et need heaks kiita või tagasi lükata. Selle aja jooksul hindab komisjon, kas Saksamaa õigusnorme saab pidada ühtlustamiseelseteks meetmeteks ja kas need erinevad ühtlustamiseeskirjadest. Kui see on nii, kontrollib komisjon, kas kõnealuste õigusnormide jätkuv kohaldamine on põhjendatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna kaitsmisega ning ega need õigusnormid ei kujuta endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit või varjatud kaubanduspiirangut ning ei ole siseturu toimimisele tarbetuks ja ebaproportsionaalseks takistuseks.

(6)

Kõik isikud, kes soovivad esitada selle teatise kohta oma seisukohti, peavad saatma need komisjonile 30 päeva jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest. Hiljem esitatud seisukohti ei võeta arvesse.

(7)

Euroopa Komisjon

Energeetika peadirektoraat

Üksus C4: energiatõhusus – hooned ja tooted

Tel +32 22983831

E-post: ENER-C4-SECRETARIAT@ec.europa.eu

---

(1)  ELT L 193, 21.7.2015, lk. 100.

1

(2)  ELT L 193, 21.7.2015, lk. 43.

2

(3)  ELT L 152, 11.6.2008, lk. 1

3

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 42/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Apollo Capital Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Apollo Capital Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Elliot Investment Management, L.P. („Elliot“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Elliot Investment Management, L.P. („Elliot“, Ameerika Ühendriigid),

| — | EP Energy Corporation („EP Energy“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

EP Energy Corporation („EP Energy“, Ameerika Ühendriigid).

Elliot ja Apollo omandavad EP Energy üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Apollo teeb oma tütarettevõtjate hallatavate investeerimisfondide kaudu investeeringuid eri valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja ettevõtete võlakirjadesse kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

Apollo teeb oma tütarettevõtjate hallatavate investeerimisfondide kaudu investeeringuid eri valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja ettevõtete võlakirjadesse kogu maailmas;

| — | Elliot on investeerimisühing, kes tegeleb investeerimise ja riskijuhtimisega; |
| --- | --- |

—

Elliot on investeerimisühing, kes tegeleb investeerimise ja riskijuhtimisega;

| — | EP Energy on sõltumatu uurimis- ja tootmisettevõtja, kes tegeleb maismaa nafta- ja maagaasitaristu soetamise ja arendamisega Ameerika Ühendriikides. EP Energy on praegu Apollo ainukontrolli all. |
| --- | --- |

—

EP Energy on sõltumatu uurimis- ja tootmisettevõtja, kes tegeleb maismaa nafta- ja maagaasitaristu soetamise ja arendamisega Ameerika Ühendriikides. EP Energy on praegu Apollo ainukontrolli all.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/6

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 42/04)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet Coteaux de la Loire“

PDO-FR-A0495-AM01

Teate kuupäev: 8.11.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Päritolunimetuse Muscadet Coteaux de la Loire geograafilise piirkonna ülevaatamine toob kaasa järgmised muudatused:

lisatakse kaks kommuuni (La Boissière-du-Doré, La Remaudière) ning ühe kommuuni osa (Le Loroux-Bottereau), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse Muscadet geograafilises piirkonnas;

jäetakse välja kaks kommuuni (Mésanger, Varades) ja osa kommuunist Ligné, sest veinipiirkond koondati aladele, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud.

Lisaks on tehtud järgmised redaktsioonilised muudatused: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi neid osi, milles käsitletakse geograafilist piirkonda ja seost geograafilise piirkonnaga.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „19. mai 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on pärast kommuunide liitmist ajakohastatud. Päritolunimetusega seotud veinivalmistuspiirkonna üldist ulatust ei muudeta.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Veinivalmistustavad

I peatüki IX punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine lause: „Veinid on pakendamise hetkel või nende esmakordsel väljaviimisel veinivalmistusruumidest endiselt veinisettel.“

Veini vähesel veinisettel hoidmine võimaldab tuua toodetesse kõik ümarat maitset toetavad omadused. See võimaldab kinnitada ja tugevdada Muscadet’ erinevate nimetuste segmenteeritust.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

5.   Kuumtöötlemine

Kaotatakse keeld töödelda veini termiliselt nii, et selle temperatuur tõuseb üle 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda kõigile ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda keeruliste aastakäikude tagajärgedega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse (Goût Moisi Terreux). Veinivirde soojendamise tehnika, mida nimetatakse veini kuumutamiseks, nõrgestab veini iseloomu vähem ja ei lahjenda seda nii nagu veinivalmistuses kasutatava mesopoorse söe kasutamine.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

6.   Pakendamine

Märget „settel hoitud“ (sur lies) kandvate veinide pakendamisperioodi lõppkuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märget „settel hoitud“ kandvate veinide villimise perioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria turustusperioodi, ilma et see muudaks seejuures märkele omase õrna pärlendusega kaasnevat ümarust.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

7.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos piirkonnaga

Seost on muudetud, et võtta arvesse kommuuni nime muutmist ja ajakohastada alapunkti 1 viimast lõiku, milles käsitletakse tootjate arvu ja tootmismahtu.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

9.   Märgistus

XI punktile lisatakse järgmine alapunkt: „c) Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavad tähemärgid ei tohi olla suuremad (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühel vaateväljal.“

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

10.   Deklareerimiskohustused

Nõudeavalduse esitamise viimane kuupäev tõstetakse 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Tehingueelsest deklaratsioonist saab lähetuseelne deklaratsioon.

Pakendamiseelne deklaratsioon tehakse partiide kaupa.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Taganemine

Taganemisdeklaratsiooni esitamise korda täpsustatakse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Register

Andmete säilitamise osas on tehtud redaktsioonilisi muudatusi.

| — | II peatüki II punkti alapunktis 2: |
| --- | --- |

—

II peatüki II punkti alapunktis 2:

| — | alapunktis b jäetakse välja järgmised sõnad: „kuni nõudeavalduse esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“; |
| --- | --- |

—

alapunktis b jäetakse välja järgmised sõnad: „kuni nõudeavalduse esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“;

| — | alapunktis c asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“; |
| --- | --- |

—

alapunktis c asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“;

| — | alapunktis d asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kontrollitud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“. |
| --- | --- |

—

alapunktis d asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kontrollitud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Pays Nantais’ piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Muscadet Coteaux de la Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on kolm grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on kolm grammi liitri kohta;

| — | maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Veinil on õrn ülekaalukalt lillelõhnaline aroom, milles on mõnikord mineraalseid noote, ning veinide maitseomaduste tasakaal on üldiselt värske.

Pikaajaline kääritamine muudab need mõnikord hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.6 500 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,5 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline kaugus samas reas võib olla 0,9–1,1 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

| — | kas madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset; |
| --- | --- |

—

kas madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset;

| — | või ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

või ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine toimub enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine, kus kasutatakse temperatuuri alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirkond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komitee kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni Barbechat territoorium), Ligné (osaliselt), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni Barbechat territoorium), Ligné (osaliselt), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Florent ja Saint-Florent-le-Vieil territoorium), Orée d’Anjou (ainult delegeeritud kommuunide Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne territoorium). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Florent ja Saint-Florent-le-Vieil territoorium), Orée d’Anjou (ainult delegeeritud kommuunide Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne territoorium).

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

'Melon B'

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega Muscadet Coteaux de la Loire viinamarjaistandused asuvad peamiselt Loire’i paleosoikumi aegkonnast pärinevatel nõlvadel või ulatuvad mõnikord veidi jõest eemale selle lisajõgede, peamiselt Divatte’i, Evre’i ja Erdre’i jõgede kallastele. Geograafilist piirkonda iseloomustavad rõhutatud pinnavormid, mille kalle jääb üldiselt vahemikku 5–10 %. Geograafiline piirkond asub Nantesi linnast idas ja on kontrollitud päritolunimetuse Muscadet geograafilise piirkonna kõige idapoolsem osa. Geograafiline piirkond hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i ja Maine-et-Loire’i departemangusid. Viinapuude kasvatusalad paistavad maastikult selgelt välja, moodustades kontrasti hekkide ja puudesaludega kaetud platoodega, kus kasvatatakse loomi.

Geograafilise piirkonna mereline kliima on eriti pehme ja mõõdukas. Temperatuurid kõiguvad vähe, sest Loire reguleerib temperatuure ja suurendab sisemaal merelise kliima mõju. Ookeanituulte liikumist lihtsustab asjaolu, et jõgi on edela-/kirdesuunaline, mis vastab domineerivate tuulte teljele. Samadel põhjustel on sademete hulk Loire’i ääres oluliselt väiksem kui sellest mõne kilomeetri kaugusel asuvatel platoodel. Seetõttu on suvine päikesepaiste hulk selle laiuskraadi kohta suur, mis vähendab viinamarjaistandustega kaetud mäenõlvade põhja- või lõunapoolse asetuse mõju. Sügisel toovad pööripäevaaegsed suured looded mõnikord kaasa tugevaid vihmu.

Geograafilise piirkonna aluspinnas koosneb peamiselt moondekivimitest, eelkõige vilgukivist, kusjuures läänepool on rohkem gneissi ja idas kiltkivi. Nendel enamasti lagunenud või vähesel määral muutunud kivimitel asetsevad pruunmullad on pindmised ja koosnevad suures osas kividest, liivast või veerisest. Hea loodusliku veeläbilaskevõimega mullad soojenevad kevadel kiiresti. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid mäenõlvasid, kus avatud maastikule istutatakse peamiselt või traditsiooniliselt viinapuid; selliste alade pinnas on terve, happeline, mõõdukalt viljakas, piiratud veemahutavusega ja pole eriti sügav.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistandused on iidsete viinamarjakasvatustraditsioonide pärand. Viinapuid on Nantesis kasvatatud alates meie ajaarvamise esimestest sajanditest ning viinapuukasvatus levis keskajal mööda Loire’i ja selle lisajõgede vooluteed kogu Pays Nantais’ piirkonda. Piirkonna kloostrite dokumendikogudes viidatakse viinapuude kasvatamise kultuuri arengule XI ja XII sajandil Varadesi, Oudoni, Ancenis’ ja Saint-Florent-le-Vieil’ mäenõlvadel. Sellegipoolest ehitati tõeline kaubanduslik veinitööstus üles alles XVI sajandil, et täita Nantesis elavate hollandlaste kaubanduslikku nõudlust. Sel ajal muutus piirkonnas alaliseks viinamarjasort 'Melon B', kus seda hakati XVII sajandi keskpaigas nimetama „Muscadet’ks“. Ancenis’ sadama kaudu transporditi geograafilise piirkonna veine pikka aega aktiivselt Nantesi. Ka pärast seda, kui hertsogkond Prantsusmaa kuningriigiga liideti, jäid Bretagne’i piirkonnas alles viinamarjakasvatuse arengut soodustavad maksueeskirjad. Tollipiirist allavoolu pealevõetud geograafilise piirkonna vähem maksustatud veine oli lihtsam müüa kui ülesvoolu pealevõetud veine.

Kuna viinamarjaistandustes keskendutakse enamasti viinamarjasordi 'Melon B' istutamisele, eristuvad geograafilise piirkonna valged veinid selgelt idapoolsematest viinamarjaistandustest, kus kasvatatakse rohkem viinamarjasorti 'Chenin B'. Pärast viinapuutäide kriisi võeti viinamarjaistanduste ülesehitamisel kasutusele teatavad uued meetodid, nagu Guyot’ lõikus ja ridadena istutamine. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud, hoides kõrget istutustihedust, kontrollides viinapuude koormust ja saagikust ning koristades täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmist silmas pidades võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilised tehnilised lahendused, nn Nantesi meetodi, mille raames hoitakse veini transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel vähemalt ühe talve jooksul. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist. Meetod võimaldab lisaks säilitada alkoholkäärimisel tekkinud aroome kuni kevadeni ja pärast seda.

Käärimise jooksul rikastuvad veinid samuti kolmanda taseme aroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist 'Melon B' tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need suhkrutega seotud aglükoonidest moodustunud molekulid on selles olekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinidest puuviljaaroome esiletõstva ainena. Ettevõtjad on omandanud erioskused, et veine vaadis igasuguse oksüdatsiooni eest kaitsta ja need hoolikalt pudelisse villida, et lõhnade vabanemine toimuks võimalikult pika aja jooksul ja et veinid muutuksid komplekssemaks.

Soovides oma veinide autentsuse säilitamiseks nimetatud tootmistingimused fikseerida, said geograafilise piirkonna tootjad 1936. aastal tunnustuse kontrollitud päritolunimetusele „Muscadet Coteaux de la Loire“. Traditsioonilist nimetust „settel hoitud“ (sur lie) käsitlevad eeskirjad määratleti 1977. aastal. Alates 1994. aastast tähendab see, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul samades veinivalmistusruumides, et piirata transfeermeetodi kasutamist ja veinide ümbervalamist. 2016. aastal hõlmas kontrollitud päritolunimetuse pindala umbes 170 hektarit, seal tegutses umbes 80 tootjat ja üks Ancenis’s asuv ühistu. Aastas turustatakse umbes 7 000 hektoliitrit, millest suurem osa kannab märget 7 000 hektoliitrit, millest suurem osa kannab märget 7 000 hektoliitrit, millest suurem osa kannab märget „settel hoitud“ (sur lie). Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet Coteaux de la Loire“ veinid on kuivad valged ja rahulikud. Veinil on õrn ülekaalukalt lillelõhnaline aroom, milles on mõnikord mineraalseid noote, ning veinide maitseomaduste tasakaal on üldiselt värske. Pikaajaline kääritamine võib muuta veinide maitse rikkalikumaks ja teha need hästi laagerduvaks. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid kipuvad üldiselt olema suus pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ja need võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt pärlendada. Veini värskuse, rikkaliku aroomi ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidi säilitamiseks kaitstakse veine kääritamise jooksul oksüdeerumise eest. Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse pakenditesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende villimisel tuleb olla eriti hoolikas. Loire’i jõest mõjutatud geograafilise piirkonna kliima on pehme, väheste sademetega ja päikesepaisteline. Piirkonna maastik on mägine ja rõhutatud jõekallastega, pinnas on piirkonnas tihti kivine ja madal ning tekkinud peamiselt moondekivimitel. Geoloogilist aluskihti moodustavate moondekivimite murenemine ja pinnase tekstuur võimaldavad viinapuudel sügavale juurduda, viinapuude veevarud vähenevad seetõttu järk-järgult ja pinnas soodustab viinamarjasordi 'Melon B' marjade küpsemist. Pehmed talved tagavad viinapuude kasvutsükli varajase alguse, mis võimaldab üldiselt viinamarjad enne sügisvihmade saabumist ära korjata. Lisaks aitab suvine mõõdukas temperatuur säilitada sellest õrnast valgest viinamarjasordist valmistatud veinide värskust ja aroomi. Loire’i ääres kulgevad ookeanituuled vähendavad õhuniiskust ja võimaldavad korjata heas seisundis viinamarju, mis aitab osaliselt kaasa veini peene aroomi, eriti lillelõhnade ja mineraalsete lõhnade kujunemisele.

Geograafilise piirkonna pikk veinivalmistamise ajalugu ja piirkonna varajane spetsialiseerumine on pikka aega soodustanud tootjate vahelist teadmiste ja tavade jagamist. Soovides kaitsta oma toodete ehtsust, said tootjad 1936. aastal tunnustuse kontrollitud päritolunimetusele „Muscadet Coteaux de la Loire“, mis on seega Prantsusmaal üks vanimaid kontrollitud päritolunimetusi.

Oskusteave võimaldas tootjatel tootmist kontrollida ning korjata täiesti terveid ja küpseid viinamarju. Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid kääritatakse kuni pakendamiseni transfeermeetodit kasutamata vähesel veinisettel. Tänu sellele, et geograafilises piirkonnas on talvised temperatuurid mõõdukad, mis soodustab ainevahetust settega, muutuvad veinid käärimise jooksul järjest paremaks ning on alates järgmisest kevadest maitselt rikkalikumad. Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja osa aroome arenevad pärast pakendamist edasi. Selline oskusteave, mis on loodusliku keskkonna ja viinamarjasordi 'Melon B' pakutavatele võimalustele hästi kohandatud, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel veinis täielikult väljenduda.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kontrollitud päritolunimetusega veinid, millel on märge „settel hoitud“ (sur lie), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn pärlendus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid otse veinivalmistusruumides. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks ideaalselt.

Loire’i jõe mõju, geograafilise piirkonna asukoht poolel teel Nantesi ja Angersi linnade vahel ning elav tegevus Ancenis’ sadamas soodustasid ajalooliselt kaupleva veinitootmise teket ja muutsid selle dünaamiliseks. Tänu värskusele ja peenele aroomile on veinid leidnud laialdase klientuuri ja neid pakutakse ka paljudes Loire’i ääres asuvates restoranides. Veinid sobivad imeliselt mereandidega, kuid lähevad veelgi paremini kokku võikastmes kalaga, mille retsept loodi jõekallastel XIX sajandil.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget „settel hoitud“ kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või nende osade territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Basse-Mer territoorium), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (osaliselt), La Limouzinière, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades territoorium), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Basse-Mer territoorium), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (osaliselt), La Limouzinière, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades territoorium), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuunide Beaupréau ja Gesté territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult delegeeritud kommuuni Fresne-sur-Loire territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni Marillaiso territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels ja Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine et Tillières). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuunide Beaupréau ja Gesté territoorium), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult delegeeritud kommuuni Fresne-sur-Loire territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni Marillaiso territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels ja Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine et Tillières).

| — | Vendée departemang: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „settel hoitud“ (sur lie), kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis geograafilise tähise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke „settel hoitud“ (sur lie) ja geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähemärgid on sama suured või väiksemad (kõrguselt, laiuselt ja paksuselt) kui tähemärgid, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega „settel hoitud“ veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavad tähemärgid ei tohi olla suuremad (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget „settel hoitud“ (sur lie), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn pärlendus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega „settel hoitud“ (sur lie) veinid pudelitesse veinivalmistusruumides saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist.

Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse pakenditesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende villimisel tuleb olla eriti hoolikas.

Veinid on pakendamise hetkel või esmakordsel veinivalmistusruumidest väljaviimisel endiselt oma vähesel veinisettel.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6463bdfa-2237-4a2c-b1b0-13cf749cfc0b

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/14

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 42/05)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Cabernet d’Anjou“

Viitenumber: PDO-FR-A1005-AM01

Teate kuupäev: 14.11.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda muudetakse järgmiselt: „Kontrollitud päritolunimetust [...] Cabernet d’Anjou [...] kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Lõpuks viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 asendatakse sõnad „4. september 1996“ sõnadega „4. ja 5. september 1996“.

Selle muudatusega parandatakse kuupäeva, millal riiklik asutus kiitis heaks piiritletud maatüki kogupindala.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

See võimaldab võtta arvesse pärast viimase tootespetsifikaadi versiooni koostamist aset leidnud erinevaid kommuunide ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Ridade vahel on kohustuslik külvatud või isekülvanud kontrollitud taimkate; sellise taimkatte puudumisel harib ettevõtja isekülvanud taimkatte kontrolli alla saamiseks maad või põhjendab viinamarjakasvatuse valdkonnas pädeva riigiasutuse poolt tüübikinnituse saanud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatus kajastab seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Muudatus soodustab taimkatte olemasolu, mehaanilist umbrohutõrjet ja biotõrjevahendite kasutamist, vähendades seeläbi keemiliste herbitsiidide kasutamist. Selline herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab territooriumi mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunkti 1 alapunktist d on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645–6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Igal ettevõtjal on mitmeid individuaalseid ja kollektiivselt kasutatavaid seadmeid ja varustust, mis võimaldavad igal maatükil saagikoristuse alustamiseks optimaalse kuupäeva tootmiseesmärkidest sõltuvalt täpselt määrata.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti c lisatakse sõnade „Veinidel on“ järele sõnad „pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist ning on tõesti oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Koonddokumendi punkti 4 muudetakse vastavalt.

7.   Substraktiivne rikastamistehnoloogia

IX punkti alapunkti 1 alapunkti d lisatakse järgmine lõik: „Kontrollitud päritolunimetust Cabernet d’Anjou [...] kanda tohtivate roosade veinide tootmisel [...] on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine ning maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %.“

Muudatus järgneb mitme aastakäiguga tehtud katsele, mis näitas, et pöördosmoos ei avalda veinidele negatiivset mõju, kui tegemist on hea kvaliteediga sobiva toorainega, mille maksimaalne kontsentratsioon on 10 %, ja kui üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist kuni 15 mahuprotsenti. Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad võivad teatavate kehvade ilmastikuoludega aastatel anda võimaluse virde koostist uuesti tasakaalustada.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 punktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab parandada suurustega seotud ebajärjepidevuse ilma sisuliste muudatusteta (miinimumkogus on endiselt 1,4 korda suurem kui eelmistel veiniaastatel ettevõttes toodetud keskmine veinikogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos vaadati üle, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arvu (126 asemel 70).

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

11.   Üleminekumeede

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

I peatüki XI punkti lisatakse järgmine: „Sätteid, millega kehtestatakse kohustus omada ridade vahel külvatud või isekülvanud kontrollitud taimkatet või ettevõtja kohustus harida sellise taimkatte puudumisel isekülvanud taimkatte kontrolli alla saamiseks maad või kasutada biotõrjevahendeid, ei kohaldata viinapuude kasvualadele, mis olid käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäeval olemas ja kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või vähem.“

Üleminekumeede võimaldab jätta karistamata olemasolevad istandused, mille praegune toimimisviis ei vasta põllumajanduse keskkonnasätetele. Suure tihedusega istandustes, kus ridade vaheline kaugus on 1,70 meetrit või vähem, võivad alalise taimkatte hooldamine või maaharimine põhjustada tehnilisi probleeme (mehhaniseerimine, seadmed, tööriistad). Madalate viinapuude korral suurendab taimkate samuti kevadkülmade esinemise ohtu. Lisaks mõjutab taimkatte olemasolu viinapuude veevarustust rohkem, kui istutustihedus on suurem. Pärast tootespetsifikaadi kinnitamist istutatud viinapuud seevastu peavad kõiki asjaolusid arvesse võttes vastama kehtestatud põllumajanduse keskkonnasätetele olenemata nende istutustihedusest ja ridade vahelisest kaugusest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Cabernet d’Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on roosad vaiksed veinid, mille analüütilised omadused on järgmised.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on veinis pärast käärimist 10 grammi liitri kohta või rohkem.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa õigusaktidega, kuid kõigi pakendamata veinide, millele tohib kanda märgistuse „noor“ või „toorvein“, lenduvate hapete sisaldus peab olema 10,2 milliekvivalenti liitri kohta või vähem.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Nende intensiivne lõhnabukett näitab viinamarjasortide eripärasid. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri. Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, on õigus kasutada oma saagi puhul kontrollitud päritolunimetust tingimusel, et täidetud on käesolevas tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirjad. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla ühe meetri.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 14 punga ning igal puitunud oksal maksimaalselt kaheksa punga.

Toestatud taimede kõrgus on vähemalt 0,6 korda sama suur kui ridade vaheline kaugus, toestatud taimede kõrgust mõõdetakse alates lehtede alumisest piirist (maapinnast vähemalt 0,4 meetri kõrgusel) kuni nende ülemise lõikeääreni (toestuse ülemisest nöörist vähemalt 0,2 meetri kõrgusel).

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, tuleb lisaks täita järgmisi toestuseeskirju: toestuspostide minimaalne kõrgus maapinnast peab olema vähemalt 1,9 meetrit; toestus koosneb neljast nöörireast; kõige ülemise nööri minimaalne kõrgus on 1,85 meetrit maapinnast.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

69 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust [...] Cabernet d’Anjou [...] kanda tohtivate veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

'Cabernet-Sauvignon N'

'Cabernet Franc N'

8.   Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõningatel platoodel: läänes on Armorica massiiv ning sellega seotud eelkambriumi ja paleosoikumi ajajärgust pärinev aluskord; idas Pariisi nõos on iidne aluskord kaetud mesosoikumi ja kainosoikumi ajajärgust pärineva aluskivimiga. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, mida iseloomustab kiltsavi ja eelkõige kiltkivikarjäärid ning mida kohalikud nimetavad „must Anjou“, geograafilise piirkonna idaosast, mida iseloomustab kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad „valge Anjou“.

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2018. aastal sisuliselt Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (70 kommuuni) ning Deux-Sèvresi (14 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnased on väga erinevad, on need üldiselt väheviljakad ja mõõdukate veevarudega. Samuti on nendel pinnastel head termilised omadused.

Geograafiline piirkond asub merelises paraskliimas, kus temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju „Anjou piirkonna mahedast kliimast“, mis väljendub konkreetsemalt talvel, pikas kevades ja sügisel, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Kirde-edelasuunalised reljeefid kaitsevad läänetuulte eest, mis on tihti niisked. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest seda mõjutab fööni tuul ning see on tänu Choletais’i ja Maugesi kõrgematele tippudele ookeani niiskuse eest kaitstud. Aastane sademete hulk on umbes 585 millimeetrit, samas kui Choletais’il on aastane sademete hulk umbes 800 millimeetrit.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjaistandusi on Anjous teadaolevalt olnud pidevalt alates esimesest sajandist peale Kristust. Viinapuud kasvavad seal jõudsalt, nagu on näha järgmistest Apolloniuse poeemi ridadest (VI sajand): „Bretagne’ist ei jää kaugele kaljul asuv Cerese ja Bacchuse andidest rikas linn, mille nimi Andégave (Angers) pärineb kreeka keelest.“ Kuigi Anjou viinamarjaistandused arenesid kogu keskaja vältel ning asusid kloostrite egiidi all tegutsema Loire’i kallastele ja Angersi ümbrusse, saavutasid nad oma maine eelkõige alates XII ja XIII sajandist. Henri II kuningriigi ja Akvitaania Eleanori mõju võimaldas sel ajal „Anjou veinil“ jõuda parimatele laudadele.

Alates XVI sajandist kasvas tootmine märkimisväärselt tänu Madalmaade vahendajate saabumisele, kes otsisid oma riigi ja kolooniate jaoks veine. Hollandlased ostsid kokku piisavalt varusid ja kaubandus õitses XVIII sajandil sedavõrd, et transpordi edendamiseks ehitati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele kanalid. Siiski põhjustas „Anjou veinide“ erakordne maine ahnust ning loodi arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannutäituvusmaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandi jooksul. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.

„Anjou“ võlgneb oma tuntuse peamiselt viinamarjasordist 'Chenin B' valmistatud valgete veinide tootmisele. Siiski kiirenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi tootmine viinamarjasorti 'Cabernet Franc N' kasvatavates istandustes ja veidi hiljem viinamarjasorti 'Cabernet Sauvignon N' kasvatavates istandustes. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad „rouget“ tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Viinamarjaistandused osalevad kontrollitud päritolunimetuste Cabernet d’Anjou ja Rose d’Anjou all tuntud ja tunnustatud emblemaatiliste roosade veinide laialdase tootmise väljaarendamises, mis on seotud viinamarjasortidega 'Grolleau N' ja 'Grolleau Gris G', millest toodetakse „clairet“ tüüpi ja kahvatuid veine, ning samuti viinamarjasortidega 'Gamay N' ja 'Pineau d’Aunis N'. Teine ümberkujunemise etapp baseerus kogemustel, mille tootjad selle taimerühma haldamisel olid saanud. Viinamarjasordi ja selle istutuskohtade jälgimine ja analüüsimine nende parima võimaliku kooskõla saavutamiseks, saagikoristuse potentsiaali hindamine ning veinivalmistamise tehnikate valdamine viisid punaste veinide tootmise väljaarendamiseni 1960. aastatel.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Veinide lõhnabukett on intensiivne ja toob igas veinis esile selles kasutatud viinamarjasordi eripärad. Puuviljad on siiski möödapääsmatud (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne). Suus pakuvad veinid arukat tasakaalu värskuse ja täidluse vahel. Nende aroom püsib intensiivselt.

Põhjuslikud seosed

Vaiksed veinid

Ainulaadse maastikuga põhjapoolsete viinamarjaistanduste koosmõju pehme kliima, unikaalse geoloogia ja mullastikutingimusega annavad veinidele maitseidentiteedi, mis väljendub veinide värskuses.

Viinamarjade kasvatustingimuste mitmekesisus, kus geoloogilised olud ja mullastikutingimused varieeruvad, on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Viinapuude käitumise jälgimine ja analüüsimine aitab veinitootjatel seejärel määrata viinamarjaistandusele õige asukoha.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja kontrollitud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ kanda tohtiva veini valmistamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriumi:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (delegeeritud kommuuni Anetz endine territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele tohib lisada märke „noor“ või „toorvein“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Veinidele, millel on märge „noor“ või „toorvein“, on kohustuslik märkida aastakäik.

Veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: - kantud katastrisse, - märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui pool tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/22

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 42/06)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet Sèvre et Maine“

Viitenumber: PDO-FR-A0494-AM01

Teate kuupäev: 14.11.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Täiendavad geograafilised tähised

Päritolunimetuse Muscadet Sèvre et Maine jaoks on tunnustatud nelja uut täiendavat geograafilist tähist, need on: „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ ja „Mouzillon - Tillières“ (määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punkt g).

Nende muudatuste tõttu on tootespetsifikaadi I peatükis muudetud järgmisi punkte (milles käsitletakse päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ täiendavaid geograafilisi tähiseid ning nelja uut täiendavat geograafilist tähist, millega võetakse üle olemasolevate täiendavate geograafiliste tähiste erisätted):

| — | II punkti alapunkt 2, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid; |
| --- | --- |

—

II punkti alapunkt 2, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid;

| — | IV punkti alapunkti 1 alapunkt b, milles käsitletakse geograafilist piirkonda; |
| --- | --- |

—

IV punkti alapunkti 1 alapunkt b, milles käsitletakse geograafilist piirkonda;

| — | IV punkti alapunkti 2 alapunkt b, milles käsitletakse piiritletud maatüki; |
| --- | --- |

—

IV punkti alapunkti 2 alapunkt b, milles käsitletakse piiritletud maatüki;

| — | IV punkti alapunkti 3 alapunkt b, milles käsitletakse vahetus läheduses asuvat piirkonda; |
| --- | --- |

—

IV punkti alapunkti 3 alapunkt b, milles käsitletakse vahetus läheduses asuvat piirkonda;

| — | VI punkti alapunkti 1 alapunkti b, milles käsitletakse lõikamise eeskirju; |
| --- | --- |

—

VI punkti alapunkti 1 alapunkti b, milles käsitletakse lõikamise eeskirju;

| — | VI punkti alapunkti 1 alapunkti d, milles käsitletakse maatüki maksimaalset koormust; |
| --- | --- |

—

VI punkti alapunkti 1 alapunkti d, milles käsitletakse maatüki maksimaalset koormust;

| — | VII punkti alapunkti 2 alapunkti a, milles käsitletakse viinamarjade suhkrusisaldust; |
| --- | --- |

—

VII punkti alapunkti 2 alapunkti a, milles käsitletakse viinamarjade suhkrusisaldust;

| — | VII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse minimaalset naturaalset alkoholisisaldust; |
| --- | --- |

—

VII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse minimaalset naturaalset alkoholisisaldust;

| — | VIII punkti alapunkti 1, milles käsitletakse saagikust; |
| --- | --- |

—

VIII punkti alapunkti 1, milles käsitletakse saagikust;

| — | VIII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse vanust, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma; |
| --- | --- |

—

VIII punkti alapunkti 2 alapunkti b, milles käsitletakse vanust, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma;

| — | IX punkti alapunkti 2 alapunkte b ja c, milles käsitletakse settel kääritamist; |
| --- | --- |

—

IX punkti alapunkti 2 alapunkte b ja c, milles käsitletakse settel kääritamist;

| — | IX punkti alapunkti 3 alapunkti d, milles käsitletakse villimist veinivalmistusruumides; |
| --- | --- |

—

IX punkti alapunkti 3 alapunkti d, milles käsitletakse villimist veinivalmistusruumides;

| — | IX punkti alapunkti 5, milles käsitletakse tarbijaturule laskmise kuupäeva; |
| --- | --- |

—

IX punkti alapunkti 5, milles käsitletakse tarbijaturule laskmise kuupäeva;

| — | XII punkti alapunkti 2 alapunkti c, milles käsitletakse aastakäigu märkimist. |
| --- | --- |

—

XII punkti alapunkti 2 alapunkti c, milles käsitletakse aastakäigu märkimist.

Nende muudatuste tõttu on tootespetsifikaadi II peatükis muudetud järgmisi punkte (milles käsitletakse päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ täiendavaid geograafilisi tähiseid ning nelja uut täiendavat geograafilist tähist, millega võetakse üle olemasolevate täiendavate geograafiliste tähiste erisätted):

| — | I punkti alapunkti 1, milles käsitletakse maatüki jaotamise deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

I punkti alapunkti 1, milles käsitletakse maatüki jaotamise deklaratsiooni;

| — | I punkti alapunkti 2, milles käsitletakse nõudeavaldust; |
| --- | --- |

—

I punkti alapunkti 2, milles käsitletakse nõudeavaldust;

| — | I punkti alapunkti 4 alapunkti b, milles käsitletakse pakendamisdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

I punkti alapunkti 4 alapunkti b, milles käsitletakse pakendamisdeklaratsiooni.

Neljal asjaomasel täiendaval geograafilisel tähisel on konkreetne territoorium:

| — | „Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket; |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket;

| — | „Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena; |
| --- | --- |

—

„Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena;

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine; |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine;

| — | „Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote. |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote.

Koonddokumenti on vastavalt muudetud.

2.   Geograafiline piirkond

Päritolunimetuse „Muscadet Sèvre et Maine“ geograafilise piirkonna ülevaatamine toob kaasa järgmised muudatused:

| — | lisatakse kaks kommuuni (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) ning kuue kommuuni osad (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

—

lisatakse kaks kommuuni (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) ning kuue kommuuni osad (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay), kõik nimetatud kommuunid asuvad piirkondliku päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilises piirkonnas;

| — | jäetakse välja ühe kommuuni osa (Le Loroux-Bottereau) kuna veinipiirkonda kitsendatakse aladele, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud. |
| --- | --- |

—

jäetakse välja ühe kommuuni osa (Le Loroux-Bottereau) kuna veinipiirkonda kitsendatakse aladele, kus viinamarjakasvatuse kvaliteet on säilinud.

Lisaks on tehtud järgmised redaktsioonilised muudatused: uues haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi neid osi, milles käsitletakse geograafilist piirkonda ja seost päritolukohaga.

3.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „19. mai 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“ ning sõnade „10. veebruar 2011“ järele sõnad „ja 3. mai 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäevad, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote jaoks viinamarjade tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on pärast kommuunide liitmist ja geograafilise piirkonna läbivaatamist ajakohastatud. Päritolunimetusega seotud veinivalmistuspiirkonna üldist ulatust ei muudeta.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

5.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine tekst: „Täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Clisson“, „Gorges“, „Goulaine“, „Monnières – Saint-Fiacre“, „Mouzillon – Tillières“ ja „Le Pallet“ veinide tootmiseks ette nähtud viinapuude kõigi ridade vahel hoitakse külvatud või isekülvanud taimkate kontrolli all mehhaaniliste või füüsiliste vahenditega.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatus kajastab seda, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnaprobleeme. Taimkatte mehaanilise kontrollimise soodustamise abil vähendatakse keemiliste herbitsiidide kasutamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Transport

VII punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine alapunkt: „b) - Saagi transportimise erisätted

Täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Clisson“, „Gorges“, „Goulaine“, „Monnières – Saint-Fiacre“, „Mouzillon – Tillières“ ja „Le Pallet“ veinide tootmiseks ette nähtud saaki kaitstakse selle saagikoristuskohast pressimiskohta transportimisel vihma eest ning selle kokkuvajumise vältimiseks tohib ühte konteinerisse laadida maksimaalselt 8 000 kg viinamarju.8 000 kg viinamarju.“

Viinamarjade kaalu piiramine konteinerites võimaldab vähendada viinamarjade riknemist transportimisel, et tagada täiendavate geograafiliste tähiste maksimaalne kvaliteet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Veinivalmistustavad

IX punkti alapunkti 1 lisatakse järgmine lause: „Veinid on villimise hetkel või nende esmakordsel väljaviimisel veinivalmistusruumidest endiselt vähesel käärimissettel.“

Veini vähesel käärimissettel hoidmine võimaldab tuua tootesse kõik ümarat maitset toetavad omadused. See võimaldab esile tõsta ja nähtavamaks muuta Muscadet’ eri nimetusi.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

8.   Termiline töötlemine

Kaotatakse keeld töödelda veini termiliselt temperatuuril üle 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda keeruliste aastakäikude tagajärgedega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse (Goût Moisi Terreux). Veinivirde soojendamise tehnika, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, ei nõrgesta veini iseloomu ega lahjenda veini nii palju kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Asjaomane keeld kehtib ka seitsme täiendava geograafilise tähise korral.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumenti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

9.   Pakendamine

Märget sur lie (settel hoitud) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märkega sur lie (settel hoitud) veinide villimise perioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria turustusperioodi, ilma et see muudaks seejuures märkele omase õrna pärlendusega kaasnevat ümarust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Seos piirkonnaga

Seos on üle vaadatud, et lisada sinna viited neljale uuele täiendavale geograafilisele tähisele.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi seda osa, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

12.   Märgistus

XII punkti alapunkti 2 lisatakse järgmine:

| „b) – | Täiendavad geograafilised tähised peavad olema etiketil märgitud kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale. Nende kirjutamiseks kasutatavad tähed on sama suured (kõrguses, laiuses ja paksuses) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“ |
| --- | --- |

„b) –

Täiendavad geograafilised tähised peavad olema etiketil märgitud kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale. Nende kirjutamiseks kasutatavad tähed on sama suured (kõrguses, laiuses ja paksuses) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

| „d) – | Täiendava geograafilise tähiseta veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on: |
| --- | --- |

„d) –

Täiendava geograafilise tähiseta veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kaitstud päritolunimetusega ühel vaateväljal.“

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

13.   Deklareerimiskohustused

Nõudeavalduse esitamise viimane kuupäev viiakse 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Tehingueelsest deklaratsioonist saab lähetuseelne deklaratsioon.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Taganemine

Taganemisdeklaratsiooni esitamise korda täpsustatakse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15.   Register

Andmete säilitamise osas on tehtud redaktsioonilisi muudatusi.

| — | II peatüki II punkti alapunktis 2:






  — | alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni nõudeavalduse esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“; |
| --- | --- | --- |

—

II peatüki II punkti alapunktis 2:

—

alapunktis b) jäetakse välja järgmised osad: „kuni nõudeavalduse esitamise kuupäevani“ ning „ja viinamarjavirde happesus“;

| — | alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“; |
| --- | --- |

—

alapunktis c) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“;

| — | alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kontrollitud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“. |
| --- | --- |

—

alapunktis d) asendatakse sõna „tootespetsifikaat“ sõnaga „register“ ning sellest jäetakse välja järgmine: „või kontrollitud päritolunimetusega veinide pakendita tarbimiseks ringlusse lubamine“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Muscadet Sèvre et Maine

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Veinidel on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;






  — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on kolm grammi liitri kohta; |
| --- | --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti;

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on kolm grammi liitri kohta;

| — | maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.
  Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.
  Nende maitses valitseb ümaruse ja värskuse peen tasakaal ning nende mitmekülgses lõhnabuketis domineerivad puuvilja- ja lillearoomid.
  Pikaajaline kääritamine muudab need mõnikord hästi laagerduvaks.
  Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.






  Üldised analüütilised omadused |
| --- | --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 12 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Veinid on valged, kuivad ja vaiksed.

Nende maitses valitseb ümaruse ja värskuse peen tasakaal ning nende mitmekülgses lõhnabuketis domineerivad puuvilja- ja lillearoomid.

Pikaajaline kääritamine muudab need mõnikord hästi laagerduvaks.

Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 puud hektari kohta.6 500 puud hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

| — | madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset; |
| --- | --- |

—

madalad lühivõrsed, kus tüve kohta on maksimaalselt viis lühivõrset;

| — | ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine toimub enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Kasutatavast lõikamisviisist olenemata tohib viinapuude igale tüvele jätta lõikamisel neli täiendavat punga tingimusel, et fenoloogilises etapis, kus taimel on 11 või 12 lehte, on ühel viinapuul kuni 12 vastaval aastal vilja kandvat oksa.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on igasugune viinamarjasaagi termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Vein käärib pärast alkoholkäärimise lõppu vähesel käärimissettel vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. märtsini. Veinid on pakendamise hetkel või nende esmakordsel väljaviimisel veinivalmistusruumidest vähesel käärimissettel.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada liidu õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Nimetatud piirkond hõlmab kuupäeval, kui pädev riiklik komitee kiitis käesoleva tootespetsifikaadi heaks, järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (osaliselt), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (ainult La Chapelle-Basse-Meri delegeeritud kommuuni territoorium), Gétigné (osaliselt), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (osaliselt), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (osaliselt), Vallet, Vertou; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (osaliselt), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (ainult La Chapelle-Basse-Meri delegeeritud kommuuni territoorium), Gétigné (osaliselt), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (osaliselt), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (osaliselt), Vallet, Vertou;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: ainult järgmiste Sèvremoine’i delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: ainult järgmiste Sèvremoine’i delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières.

| — | Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt). |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt).

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Melon B’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet Sèvre et Maine“ viinamarjaistandusi iseloomustab kaljune maastik, mis on seotud eriti tiheda jõgede võrgustikuga. Veinikasvatusalad täidavad nõlvu ja kujundavad maastikke Nantes’i linnast idas Loire’i jõe ja Goulaine’i soo kohal kõrguvatel nõlvadel ning sellest veel lõuna pool asuvate Sèvre’i, Maine’i ja nende lisajõgede kallastel. See territoorium asub kontrollitud päritolunimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna keskel ja hõlmab osaliselt Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemange.

Piirkonna kliimat mõjutab tugevalt Atlandi ookeani lähedus, millest tulenevad ka mõned kliima eripärad. Nii on talvised temperatuurid üldiselt väga mahedad ja eriti mõõdukad on need põhjas Loire’i jõe ja Goulaine’i soo ümber, kus asub täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ piirkond, samuti on temperatuurid mõõdukad piirkonna lääneosas, kus asub täiendava geograafilise tähise „Château-Thébaud“ territoorium, kus ookeani mõju on suurem. Temperatuurid on veidi madalamad kaguosas, kust saadakse täiendavate geograafiliste tähistega „Mouzillon – Tillières“, „Gorges“ ja „Clisson“ veine ning mis on Loire’i jõest ja Goulaine’i soost kaugemal. Suved on üldiselt ookeanituulte mõjul jahedad, väheste sademetega ja väga päikesepaistelised.

Geograafilise piirkonna geoloogilises struktuuris on näha palju erinevaid paleosoikumi aegkonna jooksul tekkinud kivimeid:

| — | põhjas ja kirdes domineerib vilgukivi, mis väljendub Goulaine’i soo alal roheliste kivisoontega vahelduvas gneissis, mis on täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ ala moodustav moondekivimite kooslus; |
| --- | --- |

—

põhjas ja kirdes domineerib vilgukivi, mis väljendub Goulaine’i soo alal roheliste kivisoontega vahelduvas gneissis, mis on täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ ala moodustav moondekivimite kooslus;

| — | idas asub suur gabromassiiv, mis moodustab täiendava geograafilise tähise „Gorges“ piirkonna geoloogilise struktuuri ja mis kulgeb mööda Sanguèze’i jõe äärt, kus asub täiendava geograafilise tähise „Mouzillon – Tillières“ piirkond; |
| --- | --- |

—

idas asub suur gabromassiiv, mis moodustab täiendava geograafilise tähise „Gorges“ piirkonna geoloogilise struktuuri ja mis kulgeb mööda Sanguèze’i jõe äärt, kus asub täiendava geograafilise tähise „Mouzillon – Tillières“ piirkond;

| — | geograafilise piirkonna lääneosa aluspõhi koosneb peamiselt ortogneissist ning vähehappelisest gneissist ja granodioriidist, mis moodustavad täiendava geograafilise tähise „Château-Thébaud“ piirkonna aluskorra; |
| --- | --- |

—

geograafilise piirkonna lääneosa aluspõhi koosneb peamiselt ortogneissist ning vähehappelisest gneissist ja granodioriidist, mis moodustavad täiendava geograafilise tähise „Château-Thébaud“ piirkonna aluskorra;

| — | geograafilise piirkonna keskosas asuv täiendava geograafilise tähise „Le Pallet“ piirkond asetseb sektoris, kus kivimid on vähe muundunud ja tugevalt mõranenud, samas kui gneiss, millel asub täiendava geograafilise tähise „Monnières – Saint-Fiacre“ veinivalmistuspiirkond, on sageli rohkem muundunud; |
| --- | --- |

—

geograafilise piirkonna keskosas asuv täiendava geograafilise tähise „Le Pallet“ piirkond asetseb sektoris, kus kivimid on vähe muundunud ja tugevalt mõranenud, samas kui gneiss, millel asub täiendava geograafilise tähise „Monnières – Saint-Fiacre“ veinivalmistuspiirkond, on sageli rohkem muundunud;

| — | lõunas isoleerib lõhe jämedateralise graniidi massiivi, mis on iseloomulik täiendava geograafilise tähise „Clisson“ geograafilisele piirkonnale. |
| --- | --- |

—

lõunas isoleerib lõhe jämedateralise graniidi massiivi, mis on iseloomulik täiendava geograafilise tähise „Clisson“ geograafilisele piirkonnale.

Kohati katavad paleosoikumist pärinevat aluskorda suurema või väiksema kivisisaldusega liivsavi setted.

Vaatamata oma mitmekülgsusele, on formatsioonidest enamasti kujunenud välja hea läbilaskevõimega liivased ja kivised pruunmullad, mis on gabrost aluspinnasel mõnikord savirikkad. Viinamarjade kasvatamiseks kasutatakse ainult selliseid mäenõlvasid, mille pinnas on terve, ei ole väga sügav ja on mõõdukalt viljakas, sellel on hea soojenemisvõime ja piiratud veemahutavuse võime.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

VI sajandil Vertou kloostri asutanud munk Saint Martin on esimene, kes Sèvre’i ja Maine’i nõlvadel viinamarjakasvatusega tegelema hakkab. Viinamarjakasvatuse areng jätkus kahe jõe laevatataval osal kogu keskaja vältel, mis võimaldas eriti varakult areneda täiendavate geograafiliste tähistega „Château-Thébaud“, „Monnières – Saint-Fiacre“ ja „Le Pallet“ viinamarjaistandustel. XVI sajandist istutati Nantes’is aset leidva rahvusvahelise kaubanduse survel piirkonda alaliselt viinamarjasort ’Melon B’. Nimetus „Muscadet“ ilmus esimest korda 1635. aastal Gorges’is säilinud üürilepingul. XVIII sajandi lõpus oli viinapuudega kaetud juba peaaegu kaks kolmandikku Monnières’i piirkonna maadest, mis on märk sellest, et piirkond spetsialiseerus viinamarjakasvatusele.

Pärast Vendée sõdade (1793–1794) ajal toimunud rüüstamist ja seejärel viinapuutäi tekitatud kahjustusi, võeti viinamarjakasvatuses kasutusele uued tehnikad, näiteks ridadena istutamine ja Guyot’ lõikus. Sellest ajast alates on tootmisalast oskusteavet korralikult kodifitseeritud: kasvatatakse ainult viinamarjasorti ’Melon B’, hoitakse suurt istutustihedust, kontrollitakse viinapuude koormust ja piiratakse nende saagikust ning koristatakse täiesti küpseid viinamarju.

Rikkalike ja komplekssete veinide tootmist silmas pidades, võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilised tehnilised lahendused, nn Nantes’i meetodi, mille raames hoitakse veini transfeermeetodit kasutamata vähesel käärimissettel vähemalt ühe talve jooksul. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida tulevaste pidude ootuses vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist, meetod võimaldab lisaks säilitada alkoholkäärimisel tekkinud aroome kuni kevadeni ja hiljemgi. Käärimise jooksul rikastuvad veinid samuti kolmanda taseme aroomidega. Viinamarjad, viinamarjavirre ja viinamarjasordist ’Melon B’ tehtud veinid sisaldavad suurel määral glükosiidide aroomide lähteaineid. Need suhkrutega seotud aglükoonidest moodustunud molekulid on selles olekus lõhnatud. β-glükosiidsidemete katkemine erinevate keemiliste ja ensümaatiliste protsesside käigus tekitab väga lõhnavaid ühendeid, peamiselt monoterpeene ja C13-norisoprenoide, eelkõige moodustub β-damaskoon, mis on tuntud veinides puuviljaaroome esiletõstva ainena. Ettevõtjad on omandanud erioskused, et kaitsta veine vaadis igasuguse oksüdatsiooni eest ning villida need hoolikalt pudelisse, et lõhnade vabanemine toimuks võimalikult pika aja jooksul ja et veinid muutuksid komplekssemaks. Neid tavasid kohandatakse mõnikord keskkonnavariatsioonidega, näiteks väga küpsete viinamarjade korjamine täiendavate geograafiliste tähiste „Clisson“, „Monnières – Saint-Fiacre“ ja „Mouzillon – Tillières“ korral, virdes orgaaniliste hapete kõrge taseme hoidmine täiendavate geograafiliste tähiste „Gorges“ ja „Château-Thébaud“ korral, varaküps saak täiendava geograafilise tähise „Goulaine“ korral või veinide pikaajaline kääritamine käärimissettel parimate aastakäikude korral. Täiendava geograafilise tähisega veine hoitakse kuni villimiseni nende käärimissettel. Need villitakse pudelisse otse veinivalmistusruumides, et vähendada oksüdeerumise ohtu ja aroomide kadu.

La Haie-Fouassière’i kommuuni ja seda ümbritsevate alade tootjad soovisid säilitada veinide kvaliteeti ja tuntust ning said 1925. aastal kohtu kaudu õiguse deklareerida oma veine nimetuse „Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine“ all. Kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ tunnustati 1936. aastal. Traditsioonilist märget sur lie (settel hoitud) käsitlevad eeskirjad määratleti 1977. aastal ning alates 1994. aastast on see tähendanud, et veinid villitakse pudelisse saagikoristusaastale järgneva aasta jooksul samades veinivalmistusruumides, et piirata transfeermeetodi kasutamist ja veinide ümbervalamist.

Seega oli geograafiline piirkond sellest hetkest alates vägagi veinivalmistusele spetsialiseerunud ja mitmete kommuunide territoorium oli suures osas pühendatud ainult viinamarjasordile ’Melon B’. 2016. aastal kasvatas 8 000 hektari suurusel alal viinamarju umbes 600 tootjat, kusjuures kontrollitud päritolunimetust 8 000 hektari suurusel alal viinamarju umbes 600 tootjat, kusjuures kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ kandvad veinid moodustasid kõigist Nantes’i viinamarjaistandustest kaitstud päritolunimega turustatud veinidest peaaegu 70 %. Enam kui pooled nimetatud veinidest kannavad märget sur lie (settel hoitud).

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kontrollitud päritolunimetust „Muscadet Sèvre et Maine“ kandvad veinid on kuivad, valged ja vaiksed. Nende maitses valitseb ümaruse ja värskuse peen tasakaal ning nende mitmekülgses lõhnabuketis domineerivad puuvilja- ja lillearoomid. Veinid villitakse nende rikkalike aromaatsete omaduste säilitamiseks ja võimendamiseks hoolikalt pudelitesse.

Märkega sur lie (settel hoitud) veinid kipuvad üldiselt olema suus pigem ümaramad, komplekssema lõhnabuketiga ning need võivad alkoholkääritamise käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu õrnalt pärlendada. Veini värskuse, rikkaliku aroomi ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidi säilitamiseks kaitstakse veine kääritamise jooksul oksüdeerumise eest. Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende pakendamisel tuleb olla eriti hoolikas.

Pikaajaline kääritamine muudab veinid mõnikord hästi laagerduvaks, näiteks on see nii järgmiste täiendavat geograafilist tähist kandvate veinide korral:

| — | „Château-Thébaud“, mida iseloomustab tavaliselt peen ja elegantne bukett, kus varieeruvad puuviljade, lillede ja maitsetaimede aroomid, mis väljenduvad veini soolases, värskes ja õrnas maitses; |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“, mida iseloomustab tavaliselt peen ja elegantne bukett, kus varieeruvad puuviljade, lillede ja maitsetaimede aroomid, mis väljenduvad veini soolases, värskes ja õrnas maitses;

| — | „Clisson“, mille veine iseloomustab üldiselt väga kontsentreeritud maitse ja intensiivne aroom, mis on eelkõige puuviljaline (küpsed puuviljad, keedetud puuviljad); |
| --- | --- |

—

„Clisson“, mille veine iseloomustab üldiselt väga kontsentreeritud maitse ja intensiivne aroom, mis on eelkõige puuviljaline (küpsed puuviljad, keedetud puuviljad);

| — | „Gorges“, mille veinid eristuvad kõige sagedamini võimsa happelise ja mõru maitse ning mineraalse ja mentoolise lõhna poolest; |
| --- | --- |

—

„Gorges“, mille veinid eristuvad kõige sagedamini võimsa happelise ja mõru maitse ning mineraalse ja mentoolise lõhna poolest;

| — | „Goulaine“, mille veinidel on tavaliselt intensiivne bukett, kus domineerivad värskete puuviljade, küpsete puuviljade, kuivatatud puuviljade ja lillede aroom ning mida eristab tasakaalustatus, ümarus, õrn mõrudus ja sametine, suus kaua püsiv tekstuur; |
| --- | --- |

—

„Goulaine“, mille veinidel on tavaliselt intensiivne bukett, kus domineerivad värskete puuviljade, küpsete puuviljade, kuivatatud puuviljade ja lillede aroom ning mida eristab tasakaalustatus, ümarus, õrn mõrudus ja sametine, suus kaua püsiv tekstuur;

| — | „Mouzillon – Tillières“, mille noorena villitud veinide aroom on sageli intensiivne, lillehõnguline, tsitruseline, maitsetaimede lõhnaga, vürtsikas ja mineraalne ning mille kontsentreeritud struktuuriga maitset toetavad mõrud lõpunoodid ja õrn kootavus; |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“, mille noorena villitud veinide aroom on sageli intensiivne, lillehõnguline, tsitruseline, maitsetaimede lõhnaga, vürtsikas ja mineraalne ning mille kontsentreeritud struktuuriga maitset toetavad mõrud lõpunoodid ja õrn kootavus;

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“, mille veine eristab sageli nende tugev küpsete puuviljade või suhkrustatud puuviljade aroom, milles leidub palsami noote, ning mille maitse on küps ja ulatuslik ja mille kreemikust tasakaalustab hästi õrn mõrudus; |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“, mille veine eristab sageli nende tugev küpsete puuviljade või suhkrustatud puuviljade aroom, milles leidub palsami noote, ning mille maitse on küps ja ulatuslik ja mille kreemikust tasakaalustab hästi õrn mõrudus;

| — | „Le Pallet“, mille veine eristab sageli nende pehme tasakaalustatud maitse ja nende ääretult õrn lõhnabukett, kus domineerivad lillelõhnad. |
| --- | --- |

—

„Le Pallet“, mille veine eristab sageli nende pehme tasakaalustatud maitse ja nende ääretult õrn lõhnabukett, kus domineerivad lillelõhnad.

Selleks, et säilitada kääritamisel saavutatud häid omadusi ning vältida oksüdeerumist ja aroomide kadumist, villitakse nende täiendavate geograafiliste tähistega veinid pudelitesse otse veinivalmistusruumides.

Põhjuslikud seosed

Geograafilise piirkonna mullad, mis on saanud oma jämeda tekstuuri iidsetest kivimitest, tagavad viinamarjade kasvutsükli varajase alguse ja piiravad nende jõulisust. Pehmed talved rõhutavad seda varajast algust veelgi ning suvine päikesepaiste ja meretuuled kaitsevad taimi kahjustuste eest. Selline pinnas tagab viinamarjadele mõõduka ja regulaarse veega varustatuse ning tänu pinnase piiratud veevarudele ja murenenud pinnasele saavad viinapuud juured sügavale ajada, mis kindlustab marjade sobiva küpsusastme. Sajandite jooksul hakati sellistes oludes eelistama varaküpset viinamarjasorti ’Melon B’, eriti kuna geograafilise piirkonna mõõdukad suvised temperatuurid on ideaalsed sellest õrnast valgest viinamarjasordist valmistatud veinides väljenduva värskuse ja aroomide säilitamiseks.

Geograafilise piirkonna pikk veinivalmistamise ajalugu, piirkonna varajane spetsialiseerumine ja piirkonnale iseloomulik viinapuude tihedus on juba pikka aega soodustanud tavade omavahelist jagamist. Soovides kaitsta oma toodete ehtsust, said tootjad 1936. aastal kontrollitud päritolunimetusele tunnustuse. Kontrollitud päritolunimetuste tunnustamine sai alguse 1920ndatel ja see oli üks kõige esimesi päritolunimetusi, mida Prantsusmaal tunnustati.

Oskusteave võimaldas tootjatel tootmist kontrollida ning korjata täiesti terveid ja küpseid viinamarju. Veinid on valmistatud vastavalt kohalikele tavadele ja neid kääritatakse kuni pakendamiseni transfeermeetodit kasutamata koos vähese käärimissettega. Tänu sellele, et geograafilises piirkonnas on talvised temperatuurid mõõdukad, mis soodustab toitainevahetust settega, muutuvad veinid käärimise jooksul järjest paremaks ning on maitselt rikkalikumad alates järgmisest kevadest. Hoolikas pudelisse villimine võimaldab säilitada veinide põhiomadusi ja osad aroomid arenevad pärast pakendamist edasi. Selline oskusteave, mis on loodusliku keskkonna ja viinamarjasordi ’Melon B’ pakutavatele võimalustele hästi kohandatud, võimaldab käärimisel tekkinud lõhnamolekulidel ja glükosiidide aroomide lähteainetel täielikult veinis väljenduda.

Saagikoristusele järgneva aasta jooksul pudelitesse villitud kontrollitud päritolunimetusega veinid, millel on märge sur lie (settel hoitud), säilitavad neile iseloomuliku värskuse, mida toetab veinivalmistuse käigus tekkinud süsinikdioksiidi jääkide tõttu tekkinud õrn pärlendus. Igasuguse oksüdeerumise vältimiseks pakendatakse veinid otse veinivalmistusruumides. Selline toodete käitlemist minimeeriv traditsiooniline tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks. Kivimite ja nendest tekkinud muldade mitmekesisus, topograafilised erinevused ja kliimanüansid, mis on seotud viinamarjaistanduste kaugusega veekogudest, selgitavad osaliselt veinide kompleksset aroomi. Loodusliku keskkonna erinevuste ärakasutamine ja ranged veinivalmistustavad on võimaldanud teha kindlaks eripärad ja edendada järgmisi täiendavaid geograafilisi tähiseid, mis on kontrollitud päritolunimetuse lipulaevaks:

| — | „Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket; |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud“ – läänepoolne asukoht Maine’i ümbritsevatel kaljudel loob varaküpsust soodustava kliima ja kus gneissist ja granodioriidist tekkinud pinnas, mis võimaldab viinapuudel juured sügavale ajada, on koos asukohaga rikkalikult orgaanilisi happeid sisaldavate virrete allikaks, mis soodustab pärast pikka kääritamist värskuse ja mineraalsuse nootidega peenete ja õrnade veinide teket;

| — | „Clisson“– veinidele annavad rikkaliku maitse ja neile iseloomuliku puuviljaaroomi suhteliselt hilise soojenemisega kliima, graniidist kujunenud mitte väga sügav liivane pinnas, Sèvre’i või Maine’i kallastel asuvad järsud nõlvad ja veinivalmistustavad, mis on orienteeritud suure küpsusastme saavutamisele ja pikale kääritamisele vähesel käärimissettel; |
| --- | --- |

—

„Clisson“– veinidele annavad rikkaliku maitse ja neile iseloomuliku puuviljaaroomi suhteliselt hilise soojenemisega kliima, graniidist kujunenud mitte väga sügav liivane pinnas, Sèvre’i või Maine’i kallastel asuvad järsud nõlvad ja veinivalmistustavad, mis on orienteeritud suure küpsusastme saavutamisele ja pikale kääritamisele vähesel käärimissettel;

| — | „Gorges“ – gabro muundumisel tekkinud savine pinnas ja võrdlemisi hilise soojenemisega kohalik kliima koos veinivalmistustavadega, kus viinamarjad korjatakse ära enne täieliku küpsuse saavutamist ja veine kääritatakse pikalt vähesel käärimissättel redutseerivates tingimustes, annavad veinidele nende elava maitse ja väga värske mineraalse lõhna; |
| --- | --- |

—

„Gorges“ – gabro muundumisel tekkinud savine pinnas ja võrdlemisi hilise soojenemisega kohalik kliima koos veinivalmistustavadega, kus viinamarjad korjatakse ära enne täieliku küpsuse saavutamist ja veine kääritatakse pikalt vähesel käärimissättel redutseerivates tingimustes, annavad veinidele nende elava maitse ja väga värske mineraalse lõhna;

| — | „Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena; |
| --- | --- |

—

„Goulaine“ – vähe muutunud moondekivimitel tekkinud pinnas ning Loire’i ja soode läheduse tõttu ääretult mõõdukas kliima soodustavad viinamarjade kiiret valmimist, millest valmistatud veinid on väljendusrikkad, tasakaalustatud ning maheda värskete ja kuivatatud puuviljade aroomiga tänu sellele, et viinamarju korjatakse täisküpsena;

| — | „Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine; |
| --- | --- |

—

„Monnières – Saint-Fiacre“ – Sèvre’i-äärsetel küngastel ja nõlvadel, kus mullad on tekkinud vähehappelisel, lagunenud või muundunud gneissil ja kutsuvad esile aeglase küpsemise, mis võimaldab saada väga küpseid marju, millest toodetakse suhkrustatud puuviljade suunas liikuvaid küpsete puuviljade noote sisaldavaid küpseid ja intensiivseid veine;

| — | „Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote. |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières“ – istanduste idaosas, kus mandrilisema kliima ja gabrol välja kujunenud liivsavimuldade koosmõju soodustab üleküpsust, mille tulemusel valmivad veinid, milles väljenduvad hoolika kääritamisega aja jooksul tekkinud intensiivsed aroomid, mis meenutavad nupsusaia, vürtside, puuviljade ja lillede noote.

| — | „Le Pallet“ – pikaajaline veinivalmistamise traditsioon ja tootjate ühtekuuluvus on võimaldanud tekkida oskusteabel, kus kasutatakse võimalikult hästi ära kiviselt ja murenenud pinnaselt täisküpsetena korjatud viinamarjade potentsiaali, mis annab veinidele harmoonilise maitse ja peene lillearoomi. |
| --- | --- |

—

„Le Pallet“ – pikaajaline veinivalmistamise traditsioon ja tootjate ühtekuuluvus on võimaldanud tekkida oskusteabel, kus kasutatakse võimalikult hästi ära kiviselt ja murenenud pinnaselt täisküpsetena korjatud viinamarjade potentsiaali, mis annab veinidele harmoonilise maitse ja peene lillearoomi.

Ettevõtjad on õppinud säilitama nende laagerdatud veinide lõhnaomadusi, minimeerides villimisel igasuguse kokkupuute õhuhapnikuga. Selle eesmärgi saavutamiseks ja kohalike tavade kohaselt villitakse need veinid pudelitesse otse veinivalmistusruumides.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid, mis tohivad kanda märget sur lie (settel hoitud), pakendatakse määratletud piirkonnas.

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom, mille mõned komponendid väljenduvad pärast pakendamist, ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn pärlendus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega sur lie (settel hoitud) veinid pudelitesse veinivalmistusruumides saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Selline eriline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja teiste pärmi proteiini rakuseinte autolüüsil tekkivate ühenditega. Selle meetodi korral veine ei käidelda ja neid hoitakse süsinikdioksiidirikkas keskkonnas, mis piirab oluliselt oksüdeerumist ja lenduvate ühendite vabanemist.

Veinide süsinikdioksiidisisaldus on elastsetesse kottidesse pakendamiseks liiga suur, seega villitakse need pudelitesse ja nende pakendamisel tuleb olla eriti hoolikas.

Veinid on pakendamise hetkel või esmakordsel veinivalmistusruumidest väljaviimisel endiselt vähesel käärimissettel.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget sur lie kanda tohtiva veini jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide või nende osade territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult Barbechat’ delegeeritud kommuuni territoorium), Frossay, Geneston, Gétigné (osaliselt), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (ainult La Chapelle-Saint-Sauveuri ja Varades’i delegeeritud kommuunide territoorium), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (osaliselt), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult Barbechat’ delegeeritud kommuuni territoorium), Frossay, Geneston, Gétigné (osaliselt), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (ainult La Chapelle-Saint-Sauveuri ja Varades’i delegeeritud kommuunide territoorium), Le Loroux-Bottereau (osaliselt), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (osaliselt), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (osaliselt), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné ja Saint-Germain-sur-Moine). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Beaupréau ja Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (ainult Fresne-sur-Loire’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauges-sur-Loire (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais ja Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: Montfaucon-Montigné ja Saint-Germain-sur-Moine).

| — | Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt), Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt), Saint-Philbert-de-Bouaine.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke sur lie (settel hoitud), kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis geograafilise tähise kasutamise kohta sätestatud eeskirjadele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Clisson“, „Gorges“, „Le Pallet“, „Château-Thébaud“, „Goulaine“, „Monnières - Saint-Fiacre“ või „Mouzillon - Tillières“, kui veinid vastavad tootespetsifikaadis nende täiendavate geograafiliste tähiste kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Märke sur lie (settel hoitud) ja geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on sama suured või väiksemad (kõrguselt, laiuselt ja paksuselt) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega sur lie või täiendava geograafilise tähisega „Clisson“, „Gorges“ või „Le Pallet“ tähistatud veinidele märgitakse aastakäik.

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Täiendavad geograafilised tähised peavad olema etiketil märgitud kontrollitud päritolunimetusega ühele vaateväljale. Nende kirjutamiseks kasutatavad tähed on sama suured (kõrguses, laiuses ja paksuses) kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.“

Täiendava geograafilise tähiseta veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses, laiuses ega paksuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus. Märge peab olema etiketil kontrollitud päritolunimetusega ühel vaateväljal.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

Parandused

| 7.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 42/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 42/34

---

22. jaanuari 2020. aasta lepingu (Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega muudetakse 16. märtsi 2006. aasta lepingut Euroopa Keskpanga ja euroalaväliste liikmesriikide keskpankade vahel, millega kehtestatakse vahetuskursimehhanismi töökord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 32 I, 1. veebruar 2020
  )

(2020/C 42/07)

Leheküljel 5 asendatakse lisa esimene tabel järgmisega:

| (miljonit eurot) |
| --- |
| „Käesoleva lepingu pooleks olevad keskpangad | Ülemmäärad (1) |
| Българска народна банка (Bulgaaria keskpank) | 780 |
| Česká národní banka | 1 260 |
| Danmarks Nationalbank | 1 190 |
| Hrvatska narodna banka | 600 |
| Magyar Nemzeti Bank | 1 080 |
| Narodowy Bank Polski | 3 480 |
| Banca Naţională a României | 1 760 |
| Sveriges Riksbank | 1 850 |
| European Central Bank | puudub |

(miljonit eurot)

„Käesoleva lepingu pooleks olevad keskpangad

Ülemmäärad (1)

Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

780

Česká národní banka

1 260

Danmarks Nationalbank

1 190

Hrvatska narodna banka

600

Magyar Nemzeti Bank

1 080

Narodowy Bank Polski

3 480

Banca Naţională a României

1 760

Sveriges Riksbank

1 850

European Central Bank

puudub

---

(1)  Osutatud summad on ERM II-s mitteosalevate keskpankade osas tinglikud.“

1

---