# Euroopan unionin C 323/26.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 323 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta26. elokuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 323

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta26. elokuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022 |
| 2022/C 323/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon – miten sitä voidaan parantaa? | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022 |
| 2022/C 323/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleistä taloudellista etua koskevien terveys- ja sosiaalipalvelujen valtiontukisäännöt pandemian jälkeisessä skenaariossa – ajatuksia ja ehdotuksia komission suorittamasta arvioinnista vuoden 2012 lainsäädäntöpaketin muuttamiseksi (oma-aloitteinen lausunto) | 8 |
| 2022/C 323/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisen edun valvojina EU:n yhteiskuntien ja talouksien elpymisessä ja jälleenrakentamisessa pandemian jälkeen (oma-aloitteinen lausunto) | 13 |
| 2022/C 323/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pakkausteollisuudesta turvallinen, edullinen ja ympäristöystävällinen toimiala (oma-aloitteinen lausunto) | 19 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

2022/C 323/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon – miten sitä voidaan parantaa?

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

2022/C 323/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleistä taloudellista etua koskevien terveys- ja sosiaalipalvelujen valtiontukisäännöt pandemian jälkeisessä skenaariossa – ajatuksia ja ehdotuksia komission suorittamasta arvioinnista vuoden 2012 lainsäädäntöpaketin muuttamiseksi (oma-aloitteinen lausunto)

8

2022/C 323/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisen edun valvojina EU:n yhteiskuntien ja talouksien elpymisessä ja jälleenrakentamisessa pandemian jälkeen (oma-aloitteinen lausunto)

13

2022/C 323/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pakkausteollisuudesta turvallinen, edullinen ja ympäristöystävällinen toimiala (oma-aloitteinen lausunto)

19

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022 |
| 2022/C 323/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Global Gateway (oma-aloitteinen lausunto) (JOIN(2021) 30 final) | 27 |
| 2022/C 323/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin(COM(2021) 713 final) | 34 |
| 2022/C 323/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma(COM(2021) 778 final) | 38 |
| 2022/C 323/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Standardointia koskeva EU:n strategia – Tuetaan EU:n sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä, vihreyttä ja digitaalisuutta maailmanlaajuisten standardien avulla(COM(2022) 31 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eurooppalaisia standardeja ja eurooppalaisia standardointituotteita koskevista eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden päätöksistä(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)) | 43 |
| 2022/C 323/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat(COM(2021) 566 final), Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) jaEhdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) | 48 |
| 2022/C 323/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä(COM(2022) 34 final) | 54 |
| 2022/C 323/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi(COM(2021) 770 final) jaEhdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä(COM(2021) 773 final) | 62 |
| 2022/C 323/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta ja neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS kumoamisesta(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (Prüm II) sekä neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)) | 69 |
| 2022/C 323/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnista ja oikeussuojasta rajat ylittävissä siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa ja tiettyjen säädösten muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön alalla(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivin 2003/8/EY, neuvoston puitepäätösten 2002/465/YOS, 2002/584/YOS, 2003/577/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS, 2008/947/YOS, 2009/829/YOS ja 2009/948/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnin osalta(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)) | 77 |
| 2022/C 323/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset(COM(2021) 777 final) | 83 |
| 2022/C 323/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan huumevirastosta(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD)) | 88 |
| 2022/C 323/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kestävä hiilen kierto(COM(2021) 800 final) | 95 |
| 2022/C 323/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metaanipäästöjen vähentämisestä energia-alalla ja asetuksen (EU) 2019/942 muuttamisesta(COM(2021) 805 final/2–2021/0423 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoista(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD)) | 101 |
| 2022/C 323/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys(COM(2021) 811 final) | 107 |
| 2022/C 323/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Energiaunionin tila 2021 – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja unionin elpymisen tukeminen (Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti)(COM(2021) 950 final) | 112 |
| 2022/C 323/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/25/EY muuttamisesta parannettujen vakavuusvaatimusten sisällyttämiseksi ja direktiivin yhdenmukaistamiseksi Kansainvälisen merenkulkujärjestön määrittämien vakavuusvaatimusten kanssa(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)) | 119 |
| 2022/C 323/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet(COM(2022) 108 final) | 123 |
| 2022/C 323/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)) | 129 |
| 2022/C 323/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse delegoitujen säädösten antamista koskevien komission valtuuksien jatkamisesta(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)) | 133 |
| 2022/C 323/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)) ja Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)) | 134 |
| 2022/C 323/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia(COM(2022) 179–2022/0118 COD) | 135 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

2022/C 323/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Global Gateway (oma-aloitteinen lausunto) (JOIN(2021) 30 final)

(JOIN(2021) 30 final)

27

2022/C 323/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin(COM(2021) 713 final)

(COM(2021) 713 final)

34

2022/C 323/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma(COM(2021) 778 final)

(COM(2021) 778 final)

38

2022/C 323/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Standardointia koskeva EU:n strategia – Tuetaan EU:n sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä, vihreyttä ja digitaalisuutta maailmanlaajuisten standardien avulla(COM(2022) 31 final) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eurooppalaisia standardeja ja eurooppalaisia standardointituotteita koskevista eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden päätöksistä(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(COM(2022) 31 final)

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

43

2022/C 323/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat(COM(2021) 566 final), Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) jaEhdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(COM(2021) 566 final)

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) ja

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

48

2022/C 323/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä(COM(2022) 34 final)

(COM(2022) 34 final)

54

2022/C 323/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi(COM(2021) 770 final) jaEhdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä(COM(2021) 773 final)

(COM(2021) 770 final) ja

(COM(2021) 773 final)

62

2022/C 323/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta ja neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS kumoamisesta(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (Prüm II) sekä neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) ja

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

69

2022/C 323/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnista ja oikeussuojasta rajat ylittävissä siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa ja tiettyjen säädösten muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön alalla(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivin 2003/8/EY, neuvoston puitepäätösten 2002/465/YOS, 2002/584/YOS, 2003/577/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS, 2008/947/YOS, 2009/829/YOS ja 2009/948/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnin osalta(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

77

2022/C 323/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset(COM(2021) 777 final)

(COM(2021) 777 final)

83

2022/C 323/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan huumevirastosta(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

88

2022/C 323/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kestävä hiilen kierto(COM(2021) 800 final)

(COM(2021) 800 final)

95

2022/C 323/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metaanipäästöjen vähentämisestä energia-alalla ja asetuksen (EU) 2019/942 muuttamisesta(COM(2021) 805 final/2–2021/0423 (COD)), Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoista(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(COM(2021) 805 final/2–2021/0423 (COD))

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD))

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

101

2022/C 323/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys(COM(2021) 811 final)

(COM(2021) 811 final)

107

2022/C 323/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Energiaunionin tila 2021 – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja unionin elpymisen tukeminen (Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti)(COM(2021) 950 final)

(COM(2021) 950 final)

112

2022/C 323/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/25/EY muuttamisesta parannettujen vakavuusvaatimusten sisällyttämiseksi ja direktiivin yhdenmukaistamiseksi Kansainvälisen merenkulkujärjestön määrittämien vakavuusvaatimusten kanssa(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

119

2022/C 323/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet(COM(2022) 108 final)

(COM(2022) 108 final)

123

2022/C 323/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

129

2022/C 323/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse delegoitujen säädösten antamista koskevien komission valtuuksien jatkamisesta(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

133

2022/C 323/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)) ja Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

134

2022/C 323/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia(COM(2022) 179–2022/0118 COD)

(COM(2022) 179–2022/0118 COD)

135

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon – miten sitä voidaan parantaa?”

(2022/C 323/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. toukokuuta 2022 pitämässään täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 197 puolesta ja 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) arvioi helmikuussa 2021 antamassaan päätöslauselmassa (1) työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista kuulemisten kautta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun sekä niiden osallistamisen laatua. Jäsenvaltiot toimittivat kyseiset suunnitelmat Euroopan komissiolle voidakseen saada tukea elpymis- ja palautumistukivälineestä, joka on väliaikaisen NextGenerationEU-elpymisvälineen keskeinen osa. ETSK:n tärkein päätelmä oli, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen oli elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen (2) 18 artiklan 4 kohdan q alakohdasta huolimatta useimmissa jäsenvaltioissa pitkälti riittämätöntä. Lisäksi ilmeni, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemiset, jotka järjestettiin usein näiden toimijoiden omasta aloitteesta, nähtiin yleensä pelkkinä muodollisuuksina eikä niiden kautta ollut mahdollista vaikuttaa aidosti suunnitelmien sisältöön. Komitea kehotti EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia korjaamaan tilanteen suunnitelmien täytäntöönpanon, seurannan ja mukauttamisen yhteydessä. Lisäksi ETSK korostaa edelleen, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnankin on tärkeää olla paremmin valmistautunut, jotta se voi vastata tarpeeseen lisätä sen osallistumista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on ilmaissut edellä mainitussa päätöslauselmassa ja useissa lausunnoissa myös olevansa samaa mieltä elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvistä investointitavoitteista ja uudistusten suuntaviivoista. Tavoitteena olisi oltava tuotantomallin muuttaminen siten, että taloudesta saadaan ilmastoneutraalia ja digitaalista. Tämä tulee toteuttaa oikeudenmukaisissa siirtymäprosesseissa, joissa huolehditaan työntekijöiden ja asianomaisten alueiden suojelusta, työntekijöiden uudelleensijoittumisesta sekä tuotantorakenteen elpymisestä ja uudistamisesta. Komitea katsoo, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetyillä investoinneilla ja uudistuksilla olisi edistettävä yritysten tuottavuuden ja talouden parantamista jäsenvaltioissa, innovatiivisen elinkeinotoiminnan vahvistamista pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä tukemalla sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista mm. kehittämällä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja panemalla se täytäntöön. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Juuri kun Euroopan talous oli toipumassa covid-19-pandemian ja sen torjumiseksi toteutettujen kansanterveystoimenpiteiden aiheuttamasta talouden taantumasta ja Euroopassa yritettiin selvitä pandemian maailmantaloudessa aiheuttamista tarjontahäiriöistä ja inflaatiopaineista, odottamaton ulkoinen sokki – Venäjän federaation armeijan hyökkäys Ukrainaan – johti uudenlaiseen poliittiseen ja taloudelliseen tilanteeseen, joka on hyvin vaikea ja täynnä riskejä. ETSK on tuominnut hyökkäyksen jyrkästi ja pitää sitä voimassa olevien kansainvälisten sääntöjen ja sopimusten vakavana rikkomisena (3). Hyökkäys uhkaa Euroopan ja koko maailman turvallisuutta ja aiheuttaa valtavaa inhimillistä kärsimystä, aineellista tuhoa ja ympäristövahinkoja. Se on myös muuttanut perinpohjaisesti Euroopan ja maailman taloudellista toimintaympäristöä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Euroalueen vuosi-inflaatio oli noussut maaliskuussa 7,5 prosenttiin, mikä on korkein taso sitten euron käyttöönoton, ja energian hintainflaatio oli peräti 44,7 prosenttia. Pitkittynyt sota Ukrainassa saattaa lisäksi johtaa pulaan fossiilisista polttoaineista, joista olemme edelleen riippuvaisia, sekä muista raaka-aineista ja elintarvikkeista, mikä tekee hintojen ja kasvun kehityksestä ennalta arvaamatonta ja iskee lujasti köyhimpiin maihin Afrikassa ja Lähi-idässä. Stagflaatio on todellinen riski Euroopan ja maailman muiden alueiden talouksille. Vaikutukset voivat ulottua myös vihreän kehityksen ohjelman – joka tähtää ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen Euroopassa vuoteen 2050 mennessä – toimenpiteiden ja välineiden tavoitteisiin. Sodan geopoliittiset seuraukset vaikuttavat koko elintarvikearvoketjuun, teollisuuteen, puolustukseen ja kauppaan Euroopassa ja maailmanlaajuisesti, vastaaviin EU-politiikkoihin näillä ja muilla aloilla sekä käynnissä olevaan pohdintaan Euroopan tulevaisuudesta ja siitä yhdentymisen tasosta, jonka eurooppalaisina kansakuntina ja EU:n kansalaisina haluamme yhdessä saavuttaa. Syntyneen uuden skenaarion valossa olisikin harkittava EU:n rahoitusvälineiden tarkistamista. Ukrainan sodan luoma tilanne vaikuttaa myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon, sillä se on toteutettava tavalla, joka on johdonmukainen uuden tilanteen riskeihin ja haasteisiin vastaamiseksi asetettavien uusien talouspoliittisten tavoitteiden kanssa. Synkkenevät skenaariot edellyttävät entistä vahvempaa ja yhtenäisempää eurooppalaista ”teemme kaikkemme” -ajattelutapaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK arvioi tässä päätöslauselmassa, ovatko jäsenvaltiot korjanneet puutteet, jotka työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistamisessa kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun havaittiin, ja miten näiden tahojen osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon kehittyy. Eurooppalaista ohjausjaksoa käsittelevä ETSK:n ryhmä on kerännyt arviointia varten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä ryhmän jäsenille lähetetyllä kyselylomakkeella. Se sisälsi 21 kysymystä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sisällön määrittelyyn ja täytäntöönpanoon sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän vaikutuksista jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan. Kyselyyn saatiin vastauksia yhteensä 21 jäsenvaltiosta (4). Sidosryhmiä kuultiin myös pyöreän pöydän tapaamisissa, joita järjestettiin syksyn 2021 ja maaliskuun 2022 lopun välisenä aikana seitsemässä jäsenvaltiossa yhdessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja/tai kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

1.5

2.   Menetelmä

| 2.1 | Tämän raportin edellyttämät tiedot kerättiin lokakuun 2021 ja huhtikuun 2022 välisenä aikana. Vastaus saatiin kaikkiaan 23 kansalliselta taholta (kyselylomakkeella ja/tai pyöreän pöydän tapaamisessa). Kuulemiset toteutettiin jäsenten omaan asiantuntemukseen tukeutuen, ja niihin osallistui työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. Eräissä maissa mukana olivat kansalliset talous- ja sosiaalineuvostot tai vastaavat elimet, ja toisissa kuultiin myös valtiovallan edustajia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio ei ole eri syistä hyväksynyt kaikkia kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Osassa jäsenvaltioista ei ollut myöskään päästy täytäntöönpanossa kuulemiskierroksen aikaan vielä alkua pidemmälle eikä siten pystytty vastaamaan kyselyyn kaikilta osin tai lainkaan. Puuttuvien tietojen täydentämiseksi tässä päätöslauselmassa hyödynnetään myös ulkoisia lähteitä, kuten ajatushautomoiden julkaisuja, vertailevia tutkimuksia ja kansallisia keskusteluja. Kyselylomake lähetettiin lisäksi myös muutamille Euroopan laajuisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, osalle ETSK:n yhteysryhmää (5) ja eräille muille ETSK:n kolmen ryhmän edustajille. Tässä päätöslauselmassa tuodaan selvästi esille, milloin on kyse kattavan tilannekuvan saamiseksi kootuista lisätiedoista (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kuulemisen runko koostui 21 kysymyksestä, jotka oli jaoteltu seuraaviin neljään osioon:






  — | Osio I: Mitä mieltä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on suunnitelmien sisällöstä, niihin liittyvistä investointitavoitteista ja ehdotetuista uudistuksista? |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Osio I: Mitä mieltä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on suunnitelmien sisällöstä, niihin liittyvistä investointitavoitteista ja ehdotetuista uudistuksista?

| — | Osio II: Miten suunnitelmien täytäntöönpano, niihin liittyvät investoinnit ja suunnitellut uudistukset etenevät? |
| --- | --- |

—

Osio II: Miten suunnitelmien täytäntöönpano, niihin liittyvät investoinnit ja suunnitellut uudistukset etenevät?

| — | Osio III: Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan |
| --- | --- |

—

Osio III: Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan

| — | Osio IV: Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

Osio IV: Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon.

3.   Huomiot kuulemisten tuloksista

3.1   Osio I: Mitä mieltä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on suunnitelmien sisällöstä, niihin liittyvistä investointitavoitteista ja ehdotetuista uudistuksista?

| 3.1.1 | Mitä tulee järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ehdotusten huomioon ottamiseen kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, Euroopan komissio korosti suunnitelmista tekemässään analyysissä, että sidosryhmien konkreettisia ehdotuksia oli sisällytetty esimerkiksi Tšekin (7), Saksan (8), Kyproksen (9), Itävallan (10), Portugalin (11) ja Slovakian (12) suunnitelmiin. Latvia julkaisi kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa rinnalla kumppaneiden ehdotukset ja sisällytti osan niistä suunnitelmaan. Tätä päätöslauselmaa laadittaessa järjestettyjen kuulemisten perusteella suurin osa jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista uskoo maansa suunnitelman onnistuvan ja kannattaa sen digitaalisia, sosiaalisia ja ympäristötavoitteita. Useat pitivät kuitenkin sosiaalista ulottuvuutta varsin vaatimattomana. Lisäksi tuotiin esille huoli siitä, että jäsenvaltiot eivät ehkä kykene hallinnoimaan elpymis- ja palautumistukivälineen varoja ylipäätään tai riittävän ripeästi, minkä nähtiin voivan haitata suunnitelmien onnistumista. Tämä koskee erityisesti näiden varojen suurimpia edunsaajia. Arviot suunnitelmien kyvystä parantaa talouden häiriönsietokykyä vaihtelevat. Etenkään ne maat, jotka saavat rahoitusta suhteellisen vähän, eivät odota suunnitelman edistävän maan talouden pitkän aikavälin häiriönsietokykyä. Suuri osa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoista piti lisäksi valitettavana, että niiden näkemyksiä suunnitelman prioriteeteista ei ollut otettu riittävästi huomioon lopullisessa versiossa. Useat toimijat huomauttivat myös, että monia kansalliseen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia oli kaavailtu jo aiemmissa kansallisissa uudistusohjelmissa, jotka eivät liity elpymis- ja palautumistukivälineeseen tai sen investointi- ja uudistustavoitteisiin, minkä takia niillä oli vähäiset mahdollisuudet vaikuttaa suunnitelman sisältöön. |
| --- | --- |

3.1.1

3.2   Osio II: Miten suunnitelmien täytäntöönpano, niihin liittyvät investoinnit ja suunnitellut uudistukset etenevät?

| 3.2.1 | Komissio otti 15. joulukuuta 2021 elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti käyttöön elpymisen ja palautumisen tulostaulun (13). Se tarjoaa yleiskuvan elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanon edistymisestä, mutta siitä ei näy, miten paljon varoja jäsenvaltiot käytännössä kanavoivat hankkeidensa rahoittamiseen. Sen vuoksi jäsenvaltioista esimerkiksi Espanja, Italia, Itävalta, Latvia, Portugali ja Slovakia julkaisevat verkkosivuillaan tietoja varojen käytöstä ja toimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Suurin osa huhtikuun 2022 alkuun mennessä kuulluista sidosryhmistä totesi, että suunnitelman täytäntöönpanosta ja sidosryhmien osallistumisesta siihen ei pystytä vielä esittämään kattavaa yleiskatsausta. Eräissä jäsenvaltioissa tämä johtuu osittain täytäntöönpanoprosessin hitaudesta tai suunnitelman täytäntöönpanon ja käytännön toteutuksen viivästymisestä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat kertoivat kuitenkin esittäneensä jo näkemyksensä täytäntöönpanovaiheen (mahdollisista) haasteista. Yksi merkittävimmistä ongelmakohdista liittyy jäsenvaltioiden hallinnollisiin valmiuksiin erityisesti alue- ja paikallistasolla (tätä korostetaan myös maaliskuussa 2022 julkaistussa CEPS:n pohdinta-asiakirjassa (14)). Tämä koskee erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen varojen suurimpia edunsaajia. Monet työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vaativatkin paikallis- ja alueyhteisöjen laajempaa osallistumista. Useimmat sidosryhmät katsoivat kuitenkin, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon alue- ja paikallistasolla on tehotonta. Toinen usein mainittu ongelmakohta on puutteellinen tiedonvaihto maan hallituksen sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välillä. Tämä epäkohta voi haitata vakavasti viimeksi mainittujen osallistumista täytäntöönpano- ja seurantavaiheessa. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Vaikka haasteita on havaittu, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston (EPRS) maaliskuussa 2022 julkaiseman selvityksen (15) mukaan useat jäsenvaltiot, esimerkiksi Belgia, Kreikka, Kypros, Suomi ja Viro, ovat tehneet yleisen sitoumuksen jatkaa yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanovaiheessa ja muista maista esimerkiksi Italia, Portugali, Ranska ja Tšekki ovat antaneet erityisen komitean tai toimielimen tehtäväksi muun muassa seurata ja valvoa edistymistä, eri osa-alueiden välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamista, tiedotustoimia ja täytäntöönpanokertomusten arviointia. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Osio III: Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdolliset vaikutukset jäsenvaltioiden talouteen ja yhteiskuntaan

| 3.3.1 | EPRS:n laatiman selvityksen (16) mukaan elpymis- ja palautumistukivälineen odotetaan saavan liikkeelle nimenomaan reaalituotannon lisäämiseen tähtääviä julkisia investointeja ja antavan julkiseen talouteen lisää liikkumavaraa, minkä pitäisi puolestaan mahdollistaa jo suunnitellut kansalliset menot täydentävyysperiaatteen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen arvellaan johtavan yhtäältä BKT:n huomattavaan kasvuun lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä julkisten ja yksityisten investointien kysynnän lisääntyessä ja kartuttavan siten pääomakantaa, jota tarvitaan BKT:n kasvattamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työllisyyden ja tuottavuuden paranemisen, korkeampien palkkojen sekä positiivisen tuotantovaikutuksen kautta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mahdollisista vaikutuksista oman maan talouteen ja yhteiskuntaan vaihtelevat melko paljon, etenkin sen mukaan, kuinka paljon varoja eri jäsenvaltiot saavat elpymis- ja palautumistukivälineestä. Runsaasti tukivaroja saavissa jäsenvaltioissa vaikutus koetaan myönteisemmäksi kuin jäsenvaltioissa, jotka saavat tukea suhteellisen vähän taloutensa kokoon nähden. Näistä eroista huolimatta suurin osa järjestäytyneestä kansalaisyhteiskunnasta arvelee elpymis- ja palautumistukivälineen varojen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien investointien vaikuttavan uudistuksiin myönteisesti, koska ne edistävät vihreän siirtymän ja digitalisaation tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Osio IV: Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen suunnitelmien täytäntöönpanoon

| 3.4.1 | Niissä harvoissa jäsenvaltioissa, joissa se on jo käynnistynyt, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on osallistunut suunnitelmien täytäntöönpanovaiheeseen eri tavoin. Sidosryhmien toimittamissa tiedoissa yksilöitiin neljä osallistumistapaa: 1) sääntömääräinen osallistuminen, osallistuminen 2) erityisten kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia käsittelevien työryhmien tai 3) sidosryhmätapaamisten kautta ja 4) ei erikseen suunniteltua osallistumismuotoa. Verrattuna vuoden 2021 päätelmiin, joiden mukaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistamisessa suunnitelmien laadintaan oli ilmeisiä puutteita, arviot täytäntöönpanovaiheeseen osallistumisesta ovat myönteisempiä, vaikka osallisuus ei olekaan kaikissa jäsenvaltioissa vielä lähelläkään tyydyttävää tasoa. Kuulemisissa tuotiin esille, että tietyissä maissa edistetään aloitteita, jotka tähtäävät nimenomaan siihen, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistuu kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon. Lisäksi mitä tulee työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen mahdollisiin eroihin jäsenvaltioissa, sitä ei yleensä ole vaan kummatkin joko ovat tai eivät ole mukana. Kuulemisen kohteena olleista 20 jäsenvaltiosta kolmessa (Itävalta, Kreikka ja Portugali) sidosryhmät ilmoittivat kuitenkin, että kyseisten osapuolten osallistumisessa on huomattava ero. Näissä maissa työmarkkinaosapuolet osallistuvat kansalaisyhteiskunnan organisaatioita enemmän. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | BusinessEuropen vuoden 2022 alussa tekemä kysely (17) osoitti tähän liittyen, että työmarkkinaosapuolet ovat yhä tiiviimmin mukana elpymissuunnitelmissa, minkä johdosta vain 30 prosenttia niistä on tyytymätön tähänastiseen rooliinsa suunnitelman täytäntöönpanossa. Viime vuonna 71 prosenttia oli tyytymätön asemaansa suunnitelman laadinnan yhteydessä. Lisäksi kuten Eurofoundin maaliskuussa 2022 julkaisemassa raportissa (18) korostetaan, työmarkkinaosapuolet pitävät suunnitelmien hyväksymisen jälkeen erittäin tärkeinä maaraportteja, jotka Euroopan komissio julkaisee talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä (19). Ne muodostavat puitteet keskustelulle uudistusten ja investointien täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja tarjoavat työmarkkinaosapuolille vankan pohjan ajatustenvaihtoa ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon osallistumista varten. |
| --- | --- |

3.4.2

4.   Päätelmät

| 4.1 | Suunnitelmien lopulliseen sisältöön ollaan yleisesti ottaen tyytyväisiä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan esittämät huomiot on otettu eräissä tapauksissa huomioon kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien lopullisissa versioissa. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta kannattaa kaiken kaikkiaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien digitaalisia, sosiaalisia ja ympäristötavoitteita. Vihreään ja digitaaliseen siirtymään vaikuttamisen osalta esitettiin myönteisiä näkemyksiä, vaikka muutamia tapauksia lukuun ottamatta kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman vaikutusten arvioidaan olevan vähäiset. Usein valitettavasti todettiin, että suunnitelman sosiaalinen ulottuvuus on varsin vaatimaton, vaikka se on tärkeä selviytymiskyvyn varmistamisen kannalta. Siirtymän huomautettiin edellyttävän lisää investointeja varsinkin meneillään olevan kriisin vuoksi. Eräissä jäsenvaltioissa havaituista parannuksista huolimatta on edelleen vaikea vastata tyhjentävästi kysymykseen, onko osallistuminen ollut täytäntöönpanovaiheessa parempaa. Tämä johtuu etenkin siitä, että kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on viivästynyt useissa jäsenvaltioissa merkittävästi. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot korostavat kuitenkin, että institutionaalinen työmarkkinavuoropuhelu on parantunut tässä vaiheessa. Esimerkiksi Espanjan työmarkkinaosapuolet toteavat, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman muodostama kehys on edistänyt merkittävien sopimusten aikaansaamista työ- ja eläkeuudistuksista työmarkkinaosapuolten kolmikantavuoropuhelun kautta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vaikka monien kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on viivästynyt, jäsenvaltioissa on syntynyt kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyviä hyviä käytäntöjä. Esimerkiksi Espanjassa, Itävallassa, Luxemburgissa, Ranskassa ja Ruotsissa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiivis ja rakentava, avoimuuteen ja jatkuvaan vuoropuheluun tukeutuva yhteistyö valtiovallan kanssa on niille tärkeä väylä osallistua elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeviin toimiin. Lisäksi Espanjassa, Italiassa, Suomessa, Tšekissä ja Virossa on otettu käyttöön elpymis- ja palautumistukivälineeseen liittyvä kampanjasivusto tai hallituksen verkkoportaali, jonka kautta jaetaan tietoa suurelle yleisölle. Italiassa, joka on elpymis- ja palautumistukivälineen varojen suurin edunsaaja, perustettiin hallituksen tasolla marraskuussa 2021 pysyvä pyöreän pöydän neuvottelukunta (Tavolo permanente del partenariato), jonka puitteissa toimii eri kysymyksiin keskittyviä työryhmiä, jotka seuraavat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon suuntaa ja laatua kriittisesti kansalaisten odotusten näkökulmasta. Neuvottelukunnan puheenjohtajana toimii Italian pääministeri, ja sen toimintaa koordinoi kansallisen talous- ja työneuvoston (CNEL) puheenjohtaja. Lisäksi Italian kuntaliiton (ANCI) kanssa on allekirjoitettu erityinen strukturoitu sopimus paikallistason täytäntöönpanoon liittyvän vuoropuhelun ja järjestelmällisen tuen kehittämisestä kunnille tärkeissä kysymyksissä. Kuntien ja muiden paikallisten toimijoiden osallistumista edistetään Italiassa myös hallinnollisten valmiuksien osalta. Kroatiassa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on mukana työryhmissä, jotka valmistelevat kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyviä tarjouskilpailuja, sekä matkailuministeriön kanssa tehdyissä sopimuksissa matkailualaa koskevan suunnitelmaan liittyvistä toimenpiteistä. Portugalissa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta osallistuu kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon seurantaan erityisesti analysoimalla suunnitelman tuloksia ja vaikutustenarviointiraportteja. Tätä varten on perustettu seurantaelin, kansallinen seurantakomitea (CNA), johon kuuluu muun muassa työmarkkinaosapuolten, yliopistojen ja sosiaalialan edustajia. Tällaisten hyvien käytäntöjen vaihto on kannatettavaa, ja ne toimivat esimerkkinä muille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Monissa jäsenvaltioissa kehotetaan parantamaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistamista kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanovaiheessa. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta perää avoimuuden lisäämistä suunnitelmien täytäntöönpanossa ja seurannassa ja pyytää, että tiedot asetetaan julkisesti saataville ja että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät kattavaa vuoropuhelua kansallisesta elpymis- ja palautumissuunnitelmasta edistetään entistä tarmokkaammin. Ilman tätä keskeisiin haasteisiin ei todennäköisesti pystytä vastaamaan asianmukaisesti. Useimmissa jäsenvaltioissa nähdään vasta myöhemmin, onko järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen selvästi tehokkaampaa suunnitelmien täytäntöönpano- ja seurantavaiheissa, jotka etenevät tällä hetkellä edelleen liian hitaasti tai ovat viivästyneet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komitea kehottaa niiden jäsenvaltioiden hallituksia, joissa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (20) osallistuminen on vieläkin riittämätöntä, korjaamaan tilanteen kiireellisesti ja noudattamaan elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen säännöksiä. Se kehottaa komissiota ja Euroopan parlamenttia valvomaan voimassa olevien sääntöjen noudattamista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Edellä esitetystä huolimatta ETSK katsoo, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallisen ja laadukkaan osallistumisen puute EU:n talouden ohjausjärjestelmässä ei korjaudu tyydyttävästi ennen kuin talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa uudistetaan siten, että osallistuminen varmistetaan direktiivillä tai asetuksella. Komitea kiinnittää huomion siihen, että todellisesta osallistumisesta on kyse silloin, kun kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saavat oikeudellisiin sääntöihin ja julkisiin ja avoimiin menettelyihin perustuvissa virallisissa kuulemisprosesseissa asianmukaiset tiedot kirjallisessa muodossa, niillä on riittävästi aikaa analysoida hallituksen ehdotuksia ja laatia omat ehdotuksensa ja nämä ehdotukset joko otetaan huomioon tai hylätään ja perustelut kirjataan julkisiin pöytäkirjoihin tai muihin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ukrainan sota ja sen mukanaan tuomat välittömät riskit Euroopan ja maailman taloudelle eivät tee kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitteista vähemmän tärkeitä, vaan komitean mielestä niiden olisi päinvastoin kannustettava EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia vauhdittamaan suunnitelmien ja niihin liittyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoa ja toteuttamista käytännössä sekä edistämään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jotta voidaan pitää yllä kasvua ja nopeuttaa energiajärjestelmän irtautumista hiilestä sekä Euroopan unionin vihreän strategisen riippumattomuuden saavuttamista. Samaan aikaan EU:n on tehtävä kaikkensa auttaakseen Ukrainan hallitusta ja kansaa, tarjotakseen asianmukaista huolenpitoa miljoonille ihmisille, jotka ovat joutuneet hakemaan turvaa EU-maista, ja auttaakseen etulinjassa olevia jäsenvaltioita talouden eri aloilla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Ennen sodan puhkeamista kansallisten varojen ja NextGenerationEU-välineen varojen kokonaismäärä ei ollut riittävä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittavan oikeudenmukaisen ja osallistavan energiasiirtymän toteuttamiseksi, erityisesti mitä tulee tavoitteeseen korvata fossiiliset polttoaineet puhtailla ja uusiutuvilla energialähteillä hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) suositusten mukaisesti. Nyt on lisäksi kiireellinen geopoliittinen tarve lopettaa EU:n energiariippuvuus Venäjästä. Sota johtaa myös turvallisuus- ja puolustusinvestointien voimakkaaseen kasvuun, mikä rasittaa voimakkaasti julkistalouksia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK ehdottaakin seuraavaa:






  a) | Hyväksytään kiireellisesti uusi EU:n energiastrategia, jolla edistetään EU:n energiaverkkojen tehokkaita yhteyksiä, fossiilisten polttoaineiden nopeaa korvaamista uusiutuvilla energialähteillä, energiatehokkuuden parantamista ja energian kysynnän vähentämistä. |
| --- | --- | --- |

4.8

a)

Hyväksytään kiireellisesti uusi EU:n energiastrategia, jolla edistetään EU:n energiaverkkojen tehokkaita yhteyksiä, fossiilisten polttoaineiden nopeaa korvaamista uusiutuvilla energialähteillä, energiatehokkuuden parantamista ja energian kysynnän vähentämistä.

| b) | Harkitaan mahdollisuutta suunnata kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyviä investointeja siten, että lisätään panostamista puhtaaseen ja uusiutuvaan energiaan ja varmistetaan samalla EU:n strateginen riippumattomuus. |
| --- | --- |

b)

Harkitaan mahdollisuutta suunnata kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyviä investointeja siten, että lisätään panostamista puhtaaseen ja uusiutuvaan energiaan ja varmistetaan samalla EU:n strateginen riippumattomuus.

| c) | Kaikkien jäsenvaltioiden olisi käytettävä osuutensa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista tämänsuuntaisten uusien ohjelmien, kuten kestävää energiahuoltoa edistävien investointiohjelmien, rahoittamiseen. |
| --- | --- |

c)

Kaikkien jäsenvaltioiden olisi käytettävä osuutensa kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman varoista tämänsuuntaisten uusien ohjelmien, kuten kestävää energiahuoltoa edistävien investointiohjelmien, rahoittamiseen.

| d) | Lyhyellä aikavälillä EU:n viranomaisten ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi toteutettava sekä tuotanto- että kulutuspuolella kaikki tarvittavat toimenpiteet talouksien suojelemiseksi sodan kerrannaisvaikutuksilta EU:n talouteen, sillä se aiheuttaa elintarvike-, energia- ja rahoitusmarkkinoille vakavia häiriöitä energian hintojen nousun ja toimitusketjujen takeltelun takia. |
| --- | --- |

d)

Lyhyellä aikavälillä EU:n viranomaisten ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi toteutettava sekä tuotanto- että kulutuspuolella kaikki tarvittavat toimenpiteet talouksien suojelemiseksi sodan kerrannaisvaikutuksilta EU:n talouteen, sillä se aiheuttaa elintarvike-, energia- ja rahoitusmarkkinoille vakavia häiriöitä energian hintojen nousun ja toimitusketjujen takeltelun takia.

| e) | Arvioidaan mahdollisuuksia luoda uusi rahoitusinvestointiväline ja tukea REPowerEU-tiedonantoon sisältyvää Euroopan komission ehdotusta nopeuttaa energia-alan rakenneuudistusta, jotta EU:n strateginen riippumattomuus olisi varmemmalla ja kestävämmällä pohjalla. Tässä olisi sovellettava tarkoituksenmukaisinta mallia, joka tulee määritellä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ja elpymis- ja palautumistukivälineen parhaiden käytäntöjen ja tulosten perusteella. |
| --- | --- |

e)

Arvioidaan mahdollisuuksia luoda uusi rahoitusinvestointiväline ja tukea REPowerEU-tiedonantoon sisältyvää Euroopan komission ehdotusta nopeuttaa energia-alan rakenneuudistusta, jotta EU:n strateginen riippumattomuus olisi varmemmalla ja kestävämmällä pohjalla. Tässä olisi sovellettava tarkoituksenmukaisinta mallia, joka tulee määritellä Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) ja elpymis- ja palautumistukivälineen parhaiden käytäntöjen ja tulosten perusteella.

| 4.9 | YK:n puitteissa toimivan IPCC:n vuonna 2022 julkaisemat päätelmät ovat jälleen vakava muistutus ilmastonmuutoksen torjunnan puutteista. ETSK kehottaa EU:n viranomaisia ottamaan ne huomioon hyväksyessään energia-, teollisuus- ja talouspoliittisia aloitteita. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK tiedostaa, miten hankalaa nykytilanteessa on harjoittaa sellaista talouspolitiikkaa, jolla pyritään samanaikaisesti hidastamaan inflaatiota ja varmistamaan talouskasvu, työllisyys ja julkisen talouden pohjan kestävyys keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EU:n viranomaisten, jäsenvaltioiden hallitusten ja EKP:n on koordinoitava toimiaan tiiviisti ja toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että elvyttävästä raha- ja finanssipolitiikasta luopuminen toteutetaan tavalla, joka ei johda uuteen taantumaan. ETSK katsoo, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä uudistettaessa olisi asettava realistiset alijäämä- ja velkatavoitteet, otettava käyttöön investointeja koskeva kultainen sääntö ja määritettävä kunkin maan tilanteen mukaan joustavia keinoja, joilla ne voivat saavuttaa julkisen velan pienentämistä koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Työntekijöiden ja koko väestön koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat olennaisen tärkeitä oikeudenmukaisen ja osallistavan vihreän siirtymän ja digitalisaation toteuttamiseksi. Etusijalle olisi asetettava rakennemuutosprosessien koettelemien työntekijöiden koulutus ja ammatillinen ohjaus mutta myös tuotantojärjestelmän erilaisista teknologisista muutoksista johtuvien tarpeiden ennakointi. Digitalisaation yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten henkilöiden tilanteeseen, joiden on ikänsä tai muiden olosuhteiden vuoksi vaikeampi käyttää digitaalisia palveluja. Tälle väestönosalle on taattava mahdollisuus saada koulutusta ja erityisiä tukipalveluja, jotta he voivat hyödyntää kaikenlaisia etuuksia ja palveluja. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Ukrainan sota ja sen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 1).

3

(4)  Huomattakoon, että komissio oli hyväksynyt 1. huhtikuuta 2022 mennessä 23 suunnitelmaa (luvussa on mukana maaliskuun 2022 lopussa hyväksytty Ruotsin suunnitelma, joka neuvoston on vielä hyväksyttävä). Huhtikuun alussa komissio antoi myönteisen arvion myös Bulgarian suunnitelmasta, joka neuvoston on niin ikään vielä hyväksyttävä. (Tähän mennessä komissio on siis hyväksynyt 24 suunnitelmaa ja neuvosto 22 suunnitelmaa.)

4

(5)  Kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden ja verkostojen yhteysryhmä.

5

(6)  Eri jäsenvaltioista saatuja raportteja analysoidaan tämän päätöslauselman liitteessä. Koko aineisto löytyy komitean internetsivuilta.

6

(7)  SWD(2021) 211 final.

7

(8)  SWD(2021) 163 final/2.

8

(9)  SWD(2021) 196 final.

9

(10)  SWD(2021) 160 final.

10

(11)  SWD(2021) 146 final.

11

(12)  SWD(2021) 161 final.

12

(13)  Elpymisen ja palautumisen tulostaulu.

13

(14)  Comparing and assessing recovery and resilience plans – Second edition, Centre for European Policy Studies (CEPS).

14

(15)  Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views.

15

(16)  Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission, 7. maaliskuuta 2022.

16

(17)  BusinessEurope Reform Barometer 2022.

17

(18)  Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans.

18

(19)  Mietintö talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2022 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat.

19

(20)  Ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, esimerkiksi nuorisojärjestöjen, kuten ETSK korostaa lausunnossaan ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27).

20

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yleistä taloudellista etua koskevien terveys- ja sosiaalipalvelujen valtiontukisäännöt pandemian jälkeisessä skenaariossa – ajatuksia ja ehdotuksia komission suorittamasta arvioinnista vuoden 2012 lainsäädäntöpaketin muuttamiseksi”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 323/02)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

| Komitean täysistunnon päätös | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon numero | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/0/5 |

Komitean täysistunnon päätös

20.1.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

5.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon numero

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että monilla terveys- ja sosiaalipalveluilla, kuten hoivatyöllä (myös kotihoidolla), muita heikommassa asemassa olevien tai vammaisten henkilöiden työllistämisellä, lastenhoitopalveluilla ja sosiaalisella asuntotuotannolla, on ratkaiseva merkitys pyrittäessä turvaamaan sosiaalinen yhteenkuuluvuus nykyisessä pandemian jälkeisessä, humanitaarisen hätätilan ja kansainvälisten jännitteiden leimaamassa tilanteessa. EU:n säännöt valtiontuen myöntämisestä tällaisille palveluille ovat näin ollen perustavan tärkeitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK antaa vahvan tukensa komission päätökselle erottaa alan sääntöjä arvioidessaan (1) terveys- ja sosiaalipalvelut omaksi alaryhmäkseen, jolla on omat erityispiirteensä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen laajemmassa yhteydessä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen valtiontukisäännöt sisältävän nk. Almunia-paketin (2012) avulla saatiin aikaan myönteisiä uudistuksia ja myönteistä kehitystä yksinkertaistamisessa verrattuna vuonna 2005 vahvistettuun aiempaan kehykseen. Paketissa sovellettu sääntelyllinen lähestymistapa olisi näin ollen vahvistettava myös tuleviksi vuosiksi, ja uudistuksia olisi tässä yhteydessä jatkettava, jos komissio päättää muuttaa nykyistä kehystä meneillään olevan arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että terveyspalvelut ja lähes kaikki sosiaalipalvelut järjestetään eri jäsenvaltioissa usein alueellisesti, maakunnallisesti, kunnallisesti tai suuremmissa kaupungeissa jopa kaupunginosittain. Tämä tarkoittaa sitä, että palvelujen käyttäjiä liikkuu maan eri alueiden ja maakuntien välillä hyvin vähän eikä valtioiden rajat ylittäviä käyttäjiä ole todennäköisesti sitäkään vähää. Rajatylittävän merkityksen puuttumisen vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklaa ei kuulu soveltaa sosiaali- ja terveyspalvelujen valtiontukeen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on vaikeuksia hankkia riittävää erityiskokemusta palveluja koskevien toimeksiantojen laatimisesta. Toimeksiannot ovat välttämättömiä, jotta voidaan soveltaa komission päätöstä 2012/21/EU (2), jossa säädetään julkisista palveluista maksettavaa korvausta koskevasta poikkeuksesta, ja komission asetusta (EU) N:o 360/2012 (3), joka koskee yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja varten myönnettävää vähämerkityksistä tukea. Komission olisikin erittäin hyödyllistä perustaa portaali, jossa on saatavilla konkreettisia esimerkkejä lainmukaisina pidettävistä erityyppisten terveys- ja sosiaalipalvelujen teettämistä koskevista toimeksiannoista. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita, joilla on sosiaali- ja terveyspalveluja koskevien valtiontukisääntöjen soveltamisessa yhteiset oikeudelliset perinteet, vaihtamaan keskenään hyviä käytäntöjä, jotta yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen järjestämiseen ja toteuttamiseen paikallistasolla liittyvää harkintavaltaa, jota jäsenvaltioiden viranomaisilla on SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 26 nojalla, hyödynnettäisiin entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK huomauttaa, että päätöksen 2012/21/EU säännös, jonka mukaan korvaus julkisesta palvelusta ei saa ylittää kustannusten kattamiseksi tarvittavaa määrää kuin ”kohtuullisen voiton” verran, edellyttää lisäselvennyksiä siltä osin, miten määritetään käytännössä i) palvelun tuottamiseen käytetyn pääoman kohtuullinen tuotto, ottaen huomioon operatiivinen riski, sekä ii) kiinteiden ja rakenteellisten kustannusten osuus yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen järjestämiskustannuksista, ja iii) missä määrin voidaan ottaa huomioon yhteisötalouden toimijoiden järjestämien ja toteuttamien yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sekä tällaisten toimijoiden tyypillisesti soveltamien organisaatiomallien erityisluonne. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että sosiaali- ja terveyspalveluihin olisi sovellettava korkeampaa kolmen verovuoden aikaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää kuin yleistä taloudellista etua koskeville palveluille on yleisesti säädetty asetuksessa (EU) N:o 360/2012 (500 000 euroa). Tämä tuli esille myös komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Sosiaali- ja terveyspalvelujen merkitys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta oikeuttaa korottamaan enimmäismäärää nykyisestä tasosta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Johdanto ja tausta

| 2.1 | Valtiontuen antamista yrityksille, jotka tuottavat yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, ja – mikä on tämän lausunnon kannalta merkityksellisempää – organisaatioille, jotka toimivat tarkemmin rajatulla sosiaali- ja terveyspalvelujen alalla, on säännelty vuonna 2012 julkaistulla, komissaari Almunian mukaan nimetyllä lainsäädäntöpaketilla. Sillä korvattiin ja nykyaikaistettiin aiempi lainsäädäntökehys vuodelta 2005 (nk. Monti-Kroes-paketti). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Almunia-paketti sisältää seuraavat säädökset:






  — | asetus (EU) N:o 360/2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen |
| --- | --- | --- |

2.2

—

asetus (EU) N:o 360/2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen

| — | päätös 2012/21/EU Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen |
| --- | --- |

—

päätös 2012/21/EU Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen

| — | komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (4) |
| --- | --- |

—

komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (4)

| — | komission tiedonanto ”Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (2011)” (5). |
| --- | --- |

—

komission tiedonanto ”Julkisesta palvelusta maksettavana korvauksena myönnettävää valtiontukea koskevat Euroopan unionin puitteet (2011)” (5).

| 2.3 | Alaan sovellettava sääntelykehys on siis ollut voimassa lähes kymmenen vuotta, ja komission selonteon mukaan jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet kehystä ahkerasti sen voimaantulosta lähtien. Soveltamisessa on kuitenkin ongelmia, joiden vuoksi unionin lainsäätäjän saattaisi olla perusteltua ryhtyä lisätoimiin, myös kun otetaan huomioon, että säännöt hyväksyttiin alun perin kauan sitten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio onkin järjestänyt erityisesti terveys- ja sosiaalipalvelujen alalla sidosryhmien laajan kuulemisen sen selvittämiseksi, kuinka tehokkaita ja vaikuttavia voimassa olevan lainsäädäntökehyksen alkuperäiset tavoitteet ovat olleet, millaista lisäarvoa on saatu ja miten hyvin tavoitteet on tähän mennessä saavutettu. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kuuleminen toteutettiin 31. heinäkuuta 2019 ja 14. joulukuuta 2019 välisenä aikana komission laatimalla kyselylomakkeella. Kyselyyn saatiin 51 vastausta yrityksiltä, elinkeinoelämän järjestöiltä, ammattiliitoilta, kansalaisjärjestöiltä, yksityishenkilöiltä ja julkishallinnon toimijoilta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kiinnittää käsillä olevassa oma-aloitteisessa lausunnossaan Euroopan talouselämää ja kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä ja terveys- ja sosiaalipalvelujen alan valtiontukisääntöjen mahdollista tulevaa tarkistamista silmällä pitäen komission huomion eräisiin näkökohtiin, jotka ovat huomionarvoisia pohdittaessa valtiontukisääntöjen sovellettavuutta kyseisiin palveluihin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toteaa, että valtiontukien sääntely sosiaali- ja terveyspalvelujen alalla on unionin lainsäätäjälle hyvin mutkikas tehtävä, kun otetaan huomioon, että on löydettävä tasapaino yleisen edun mukaisia tavoitteita palvelevan toiminnan tukemisen ja sisämarkkinoiden vapaan ja vääristymättömän kilpailun turvaamisen välillä, mikä ei ole yksinkertaista. EU:n valtiontukikehyksen olisi sitä paitsi mahdollistettava julkiset investoinnit, joita tarvitaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden saavuttamista edistävän sosiaali- ja terveysalan infrastruktuurin kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK antaa vahvan tukensa komission päätökselle erottaa alan sääntöjä arvioidessaan terveys- ja sosiaalipalvelut omaksi alaryhmäkseen, jolla on omat erityispiirteensä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen laajemmassa yhteydessä. Kyseisillä palveluilla on näet erityisiä ominaispiirteitä ja omat erityistavoitteensa. Komissio toteaakin voimassa olevien sääntöjen arviointiasiakirjassa, että terveys- ja sosiaalipalvelut muodostavat valtiontuen näkökulmasta yleishyödyllisten (taloudellisten) palvelujen alaryhmän (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen valtiontukisäännöt sisältävän Almunia-paketin (2012) avulla saatiin aikaan myönteisiä uudistuksia verrattuna vuonna 2005 vahvistettuun aiempaan kehykseen ja kevennettiin niiden kansallisten viranomaisten hallinnollista ja sääntelystä johtuvaa taakkaa, jotka kaavailevat rahoituksen antamista yleistä taloudellista etua koskevia palveluja varten. Paketissa sovellettu sääntelyllinen lähestymistapa olisi näin ollen vahvistettava myös tuleviksi vuosiksi, ja tässä yhteydessä olisi jatkettava uudistuksia ja selkeytettävä edelleen tiettyjä erityisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että monilla terveys- ja sosiaalipalveluilla, kuten hoivatyöllä (myös kotihoidolla), muita heikommassa asemassa olevien tai vammaisten henkilöiden työllistämisellä, lastenhoitopalveluilla ja sosiaalisella asuntotuotannolla, on perustavanlaatuinen merkitys pyrittäessä turvaamaan sosiaalinen yhteenkuuluvuus sisämarkkinoilla, sillä niillä luodaan SEUT-sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 tarkoitettuja jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja. Kyseisillä palveluilla on nykyisessä pandemian jälkeisessä, kansainvälisten jännitteiden ja kasvavan populismin leimaamassa tilanteessa entistäkin strategisempi ja ratkaisevampi asema. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa, että sosiaali- ja terveyspalveluja tuotetaan joissakin tapauksissa valtiotasolla taloudellisen toiminnan ulkopuolella, jolloin toiminta ei kuulu EU:n valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Vaikka tällaisia palveluja tarjottaisiinkin taloudellisen toiminnan kautta, niillä ei ole juurikaan rajatylittävää merkitystä, sillä ne ovat pääasiassa paikallisia ja edistävät kyseisen maan alueiden sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että terveys- ja sosiaalipalveluja tuotetaan usein taloudellisen toiminnan ulkopuolella, jolloin niihin ei kuulu soveltaa valtiontukisääntöjä (SEUT-sopimuksen 107 artikla). Silloinkin, kun terveys- ja sosiaalipalveluja tuotetaan markkinaympäristössä, ne ovat luonteeltaan hyvin paikallisia eikä niillä ole kysynnän kannalta varsinaista rajatylittävää merkitystä. Paikallinen ulottuvuus on vielä selvempi silloin, kun yhteisötalouden toimijat järjestävät sosiaali- ja terveyspalveluja yhdessä paikallisyhteisöjen kanssa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja yleisen edun edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komission täytäntöönpanokäytännössä ja EU:n oikeuskäytännössä katsotaan kuitenkin, että sosiaali- ja terveyspalvelujen rajatylittävää merkitystä rajojen yli tehtävien investointien mahdollisen vääristymisen kannalta ei voida sulkea lähtökohtaisesti pois. ETSK ymmärtää syyt tällaiseen lähestymistapaan perussopimusten mukaisten liikkumisvapauksien aukottomaksi suojelemiseksi mutta kehottaa komissiota esittämään asianmukaiset suuntaviivat sosiaali- ja terveyspalvelujen rajatylittävästä merkityksestä. Tällaisia palveluja olisi käsiteltävä erikseen ja joustavasti keskusteltaessa laajemmin rajatylittävän merkityksen käsitteestä, joka liittyy kiinteästi SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuun valtiontukeen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK toteaa, että vaikka sosiaali- ja terveyspalveluilla olisi rajatylittävä ulottuvuus, kuten rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevassa direktiivissä (7) tarkoitetuilla EU:n 37 rajatylittävällä kaupunkialueella, se liittyy raja-alueiden fyysiseen läheisyyteen ja on alueellisen toissijaisuusperiaatteen mukaista. Suurempien valtiontukien ei voi siksi katsoa heikentävän merkittävästi yritysten välistä rajatylittävää kilpailua. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK toteaa, että vuoden 2012 Almunia-paketilla sääntöjen selkeydessä ja yksinkertaistamisessa saavutetusta myönteisestä kehityksestä huolimatta oikeudelliset käsitteet, joita yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyen sovelletaan, ovat edelleen objektiivisesti katsoen monimutkaisia, etenkin kun otetaan huomioon tällaisiin palveluihin tyypillisesti liittyvien oikeudellisten ja taloudellisten arviointien vahva vuorovaikutus. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tästä syystä ETSK kehottaa komissiota julkaisemaan toimintaoppaan, jolla päivitetään asiakirjaa ”Opas valtiontukea, julkisia hankintoja ja sisämarkkinoita koskevien Euroopan unionin sääntöjen soveltamiseksi yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, erityisesti yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin” (8), joka on ollut viime vuosina erittäin hyödyllinen alan toimijoille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaiset tuntevat erityisesti yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin sovellettavan, sekä julkiset hankinnat että valtiontuen kattavan kehyksen heikommin kuin vastaavat tavanomaiset hankinta- ja valtiontukisäännöt. Asianmukainen panostus EU:nkin rahoitusvaroja hyödyntävän julkishallinnon henkilöstön koulutukseen voisi näin ollen osaltaan parantaa sekä näiden palvelujen laatua että EU:n lainsäädännön noudattamista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on vaikeuksia hankkia riittävää ja pitkälle menevää teknistä ja operatiivista erityiskokemusta palveluja koskevien toimeksiantojen laatimisesta. Toimeksiannot ovat välttämätön ennakkoedellytys sille, että voidaan soveltaa päätöstä 2012/21/EU, jossa säädetään julkisista palveluista maksettavaa korvausta koskevasta poikkeuksesta, ja – vaikkakin yksinkertaistetusti – valtiontuesta annettua asetusta (EU) N:o 360/2012 (korotettu vähämerkityksinen tuki, jota voidaan antaa enintään 500 000 euroa kolmen verovuoden aikana). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komission olisi tästä syystä erittäin hyödyllistä perustaa portaali, jossa on saatavilla konkreettisia esimerkkejä komission kilpailun pääosaston lainmukaisina ja riittävän tarkkoina pitämistä erityyppisten terveys- ja sosiaalipalvelujen teettämistä koskevista toimeksiannoista. Myös hyvien käytäntöjen vaihto sellaisten jäsenvaltioiden kesken, joilla on yhteiset oikeudelliset perinteet, voisi olla erittäin hyödyllistä tässä yhteydessä. Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen järjestämiseen ja toteuttamiseen paikallistasolla liittyvää harkintavaltaa, jota jäsenvaltioiden viranomaisilla on SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 26 nojalla, voitaisiin hyödyntää sen myötä entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kuten tiedetään, julkisia palveluja tuottaville toimijoille maksettava korvaus ei saa päätöksen 2012/21/EU sisältämän säännöksen mukaan ylittää kustannusten kattamiseksi tarvittavaa määrää kuin ”kohtuullisen voiton” verran. Tätä käsitettä on täsmennettävä lisäselvyyden saamiseksi kolmelta osin: miten määritetään käytännössä i) palvelun tuottamiseen käytetyn pääoman kohtuullinen tuotto, ottaen huomioon operatiivinen riski, sekä ii) kiinteiden ja rakenteellisten kustannusten osuus yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen järjestämiskustannuksista, ja iii) missä määrin voidaan ottaa huomioon yhteisötalouden toimijoiden järjestämien ja toteuttamien yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sekä tällaisten toimijoiden tyypillisesti soveltamien organisaatiomallien erityisluonne. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK huomauttaa, että ”kohtuullisen voiton” käsitettä määriteltäessä on otettava huomioon tuensaajayrityksen ominaispiirteet. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun yritys sijoittaa voittonsa jatkuvasti omaan liiketoimintaansa ja sitä voidaan siten pitää yhteisötalouden toimijana tai yhteiskunnallisena yrityksenä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että sosiaali- ja terveyspalveluihin olisi sovellettava korkeampaa ja eritasoista kolmen verovuoden aikaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää kuin yleistä taloudellista etua koskeville palveluille on säädetty asetuksessa (EU) N:o 360/2012 (500 000 euroa). Tämä tuli selvästi esille myös komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Enimmäismäärää on perusteltua korottaa, koska sosiaali- ja terveyspalveluilla on merkitystä suuren yleisön kannalta ja ne ovat yleisen edun mukaisia ja koska niillä on vain vähäistä vaikutusta kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sosiaali- ja terveyspalvelujen de minimis -kynnyksen korottaminen laajentaisi mahdollisuuksia soveltaa asetusta (EU) N:o 360/2012 ja helpottaisi siten kyseisen asetuksen ja sen tarjoamien yksinkertaistettujen menettelyjen käyttöä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Sosiaali- ja terveyspalvelujen merkitys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta oikeuttaa korottamaan enimmäismäärää. Korotuksesta saataisiin kolmenlaista hyötyä: sen myötä i) olisi mahdollista saada enemmän tukea yksinkertaistetussa ja nopeutetussa vähämerkityksen tuen kehyksessä, ii) otettaisiin huomioon, että inflaatio on palannut makrotaloudelliseen kuvaan, mikä edellyttänee jatkossa kolmen verovuoden aikaisen enimmäismäärän tiheämpiä määräaikaistarkistuksia, ja iii) tunnustettaisiin monien yhteisötalouden toimijoiden täydentävä rooli. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK tiedostaa yleistä taloudellista etua koskevia sosiaali- ja terveyspalveluja paikallisviranomaisten järjestämien tarjouskilpailujen perusteella tuottavien pk-yritysten ja yksityisyritysten merkityksen ja roolin. Jäsenvaltioiden viranomaisten kannattaisi ehkä kerätä ja jakaa tietoja palveluntuottajien valintamenettelyistä, maksetuista korvauksista ja saavutetuista tuloksista myös tätä silmällä pitäen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK huomauttaa lisäksi, kuten komissiokin toteaa esittämässään yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa (9), että sosiaali- ja terveyspalvelujen alaa voitaisiin tukea välillisesti myös tarjoamalla näillä aloilla hyvin aktiivisille yhteisötalouden organisaatioille paremmat mahdollisuudet hyödyntää rahoituksen ja lainojen saannin parantamiseen tähtääviä tukitoimenpiteitä sekä valtiontukia koskevan yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisia erityiskannustimia heikommassa asemassa olevien tai vammaisten henkilöiden työllistämiseksi. Tätä ajatellen olisi erittäin suotavaa, että EU:n sääntely on selkeää ja joustavaa ja mahdollistaa erilaisten kannustintoimien järkevän kerrostamisen ja yhdistelyn samassa toiminnassa. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ARES-2019-3858696.

1

(2)  Komission päätös 2012/21/EU, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille myönnettävään vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 114, 26.4.2012, s. 8).

3

(4)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4.

4

(5)  EUVL C 8, 11.1.2012, s. 15.

5

(6)  ARES-2019-3858696.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

7

(8)  SWD(2013) 53 final/2.

8

(9)  COM(2021) 778 final.

9

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisen edun valvojina EU:n yhteiskuntien ja talouksien elpymisessä ja jälleenrakentamisessa pandemian jälkeen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 323/03)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Komitean täysistunnon päätös | 28.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon numero | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 189/1/4 |

Komitean täysistunnon päätös

28.4.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon numero

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

189/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet toimivat siltana poliittisten päättäjien ja kansalaisten arjen välillä. Vuoropuhelun käyminen näiden sidosryhmien kanssa on siten poliittisille päättäjille tehokas keino saada käsitys eri yhteiskuntaryhmiin kuuluvien ihmisten erilaisista tarpeista. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan toimijat kannustavat kaikkia osallistumaan kansalaisdemokratiaan ja vaikuttamaan itseään koskeviin asioihin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet toimivat EU:ssa useilla eri tasoilla. Osa organisaatioista toimii EU:n laajuisesti, osa valtakunnallisesti ja osa alueellisesti tai paikallisesti. Eri tasoilla tehtävä työ täydentää toinen toistaan. Edunvalvontatyössä EU-tason painopiste verrattuna valtakunnallisiin organisaatioihin määräytyy usein sen mukaan, miten toimintapoliittiset valtuudet jakautuvat EU- ja jäsenvaltiotason kesken. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ruohonjuuritason kansalaisyhteiskuntatyöllä voi niin ikään olla oma rooli uusien toimintapolitiikkojen ja aloitteiden toteuttamisen ja vaikutusten seurannassa. Kansalaisyhteiskunta ei kuitenkaan ainoastaan vaikuta poliittisiin päätöksiin vaan on olemassa myös käytännön palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Covid-19-pandemian aikana ja Euroopan noustessa hitaasti koronakriisin syövereistä kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet ovat joutuneet sopeutumaan. Joutuessaan ratkomaan rahoituksen hankintaan ja oman henkilöstönsä tukemiseen liittyviä haasteita organisaatiot ovat myös kiinnittäneet yhä enemmän huomiota elintärkeiden palvelujen tarjoamiseen, ihmisoikeuksien suojeluun ja ihmishenkien pelastamiseen. Lisäksi pandemian johdosta on tehty useita uusia EU:n rahoitusaloitteita, jotka puolestaan ovat edellyttäneet vahvaa edunvalvontaa sen varmistamiseksi, että investoinnit saavuttavat apua eniten tarvitsevat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Eurooppalainen kansalaisyhteiskunta on nyt siirtymässä covid-19-kriisistä täysin uuteen kriisiin. Monet kansalaisyhteiskunnan toimijat keskittyvät tätä nykyä lievittämään seurauksia, joita Venäjän valtaapitävien ilman edeltävää provokaatiota toteuttama hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa. Monet valtiovallasta riippumattomat organisaatiot esimerkiksi hyödyntävät nyt pandemiasta saamiaan kriisinhallintaoppeja, kun ne tukevat Ukrainasta tulevia pakolaisia, keräävät varoja hätätilanteeseen vastaamiseksi ja auttavat ihmisiä pakenemaan maassa meneillään olevaa verilöylyä. Niiden toiminta keskittyy lisäksi polttoaineiden jyrkän hinnannousun ja kiihtyvän inflaation takia suurimmassa köyhyysvaarassa olevien auttamiseen muualla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kansalaisyhteiskunnan osallistaminen päätöksentekoprosessiin on erottamaton osa EU:n arvoja, sillä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaan päätökset tulee tehdä ”mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”. Työmarkkinavuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelun tukahduttaminen ei saa tulla kysymykseen EU:ssa. Näiden arvojen kunnioittamisen olisi oltava edellytys sille, että jäsenvaltiot voivat saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n olisi noudatettava nollatoleranssia niitä jäsenvaltioita kohtaan, joissa mahdollisuudet kansalaistoimintaan ovat kaventumassa. Kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti valtaapitävien toimintaan kriittisesti suhtautuvien tahojen äänen vaientaminen on merkki järjestelmästä, joka rapauttaa aktiivisesti dynamiikkaa, joka perustuu siihen, että poliittiset päättäjät toimivat kansalaisten hyväksi. Tällöin järjestelmää luonnehtii pikemminkin se, että valtaapitävät ajavat vain omaa etuaan. Tällainen toimintatapa uhkaa EU:n demokratiaa eikä sovi mitenkään yhteen Kööpenhaminan arviointiperusteisiin (1) kuuluvien Euroopan arvojen kanssa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Huolehtiminen EU:n arvojen kunnioittamisesta jäsenvaltioissa edellyttää paitsi avointa suhtautumista yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa myös sitä, että kansalaisyhteiskunnan toimintaa edistetään silloinkin, kun se kritisoi valtion harjoittamaa politiikkaa tai on poliittisesti vastakkaisella kannalla. Kansalaisyhteiskunnan kaikkien organisaatioiden on voitava toimia EU:ssa vapaasti ja riippumattomasti. Jäsenvaltiot, jotka antautuvat vuoropuheluun vain erikseen valittujen ja hallitusta myötäilevien organisaatioiden kanssa täyttääkseen siten nimellisesti vaatimukset, ovat käytännöiltään yhtä epädemokraattisia kuin valtiot, jotka eivät pidä lainkaan yhteyttä kansalaisyhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Poliittisten päättäjien olisi varmistettava kansalaisyhteiskunnan merkityksellinen eikä vain pinnalliseksi jäävä osallistuminen. Tämä tarkoittaa, että kansalaisyhteiskunta osallistetaan päätöksenteon kaikissa vaiheissa eli että sen näkemyksiä kuullaan uuden lainsäädännön, hankkeiden tai aloitteiden valmistelun ja säännöllisesti myös niiden laadinnan, hyväksymisen ja täytäntöönpanon yhteydessä. Liian usein kansalaisyhteiskunnalta pyydetään kannanottoa siinä vaiheessa, kun lainsäädäntö tai hanke on jo lähes valmis. Tällöin päätöksentekijät eivät voi ottaa tehtyjä ehdotuksia huomioon ja luodaan ennakko-odotus siitä, että kansalaisyhteiskunta yksinkertaisesti hyväksyy esitetyt ehdotukset kritiikittä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kaikkien tasojen päättäjien olisi tehtävä kuulemismenettelyistään helppoja löytää ja käyttää. ETSK on tyytyväinen komission tapaan järjestää julkisia kuulemisia, sillä ne ovat avoimia kaikille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja yksittäisille kansalaisille ja kaikki kuulemiset julkaistaan järjestelmällisesti samalla verkkosivustolla (2). Toisaalta palautteen antamisen muodot saattavat olla EU-tason kuulemisissa toisinaan tiukasti rajattuja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kansalaisyhteiskunta voi auttaa päätöksentekijöitä seurannan kaltaisissa keskeisissä tehtävissä. Kansalaisyhteiskunnan vakavasti otettava rooli uusien toimintapolitiikkojen ja aloitteiden täytäntöönpanon seurannassa edellyttää kuitenkin, että kyseiset organisaatiot saavat EU-, valtio- ja paikallistason viranomaisilta tukea toimintakustannuksiinsa. Tämä on entistäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon covid-19-pandemiasta johtuva hankerahoituksen ja ylipäätään rahoituksen epävarmuus sekä toimintakustannusten kasvu. Jotta kansalaisyhteiskunnalta saadaan mahdollisimman laadukasta ja rakentavaa tukea, on olennaisen tärkeää, että tarjottaessa rahoitusta toimintaan ja valmiuksien kehittämiseen ei horjuteta kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riippumattomuutta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EU voisi toteuttaa useita toimenpiteitä kansalaisyhteiskunnan osallistumisen edistämiseksi. Ensinnäkin kansalaisyhteiskunnan toimijoille voitaisiin myöntää erityinen osallistuja-asema. Lisäksi voitaisiin sopia järjestäytymisoikeutta ja kansalaisvuoropuhelua koskevista suuntaviivoista ja yhteisistä normeista, joita olisi noudatettava kaikissa asiaankuuluvissa prosesseissa, sekä solmia toimielinten välinen sopimus kansalaisvuoropuhelusta. Järjestöjen ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden roolin tunnustaminen ja edistäminen Euroopan unionin kehyksessä kehittäisi omalta osaltaan huomattavasti myös poliittisten päättäjien ja kansalaisyhteiskunnan kumppanuutta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on omat velvollisuutensa hyvän poliittisen päätöksenteon varmistamisessa. Organisaatioiden olisi ensinnäkin otettava jatkuvasti huomioon todellisuus, jossa niiden edustamat ihmiset elävät, ja varmistettava, että niiden harjoittama edunvalvonta vastaa ihmisten tarpeita. Erityisen tärkeää on edistää nuorten kansalaisosallistumista ja varmistaa toiminnan tulevaisuus. On myös ratkaisevan tärkeää, että kansalaisyhteiskunta toimii rakentavasti ja esittää selkeitä suosituksia ja auttaa siten muotoilemaan ihmisten kannalta parhaita uusia toimintapolitiikkoja. Kannanotoissa ei pitäisi keskittyä vain siihen, mikä on huonosti, vaan tehdä myös konkreettisia parannusehdotuksia. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleistä

| 2.1 | Tässä asiakirjassa sanalla ”kansalaisyhteiskunta” viitataan myös työmarkkinaosapuoliin, vaikkakin on syytä huomata, että työmarkkinaosapuolet hoitavat ainutlaatuista ja erityistä oikeuksien suojeluun liittyvää tehtävää. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ajavat myös sellaisten ihmisryhmien asiaa, jotka eivät voi vaikuttaa politiikkaan äänestämällä, ja edistävät heidän osallistumistaan demokratiaan. Tällaisia ryhmiä ovat esimerkiksi lapset, äänioikeudettomat vammaiset henkilöt tai maahanmuuttajat ja pakolaiset. Kansalaisyhteiskunnan ja päätöksentekijöiden vuoropuhelu on näin ollen avain yhteiskunnan tarpeiden ymmärtämiseen ja tehokkaiden politiikkatoimien kehittämiseen niihin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Riippumattomat ja asiantuntevat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat tarjota korvaamattoman arvokkaan panoksen poliittiseen päätöksentekoon. Niillä voi myös olla keskeinen rooli jo toteutettavien politiikkojen ja aloitteiden tehokkuuden seurannassa. Valmiuksien kehittämistä on kuitenkin ratkaisevan tärkeää tukea. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kaventuvat eräissä Euroopan unionin osissa jyrkästi, ja EU:n toimielinten on reagoitava tähän huolestuttavaan kehitykseen voimakkaasti ja tiukasti. Kansalaisyhteiskunnan osallistaminen päätöksentekoprosessiin on erottamaton osa EU:n arvoja, sillä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaan päätökset tulee tehdä ”mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”. Sen tukahduttaminen ei saa tulla kysymykseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Poliittisen toimivallan jako EU:n ja jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason välillä on johtanut kerrokselliseen kansalaisyhteiskunnan edustukseen. On EU-tasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka käsittelevät erityisesti unionin lainsäädäntävaltaan kuuluvia politiikanaloja, ja muita, jotka toimivat jäsenvaltio-, alue- tai paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kaksi suurinta kansalaisyhteiskunnan kaikilla tasoilla kohtaamaa estettä ovat yleensä poliittisten päättäjien vastahakoisuus käydä vuoropuhelua ja se, että mahdollisuuksia merkitykselliseen osallistumiseen ei tarjota päätöksentekoprosessin kaikissa vaiheissa. EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla olisi annettava lainsäädäntöä, jolla estetään tällaiset menettelytavat. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jäsenvaltio- ja EU-tason kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli Euroopan elpymisessä pandemiasta. Nämä kaksi tasoa koordinoivat toimiaan mm. siihen liittyen, miten EU:n jäsenvaltiot käyttävät elpymis- ja palautumistukivälineestä saatavat varat. Tällä on potentiaalisesti suuri merkitys sen kannalta, millaisiksi eurooppalaiset yhteiskunnat ja taloudet muotoutuvat tulevina vuosina ja vuosikymmeninä. Kyseisessä prosessissa on kuitenkin ilmennyt, että sitoutumisessa kansalaisyhteiskunnan mielekkääseen kuulemiseen on monissa jäsenvaltioissa toivomisen varaa, sillä monet kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on suljettu pois kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laadinnasta tai ne ovat parhaimmillaankin päässeet osallistumaan siihen vain pinnallisesti. Tämä tuotiin esille ETSK:n helmikuussa 2021 antamassa päätöslauselmassa (3). Kansalaisyhteiskunnan kuuleminen on ollut sitä paitsi riittämätöntä, vaikka siihen velvoitetaan elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (4) 18 artiklassa. |
| --- | --- |

2.6

3.   Miten kansalaisyhteiskunnan osallistuminen voi johtaa älykkäämpään päätöksentekoon

| 3.1 | Kaikkien tasojen poliittisten päättäjien kuuluu ajaa kansalaisten etuja eikä päinvastoin. Demokratia voi toimia kunnolla vain silloin, kun lakien säätäjät ja täytäntöönpanijat tuntevat todellisen tilanteen ja ymmärtävät, mitä heidän edustamansa ihmiset tarvitsevat. Kansalaisyhteiskunnan olemassaolo ja aktiivinen ja merkityksellinen osallistuminen päätöksentekoprosessiin kaikilla tasoilla on olennaisen tärkeää tehokkaan ja älykkään hallinnon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhtenä tehtävänä on välittää viestiä edustamiltaan ihmisiltä tai tuoda julki kansalaisten huolenaiheita ja kiteyttää ne selkeiksi ja johdonmukaisiksi viesteiksi ja toimintapoliittisiksi suosituksiksi. Vuoropuhelun käyminen kansalaisyhteiskunnan kanssa on siten poliittisille päättäjille tehokas keino saada käsitys eri yhteiskuntaryhmiin kuuluvien ihmisten erilaisista tarpeista. Se auttaa minimoimaan politiikan täytäntöönpanoon mahdollisesti liittyvien ongelmien huomiotta jäämisen riskin ja voi nostaa esiin näkemyksiä ja asiantuntemusta, jotka eivät muuten olisi päätöksentekijöiden saatavilla. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poliittiset päättäjät kuuntelevat äänestäjien toiveita, mutta yksi kansalaisyhteiskunnan keskeisistä tehtävistä on edustaa ryhmiä, joilla ei ole äänioikeutta. Näin tekevät erityisesti sellaiset ihmisten oikeuksia puolustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joiden kohderyhminä ovat lapset, vammaiset henkilöt, joilta on evätty äänioikeus, holhouksen alaiset henkilöt tai maahanmuuttajat ja pakolaiset, joilla ei ole oikeutta äänestää asuinmaassaan. Kansalaisyhteiskunta puolustaa sellaisten ihmisryhmien etuja, jotka eivät voi ilmaista mielipiteitään äänestämällä. Lisäksi se kannustaa kaikkia osallistumaan kansalaisdemokratiaan ja vaikuttamaan itseään koskeviin asioihin. Ilman vahvaa kansalaisyhteiskuntaa ja sen kykyä edistää kyseisiin ryhmiin kuuluvien ihmisten osallistumista vaarana on, että monet jäävät edelleen ilman päättäjien huomiota. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ruohonjuuritasolla toimivilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, etenkin valtakunnallisilla ja paikallisilla organisaatioilla, voi niin ikään olla oma rooli uusien toimintapolitiikkojen ja aloitteiden toteuttamisen ja vaikutusten seurannassa. Seuranta on kuitenkin paljon voimavaroja vaativa tehtävä, joka edellyttää usein hyvin yksityiskohtaista tietämystä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että EU ja jäsenvaltiot tukevat kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tarjoamalla rahoitusta ja teknistä tukea, jotta ne voivat kehittää valmiuksiaan. Lisäksi komission olisi alettava kehittää strategiaa EU:n varojen käytön seurantaa varten. Komissio ei pystyne hoitamaan tällaista seurantaa yksin, ja strategiassa olisikin esitettävä selkeästi, miten se aikoo tukea kumppaneita, joiden kanssa seurantatoimet toteutetaan. |
| --- | --- |

3.4

4.   EU-tason kansalaisyhteiskunnan rooli pandemian jälkeisessä elpymisessä

| 4.1 | EU-tason kansalaisyhteiskunnalla tarkoitetaan toimijoita, jotka harjoittavat edunvalvontaa suhteessa EU:n toimielimiin ja edustavat kaikkien 27 jäsenvaltion asukkaita ja usein paljon laajempaakin ihmisryhmää. Niillä on keskeinen rooli intressien edustajina EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, joilla tarvitaan vuoropuhelua unionin tason poliittisten päättäjien kanssa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kansalaisyhteiskunnan toiminta keskittyy EU-tasolla usein seuraaviin politiikanaloihin, joilla EU voi ehdottaa lainsäädäntöä tai joilla jäsenvaltiot voivat säätää kansallisella tasolla vain sellaisia lakeja, jotka eivät ole ristiriidassa jo annetun EU:n lainsäädännön kanssa: työllisyys ja sosiaaliasiat, taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, maatalous, kalastus, ympäristö, kuluttajansuoja, liikenne, Euroopan laajuiset verkot, energia, oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike ja sisäasiat, kansanterveys, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu. Myös sellaisilla EU-tason poliittisilla aloitteilla kuin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari (5) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (6) on tällä hetkellä keskeinen sija kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten toiminnassa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n tasolla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edunvalvontatyötä haittaavat edelleen lukuisat esteet. Kuten asiakokonaisuuteen SOC/639 kuuluvassa ETSK:n tiedonannossa (7) todetaan, EU ei ole – toisin kuin muut kansainväliset järjestöt – alkanut vielä myöntää erityistä osallistuja-asemaa eurooppalaisille järjestöille ja valtiovallasta riippumattomille organisaatioille. Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (8) taataan kuitenkin oikeus kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen erityisesti yhteiskunnallisessa toiminnassa kaikilla tasoilla, myös Euroopan tasolla.
  Covid-19-pandemian yhteydessä EU:n kansalaisyhteiskunta on vaikuttanut siihen, miten EU:n varoja käytetään ihmisten auttamiseksi selviämään kriisistä, ja seurannut varojen käyttöä. |
| --- | --- |

4.3

Covid-19-pandemian yhteydessä EU:n kansalaisyhteiskunta on vaikuttanut siihen, miten EU:n varoja käytetään ihmisten auttamiseksi selviämään kriisistä, ja seurannut varojen käyttöä.

| 4.4 | EU:n myöntämän rahoituksen – erityisesti 723,8 miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen (9) varojen – käyttö voi vauhdittaa yhteiskunnan ja talouden elpymistä koronakriisistä. Se, mihin varat käytetään, on kuitenkin poliittinen valinta. Jäsenvaltiot laativat kansalliset suunnitelmat näiden varojen käytöstä, ja Euroopan komission tehtävänä on arvioida ja hyväksyä suunnitelmat. EU:n kansalaisyhteiskunta on ollut aktiivisesti yhteydessä komissioon varoittaakseen huolta herättävistä kansallisten suunnitelmien ehdotuksista rahoituskohteiksi. Kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat kiinnittäneet huomion pandemian paljastamiin ja voimistamiin jo olemassa olleisiin systeemisiin ongelmiin, kuten siihen, että kansanterveyteen, sosiaaliturvaan ja koulutusjärjestelmiin ei investoida tarpeeksi, ja kannustaneet edistämään näiden ongelmien ratkaisemista elpymis- ja palautumistukivälineen avulla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Useita kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia on mukautettu komission kehotuksesta, ja joitakin suunnitelmia on joko hylätty, tai niiden hyväksymistä on lykätty toistaiseksi (10). Kansalaisyhteiskunnalla oli merkittävä rooli näiden huolenaiheiden esiin tuomisessa (11). EU:n varoja on ohjattava aloille, jotka joutuivat pandemian aikana suurimmalle koetukselle, ja sellaisiin kohteisiin, missä kuolonuhrien määrä on ollut suurin ja ihmisten perusoikeuksien loukkaukset ovat olleet kaikkein huolestuttavimpia. Tähän kuuluu erityisesti rahoituksen kanavoiminen vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden laitoshoidosta pois siirtymiseen sekä kiireellisen terveydenhuollon valmiuksien ja häiriönsietokyvyn parantamiseen, jotta enää koskaan ei jouduttaisi turvautumaan sellaiseen järjestelmään, jossa tiettyjä ihmisryhmiä ei oteta sisään sairaalaan. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EU:n varoilla tuetaan myös talouden elpymistä ja pandemian aikana toimeentulonsa menettäneiden ihmisten työhönpaluuta. Pelkästään EU:ssa menetettiin arviolta 6 miljoonaa työpaikkaa covid-19-pandemian vuoksi (12). Työpaikkojen menetykset eivät kuitenkaan koskeneet kaikkia ihmisiä samalla tavalla. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli muotoiltaessa talous-, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikkaa, jolla edistetään työmarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja suojellaan siten työntekijöitä – myös niitä, joilla tulonmenetysriski on suurin – sekä työnantajia. EU-tason kansalaisyhteiskunta on myös tehnyt töitä sen puolesta, että varat käytetään niiden ihmisten hyväksi, jotka kärsivät eniten. Naisten, nuorten sekä vammaisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden etuja ajavalla kansalaisyhteiskunnalla on erityisen tärkeä tehtävä pyrittäessä varmistamaan, että varoja ohjataan näiden ryhmien uudelleenkoulutukseen ja tukemiseen. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat hoitaneet tätä tehtävää vaikuttamalla varojen käyttöä koskeviin komission painotuksiin ja suosituksiin sekä EU:n arvioihin kansallisista suunnitelmista ja seuraamalla varojen käyttöä jäsenvaltioissa yhdessä valtakunnallisten ja paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EU on niin ikään perustamassa terveysunionia, joka antaa sille paremmat valmiudet vastata tuleviin terveyskriiseihin. Terveysunionin puitteissa tehdään useita muutoksia EU-tason koordinointiin sellaisilla aloilla kuin lääkepulan kartoitus, valmiusvarastointi, uusien lääkkeiden ja hoitojen testaaminen ja hyväksyminen sekä ihmishenkiä pelastavien varusteiden yhteiskäyttö rajojen yli tarpeen mukaan. EU:n kansalaisyhteiskunta voi tässäkin yhteydessä myötävaikuttaa siihen, että uudessa suunnitelmassa parannetaan niiden ihmisryhmien suojelua, jotka jäivät pahiten paitsioon EU:n ja jäsenvaltioiden pandemiatoimissa. Nämä tavoitteet on esitetty asiakokonaisuuteen SOC/665 kuuluvassa ETSK:n lausunnossa (13). Tavoitteena on varmistaa, että Euroopan lääkevirasto (EMA) laatii lääkkeiden oikeudenmukaista, vastuullista ja avointa hinnoittelua koskevan eurooppalaisen mallin. Lisäksi pyritään siihen, että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksella on valtuudet ja resurssit puuttua terveyseroihin ja varmistaa, että EU:n terveystoimet kohdennetaan riskialtteimmiksi luokiteltuihin henkilöihin, sekä siihen, että tulevien kriisien aikana EU:n terveyskampanjat ja suurelle yleisölle tarkoitettu terveystiedotus ovat huomattavasti helpommin kaikkien saatavilla ja ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Tulevaisuudessa kriisejä puhkeaa paitsi virusten todennäköisesti myös tai jopa ennen kaikkea ilmastonmuutoksen aiheuttamien luonnonkatastrofien takia. EU on keskeisessä asemassa autettaessa jäsenvaltioita vähentämään hiilidioksidipäästöjään sekä valmistautumaan esimerkiksi tulviin ja maastopaloihin, joista on tullut viime vuosina kasvava ongelma, ja torjumaan niitä yhdessä. Valtiovallasta riippumattomat ympäristöjärjestöt voivat auttaa päätöksentekijöitä määrittämään, millä aloilla investointeja tarvitaan eniten, ja ehdottaa, miten ympäristökatastrofien hallintaa voidaan parantaa, jotta kukaan ei jäisi oman onnensa nojaan. |
| --- | --- |

4.8

5.   Jäsenvaltio- ja paikallistasolla toimivan kansalaisyhteiskunnan rooli paremmassa jälleenrakentamisessa

| 5.1 | Edunvalvontavastuu on EU:ssa monilla politiikanaloilla selvästi valtakunnallisten ja paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden harteilla. Kuten EU-tason kansalaisyhteiskunnan tapauksessa, vastuut määräytyvät sen mukaan, miten toimivalta jakautuu EU:n ja sen jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltio- ja paikallistasolla toimivat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot varmistavat yhteistyössä EU-tason kansalaisyhteiskunnan kanssa, että kaikkiin politiikanaloihin kiinnitetään huomiota. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Valtakunnalliset ja paikalliset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot keskittyvät tyypillisesti mm. seuraaviin aloihin: kansanterveys, teollisuus, kulttuuri, koulutus, nuoriso ja urheilu, sosiaalinen suojelu, ympäristönsuojelu, sosiaalipalvelut, uhrien oikeudellinen avustaminen ja väkivallan uhrien suojelu. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Monet covid-19:n pahentamat ongelmat päätyivät jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason kansalaisyhteiskuntatoimijoiden ratkaistaviksi. Valtakunnan tasolla päätettiin säännöistä, joilla pyrittiin pysäyttämään viruksen leviäminen, sekä kiireellisen terveydenhuollon tarjoamisesta, rokotusjärjestyksestä, kaikenikäisten oppijoiden koulutuksen jatkojärjestelyistä ja siitä, miten työpaikkansa menettäneiden työntekijöiden toimeentulo turvataan. Kyseiset toimijat torjuivat myös väärän tiedon leviämistä rokotteista ja kiinnittivät huomiota tiettyjen ihmisryhmien syrjinnän ja köyhyyden lisääntymisen riskiin. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Jäsenvaltio- ja paikallistason kansalaisyhteiskunnalla on ehkä kaikkein tärkein rooli paremman jälleenrakentamisen edistämisessä EU:ssa, sillä se vaikuttaa omalta osaltaan jäsenvaltioiden ja alueiden toimintapolitiikkoihin ja tarjoaa yhteisöille keskeisiä palveluja seuraavilla aloilla:






  — | Varmistetaan, että palattaessa lähiopetukseen pandemian jälkeen otetaan huomioon kaikki oppijat. |
| --- | --- | --- |

5.4

—

Varmistetaan, että palattaessa lähiopetukseen pandemian jälkeen otetaan huomioon kaikki oppijat.

| — | Kurotaan umpeen digitaalinen kuilu erityisesti syrjäytyneiden ryhmien osalta. |
| --- | --- |

—

Kurotaan umpeen digitaalinen kuilu erityisesti syrjäytyneiden ryhmien osalta.

| — | Varmistetaan, että toimintapolitiikoilla helpotetaan laadukkaiden työpaikkojen luomista todennäköisimmin työmarkkinoiden ulkopuolelle jääville henkilöille – etenkin nuorille, naisille sekä maahanmuuttajataustaisille ja vammaisille henkilöille. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että toimintapolitiikoilla helpotetaan laadukkaiden työpaikkojen luomista todennäköisimmin työmarkkinoiden ulkopuolelle jääville henkilöille – etenkin nuorille, naisille sekä maahanmuuttajataustaisille ja vammaisille henkilöille.

| — | Vahvistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta niiden avulla pystytään tukemaan kaikkia ihmisiä kohtuullisen elintason ylläpitämisessä. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta niiden avulla pystytään tukemaan kaikkia ihmisiä kohtuullisen elintason ylläpitämisessä.

| — | Varmistetaan, että pitkäaikaishoitoa ja sosiaalipalveluja koskevissa kansallisissa politiikoissa painopiste on yhteisö- ja perhehoitoon perustuvissa vaihtoehdoissa laitoshoidolle, jossa pandemia niitti eniten ihmishenkiä. |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että pitkäaikaishoitoa ja sosiaalipalveluja koskevissa kansallisissa politiikoissa painopiste on yhteisö- ja perhehoitoon perustuvissa vaihtoehdoissa laitoshoidolle, jossa pandemia niitti eniten ihmishenkiä.

| — | Tähdätään politiikkoihin ja investointeihin, joilla edistetään maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumista työmarkkinoille ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin. |
| --- | --- |

—

Tähdätään politiikkoihin ja investointeihin, joilla edistetään maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumista työmarkkinoille ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin.

| — | Kansalaisyhteiskunta on keskeisellä sijalla myös pyrittäessä parantamaan taloudellisia ja toimintapoliittisia olosuhteita. Varsinkin työmarkkinaosapuolet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä parantamaan tulojen riittävyyttä ja edistämään oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja keskitetyn sopimisen kautta. |
| --- | --- |

—

Kansalaisyhteiskunta on keskeisellä sijalla myös pyrittäessä parantamaan taloudellisia ja toimintapoliittisia olosuhteita. Varsinkin työmarkkinaosapuolet ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä parantamaan tulojen riittävyyttä ja edistämään oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja keskitetyn sopimisen kautta.

| 5.5 | Puitteet, joissa kansalaisyhteiskunta voi virallisesti osallistua päätöksentekoon, ovat eri jäsenvaltioissa erilaiset. Osassa jäsenvaltioista on valtiotasolla ETSK:ta vastaava elin. Tällaisten elinten toimivaltuudet kuitenkin vaihtelevat ja muuttuvat jatkuvasti. ETSK:n käyttämää rakennetta, jossa jäsenet ovat järjestäytyneet työnantajia, työntekijöitä ja ”moninaista Eurooppaa” edustaviin kolmeen ryhmään, voitaisiin soveltaa menestyksekkäästi myös valtio-, alue- ja paikallistasolla.
  Valtakunnalliset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat vaikuttaneet yhteistyössä EU-tason kansalaisyhteiskunnan kanssa keskeisellä tavalla siihen, miten elpymis- ja palautumistukivälinettä hyödynnetään jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.5

Valtakunnalliset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat vaikuttaneet yhteistyössä EU-tason kansalaisyhteiskunnan kanssa keskeisellä tavalla siihen, miten elpymis- ja palautumistukivälinettä hyödynnetään jäsenvaltioissa.

| 5.6 | ETSK on ilmaissut asiakokonaisuuteen SOC/639 kuuluvassa tiedonannossaan (14) ja päätöslauselmassaan valtiotason kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun (15) tyytyväisyytensä Euroopan parlamentin ja neuvoston joulukuussa 2020 aikaansaamaan yhteisymmärrykseen siitä, että elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettavan asetuksen (16) 18 artiklassa vahvistetaan tarve osallistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kuulemisten kautta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laatimiseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Vaikka elpymis- ja palautumistukivälineestä annetussa asetuksessa viitataan kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen, kansalaisyhteiskunta ei ironista kyllä päässyt mukaan laatimaan kansalaisyhteiskunnan prosessiin osallistamista käsitteleviä asetuksen tekstikohtia. Asetuksessa ei myöskään viitata nimenomaisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin edunsaajina, toisin kuin esimerkiksi pk-yrityksiin, mikä on johtanut ongelmiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisessa täytäntöönpanoon. Tämä on paradoksaalista, kun otetaan huomioon, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat ratkaisevan tärkeä covid-19-kriisistä toipumista edistävä toimija. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | Valtakunnallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden oli sitä paitsi komission ohjeista (17) huolimatta käytännössä vaikea päästä vaikuttamaan laadittuihin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. Yhtenä esteenä oli tiettyjen jäsenvaltioiden hallitusvallan ilmeinen haluttomuus ottaa kansalaisyhteiskuntaa mukaan suunnitelman laatimiseen. Monissa maissa valtiovalta ei tarjonnut kansalaisyhteiskunnalle aktiivisesti osallistumismahdollisuutta, minkä vuoksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden oli vedottava suoraan valtion viranomaisiin päästäkseen mukaan prosessiin. Silloinkin, kun kansalaisyhteiskunta osallistettiin, sen kuulemiseen oli varattu useimmiten liian vähän aikaa, mikä esti perinpohjaisen keskustelun käymisen ja kansalaisyhteiskunnan panoksen huomioimisen kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. Vaikka monet jäsenvaltiot ovat esittäneet näyttöä siitä, että kansalaisyhteiskuntaa on kuultu jossakin muodossa, edellä mainittujen seikkojen vuoksi liian usein kävi niin, että jäsenvaltiotason kansalaisyhteiskunta ei päässyt aidosti vaikuttamaan laadittuihin suunnitelmiin. |
| --- | --- |

5.6.2

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Liittymisperusteet, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en (englanniksi).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/consultations_fi

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/fi/documents/resolution/involvement-organised-civil-society-national-recovery-and-resilience-plans-what-works-and-what-does-not

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, Euroopan komissio, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights_fi

5

(6)  Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, Euroopan komissio, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

6

(7)  Yhdistysten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden eurooppalaisten sääntöjen laatiminen ja valtiovallasta riippumattoman organisaation tai eurooppayhdistyksen tarkka määrittely tässä yhteydessä (tiedonanto), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information

7

(8)  12 artikla.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_fi

9

(10)  Bulgarian suunnitelmaa ei hyväksytty, ja Unkarin suunnitelman hyväksyntä jäädytettiin.

10

(11)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 1.

11

(12)  ”COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds”, koronaviruspandemiaa koskeva uutinen, Al Jazeera

12

(13)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

13

(14)  Yhdistysten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden eurooppalaisten sääntöjen laatiminen ja valtiovallasta riippumattoman organisaation tai eurooppayhdistyksen tarkka määrittely tässä yhteydessä (tiedonanto), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information

14

(15)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1.

15

(16)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

16

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

17

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/19

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pakkausteollisuudesta turvallinen, edullinen ja ympäristöystävällinen toimiala”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 323/04)

| Esittelijä: | Matteo Carlo BORSANI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Dirk JARRÉ |

Esittelijä:

Matteo Carlo BORSANI

Toinen esittelijä:

Dirk JARRÉ

| Komitean täysistunnon päätös | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.3.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/1/5 |

Komitean täysistunnon päätös

21.10.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

11.3.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Pakkaaminen on mahdollistava teknologia, joka on olennaisen tärkeä useimmissa toimitusketjuissa. Sen vaikutukset ulottuvat paljon sen omaa ekosysteemiä pidemmälle, ja tästä syystä se on olennainen Euroopan talouden ja sisämarkkinoiden kannalta sekä elpymisen tukemisen ja kestävän talouskasvun edistämisen kannalta. ETSK suosittelee, että Euroopan komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset tekevät kaikkia pakkausteollisuuden sidosryhmiä kuullen aloitteita kautta koko tuotteiden elinkaaren kiertotalouden prosessien ja kestävän kulutuksen edistämiseksi sekä pyrkivät varmistamaan, että jätteen syntymistä ehkäistään ja että käytetyt resurssit säilytetään EU:n taloudessa mahdollisimman pitkään. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tämänhetkisten yhteiskunnallisten haasteiden valossa elinkeinoelämää ja työntekijöitä edustavien järjestöjen, hallitusten, julkisten elinten ja kansalaisjärjestöjen tulisi etsiä innovatiivisia ratkaisuja pakkausteollisuuden kestävyyden lisäämiseksi, kun otetaan huomioon kierrätyspakkausten keskeinen rooli maapallon suojelemisessa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Lisäksi komission olisi kannustettava voimakkaasti käynnistämään pakkausalan ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen välinen vuoropuhelu Euroopan tasolla. Tällainen vuoropuhelu, joka olisi nivottu selkeästi kansalliseen tasoon ja yritystasoon, antaisi Euroopan komissiolle tarvittavaa tukea aloitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen ja työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden neuvotella oikeudenmukaisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittelee, että uutena toimenpiteenä otetaan käyttöön tarkoituksenmukaiset pakkaukset kaikessa pakkaamisessa. Tämä tarkoittaa, että kaikki pakkaukset olisi kehitettävä ekologisen suunnittelun periaatteiden mukaisesti: pakkauksen on oltava tuotteeseen sopiva niin, että tyhjä tila ja paino jäävät mahdollisimman pieniksi, jolloin voidaan estää yli- ja alipakkaaminen ja niihin liittyvä tarpeeton jäte ja hävikki. Näin optimoitaisiin myös pakattujen tavaroiden kuljetusten hiilijalanjälki, mikä mahdollistaisi Euroopan komission asettamien päästötavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Muutoksen laajuus ei ole vielä riittävällä tavalla selkiytynyt sidosryhmille, minkä vuoksi ETSK vaatii, että EU:n toimielimet ottavat suuremman vastuun ja vahvemman johtoaseman prosessin hallinnoinnissa.
  Tähän kuuluu puuttuvien sääntelyosien esittäminen siten, että ne on helppo ymmärtää ja panna täytäntöön, sekä tukitoimia koko ekosysteemin laajuudelta keskittyen erityisesti haavoittuvimpiin yhteisöihin, kuten pk-yrityksiin ja yksityishenkilöihin. |
| --- | --- |

1.5

Tähän kuuluu puuttuvien sääntelyosien esittäminen siten, että ne on helppo ymmärtää ja panna täytäntöön, sekä tukitoimia koko ekosysteemin laajuudelta keskittyen erityisesti haavoittuvimpiin yhteisöihin, kuten pk-yrityksiin ja yksityishenkilöihin.

| 1.6 | ETSK kannustaa pakkausten yleisen roolin ja vaikutusten arvioimisessa kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan: pakkausten tarkasteleminen erillään voi vaikuttaa kielteisesti sääntelykehykseen ja ohjata yrityksiä noudattamaan kalliita, tehottomia ja lopulta vähemmän kestäviä strategioita. Keskeisiä huomioon otettavia tekijöitä ovat erityisesti elintarvikkeisiin ja juomiin liittyvien pakattujen tuotteiden turvallisuus ja suojelu (1), jotta pakkaukset olisivat sekä kestäviä että tehokkaita. Pakkausten suunnitteluun sovellettava kestävyyslähtöinen lähestymistapa ei saa heikentää näitä toimintoja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n toimielinten olisi edistettävä vähimmäisvaatimuksia, joilla tuetaan eurooppalaisia pakkausyrityksiä vihreän ja oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteiden saavuttamisessa, ja niitä olisi sovellettava myös kaikkiin pakkauksiin, jotka tulevat sisämarkkinoille kolmansista maista. ETSK kehottaa poliittisia päättäjiä varmistamaan, että kauppasopimusten kestävyyskriteerit pannaan täytäntöön ja että tuontiin sisällytetään ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevan ILO:n yleissopimuksen todentamiskriteerit. Näin on tehtävä pakkausalan koko arvoketjussa. Tämä loisi tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoilla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota edistämään koulutus-, tiedotus- ja valistuskampanjoita EU:n tasolla, jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestävyysajattelun mukaisten käytäntöjen merkityksestä pakkausten elinkaaren kaikilla tasoilla ja ohjata kollektiivista käyttäytymistä kestävään tuotantoon, kestäväpohjaisiin ostosvalintoihin tai pakkausten hävittämistä ja kierrätystä koskeviin parhaisiin käytänteisiin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tulevassa EU:n lainsäädännössä ja toimissa ei pitäisi keskittyä pelkästään pakkauksiin, vaan koko ketjuun: tuotantoon, kulutukseen ja jätteenkäsittelyyn. ETSK suosittaa, että edistetään investointeja teknologisiin innovaatioihin tukemalla uusiutuvien ja laadukkaiden kierrätettävien materiaalien kysyntää ja tarjontaa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Pakkauksilla on tuettava kiertotaloutta keskittyen ekologiseen suunnitteluun, olemassa oleviin vakiintuneisiin teknologioihin ja kierrätysteknologioihin ja jätteiden leviämisen ehkäisemiseen. ETSK suosittelee, että määritellään yksittäisten resurssien luonteeseen mukautetut tehokkaat resurssienhallintastrategiat, jotka perustuvat resurssien hallintaa, säilyttämistä ja ennallistamista koskeviin yhteisiin periaatteisiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Pakkausten asianmukainen kerääminen ja kierrätys ovat olennaisen tärkeitä resurssien tuhlauksen vähentämiseksi. ETSK suositteleekin, että tulevalla EU:n pakkauslainsäädännöllä edistetään voimakkaasti julkista politiikkaa ja käyttäytymistä, jolla tähdätään pakkausjätteiden lajittelun, keräämisen ja hävittämisen parantamiseen. Tämä tukee myös EU:n kierrätettävyystavoitteiden saavuttamista kaikkien pakkausmateriaalien osalta. ETSK suosittaa myös, että arvioidaan panttiin perustuviin palautusjärjestelmiin liittyviä aloitteita mahdollisena keinona lisätä pakkausten kierrätystä tietyillä erityisaloilla. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittaa yhdenmukaistettujen kriteerien käyttöönottoa jäsenvaltioissa paikallisesti käytettäviä pakkausten kierrätyssääntöjä ja keräysjärjestelmiä varten, mukaan lukien laajennetun tuottajavastuun maksujen mukauttaminen ja viime kädessä kierrätettävien pakkausten merkitseminen. Pakkauksia ja pakattuja tavaroita koskevat EU:n säännöt on suunniteltava sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti ja niiden yhdenmukaista täytäntöönpanoa on tuettava kaikkialla EU:ssa. On tärkeää, että Euroopan komissio varmistaa kestävyyttä koskevien sääntelyvaatimusten tasapuolisen soveltamisen ja täytäntöönpanon koko EU:n alueella, jotta vältetään hajanaisuus ja sisäiset tekniset esteet. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Ympäristön kannalta parhaan tuloksen varmistamiseksi tarvitaan näyttöön perustuvia politiikkatoimia. ETSK suosittaakin, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin (2) tulevalla tarkistuksella mahdollistetaan lisäinnovointi asettamalla elinkaariajattelun kanssa linjassa olevia tavoitteita, joita tukevat vahvat tiedot ja tieteellinen näyttö ja jotka tuottavat parhaan yleistuloksen ympäristön kannalta ja joissa myös kiinnitetään asianmukaista huomiota pakkauksen sisältämiin tuotteisiin kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Normatiivisessa lähestymistavassa, jota kansallisten ja EU:n toimielinten olisi noudatettava tällä alalla, on otettava kaikki sidosryhmät mukaan päätöksentekoon. On tärkeää, että käytössä oleva sääntelykehys on luotettava ja että sillä taataan oikeusvarmuus. Ilman tätä yritykset yleensä lykkäävät investointeja tai saattavat tehdä investointeja, jotka eivät ole linjassa sääntelyvaatimusten kanssa. Tämä johtaisi ehdottomasti kokonaistavoitteiden vaarantumiseen sekä resurssien hukkaamiseen ja työpaikkojen menetyksiin alalla. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Uusien teknologioiden tutkimusta ja innovointia sekä alan työntekijöiden koulutusta olisi edistettävä. Lisäksi työmarkkinaosapuolten olisi tehtävä yhteistyötä alan uusien osaamistarpeiden kartoittamiseksi sekä kehitettävä ja edistettävä yhdessä viranomaisten kanssa työntekijöiden koulutusta pakkausten tuotannossa ja hävittämisessä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK suosittelee, että tulevassa lainsäädännössä otetaan huomioon myös digitaalisen siirtymän mahdollisuudet pakkausteollisuutta muuttavan kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Koska pakkauksilla on ainutlaatuisella tavalla keskeinen asema kaikilla talouden aloilla, Euroopan komission olisi myös perustettava sidosryhmien ja EU:n toimielinten edustajien välinen vuotuinen pakkauksia ja pakkausjätettä käsittelevä foorumi, jonka tehtävänä on seurata direktiivin täytäntöönpanoa, vaihtaa tietoja alan kehityksestä sekä kartoittaa ja edistää kestäviä pakkaussäännöksiä koskevia hyviä käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Euroopan komissiota pyydetään järjestämään Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa vuoropuhelu tässä lausunnossa esitettyjen suositusten täytäntöönpanosta ja keskustelemaan yhteistyömahdollisuuksista asianmukaisten jatkotoimien osalta. |
| --- | --- |

1.18

2.   Pakkausekosysteemin tausta ja sääntelykehys

| 2.1 | Pakkausteollisuus palvelee päivittäisessä elämässämme monia eri tarkoituksia: suojaaminen, myynninedistäminen, tiedotus, mukavuus, käyttö, käsittely ja jätteiden vähentäminen. Pakkaaminen, joka on keskeinen yhteiskunnallinen ja liiketoiminnallinen infrastruktuuri, on mahdollistanut yhteiskunnallisen hyvinvoinnin ja kaupan ja on välttämätön tekijä elpymisen tukemisessa ja kestävän talouskasvun edistämisessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pakkausteollisuus toimii yhä monimutkaisemmassa ekosysteemissä, joka koostuu monista toimijoista, pakkauksissa käytettyjen raaka-aineiden tuottajista pakattua tuotetta myyviin vähittäismyyjiin, alan työntekijöihin, kuluttajiin ja pakkausjätteen käyttöiän loppua hallinnoiviin yrityksiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n pakkausteollisuus on maailman toiseksi suurin ja siihen kuuluu lasin, rautametallien sekä alumiinin, muovin, puun ja paperin pakkaustuotteiden tuottajia ja käyttäjiä, ja se työllistää Euroopassa yli 6,5 miljoonaa ihmistä (3). Kuluttajille tarkoitettujen pakkausten Euroopan markkinoiden vuotuisen kokonaiskasvuvauhdin odotetaan olevan 4 prosenttia ennustejaksolla 2021–2026. Teknologiset innovaatiot, kestävyys ja toimivuus kuuluvat syihin, joiden takia kuluttajille tarkoitettujen pakkausten alan odotetaan kasvavan merkittävästi (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (Euroopan komissio, 2019) asetetaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen kokonaistavoitteen ohella tärkeitä poliittisia tavoitteita, joilla edistetään edelleen pakkausten arvoketjun kestävää siirtymää. Näitä tavoitteita ovat muun muassa seuraavat:






  — | Varmistetaan, että kaikki EU:n markkinoilla olevat pakkaukset ovat taloudellisesti kannattavalla tavalla uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Varmistetaan, että kaikki EU:n markkinoilla olevat pakkaukset ovat taloudellisesti kannattavalla tavalla uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä vuoteen 2030 mennessä.

| — | Määritellään toimenpiteitä pakkausjätteen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Määritellään toimenpiteitä pakkausjätteen vähentämiseksi.

| — | Edistetään vankkoja uusioraaka-aineiden sisämarkkinoita kierrätyksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Edistetään vankkoja uusioraaka-aineiden sisämarkkinoita kierrätyksen lisäämiseksi.

| 2.5 | Näitä yleisiä tavoitteita on täsmennetty kiertotalouden toimintasuunnitelmassa 2.0 (5), jossa kaavaillaan pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin tarkistamista. Tällä vuonna 1994 voimaan tulleella direktiivillä on keskeinen asema nykyisessä sääntelykehyksessä. Komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen tätä direktiiviä (ks. asiaan liittyvä kuuleminen (6) ja vaikutustenarviointi (7)) yleisenä tavoitteenaan vähentää pakkausjätettä ja korvata lineaariset tuote- ja materiaalivirrat (eli tuote → käyttö → jäte) kiertovirroilla. |
| --- | --- |

2.5

3.   Kiertotalouden edistäminen

| 3.1 | Pakkausala on ratkaisevan tärkeä Euroopan siirtyessä kohti kiertotaloutta, koska sillä on valmiudet materiaalien kierrättämiseen. Yhä useampia pakkausmateriaaleja joko kierrätetään tai ne valmistetaan muiden valmistusteollisuuden alojen kierrätysmateriaaleista. Lisäksi sillä on potentiaalia sulkea kiertotalouden kehä ehkäisemällä epäilyttävien jätemateriaalien vientiä (8) ja sulkemalla pääsy Euroopan markkinoille sellaisten pakkaustuotteiden tuojilta, jotka eivät noudata hyviä ympäristökäytänteitä. EU:n ulkopuolisten yritysten vilpillinen kilpailu on edelleen suuri huolenaihe erityisesti pk-yrityksille, joihin vaikutukset kohdistuisivat ensimmäisenä markkinoilla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kiertotalouden toimintasuunnitelman 2.0 mukaisesti kaikki pakkaukset olisi käytettävä uudelleen tai kierrätettävä vuoteen 2030 mennessä. Näin ollen kaikkia pakkausmateriaaleja olisi arvioitava kiertotalouden tavoitteeseen pyrkimisen kannalta. Tässä olisi keskityttävä ekologiseen suunnitteluun, olemassa oleviin vakiintuneisiin ja uusiin kierrätysteknologioihin sekä toimenpiteisiin jätteen leviämisen torjumiseksi. Maailmanlaajuinen väestönkasvu ja kasvanut kulutus asukasta kohden lisäävät olemassa oleviin resursseihin kohdistuvaa painetta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuitupohjaiset ja muihin luonnonmateriaaleihin perustuvat pakkaukset voivat tukea resurssien käytöstä irrotettua kasvua. Ne on valmistettu uusiutuvista materiaaleista ja ovat kestäviä, houkuttelevia, kierrätettäviä ja biohajoavia. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että kuitupakkauksia voidaan kierrättää yli 25 kertaa, mikä osoittaa, että ne ovat olennainen osa kiertotaloutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Myös alumiinilla ja teräksellä ainutlaatuisina pysyvinä materiaaleina voi olla ratkaiseva merkitys kiertotalouden tukemisessa. Moninkertaisella kierrätyksellä pysyvistä materiaaleista, kuten metalleista tai lasista, valmistetut tuotteet ja pakkaukset säilytetään materiaalikierrossa ja niistä voi tulla resursseja muille tuotteille ja pakkauksille. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Biopohjaisten polymeerien käyttöönottoa on tuettava lisätoimilla, koska vain muutamat jäsenvaltiot ovat halukkaita tukemaan kompostoitavien pakkausten keräämiseen ja kompostointiin tarvittavaa infrastruktuuria. Muovien osalta on tarpeen tukea uusiin innovatiivisiin teknologioihin liittyviä hankkeita ja investointeja, esimerkiksi mekaanisten tai kemiallisten muovien kierrätystä, ja samalla on varmistettava, että ne vähentävät kokonaisympäristövaikutuksia elinkaarinäkökulma huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Myös kuluttajien tapa suhtautua pakkauksiin on muuttumassa. Pro Cartonin vuonna 2021 tilaaman ja Perspectus Globalin itsenäisesti toteuttaman, eurooppalaisten kuluttajien käsityksiä pakkauksista koskevan tutkimuksen mukaan lähes kaksi kolmasosaa vastaajista väitti vaihtaneensa ostamiaan tuotteita pakkauksiin liittyvien huolien vuoksi, ja vielä useampi olisi valmis maksamaan enemmän ympäristöystävällisemmistä pakkauksista. Näitä suuntauksia voidaan edelleen vahvistaa valistus- ja tiedotuskampanjoilla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pakkausmateriaalien keräämistä, lajittelua ja kierrätystä Euroopassa voidaan lisätä merkittävästi. Samalla kestävät pakkaukset voivat aiheuttaa merkittäviä ympäristövahinkoja, ellei niitä kerätä, hävitetä tai kierrätetä asianmukaisesti. Vaikka on olennaisen tärkeää ohjata pakkausteollisuutta kohti kestävämpiä käytäntöjä, viranomaisten, jätehuoltoyksiköiden, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kuluttajien olisi myös osallistuttava suoraan jätteiden keruun, uudelleenkäytön ja kierrätyksen tehostamiseen Tätä näkökohtaa on edistettävä voimakkaasti tulevassa lainsäädännössä ja julkisessa politiikassa, jotta voidaan saavuttaa EU:n kierrätystavoitteet kaikkien pakkausmateriaalien osalta, myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi ja siten myös EU:n vihreän siirtymän ohjelman edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitalisaatio mahdollistaa monet tarvittavista mukautuksista. Digitaaliteknologia tarjoaa mahdollisuuden muutosvoimaisiin edistysaskeliin pakkausteollisuudessa, sillä sen avulla voidaan optimoida jäljitettävyyttä, käyttömukavuutta ja väärinkäyttöyritysten havaitsemista. Tämä liittyy läheisesti toiminnallisen suorituskyvyn parantamiseen, mikä antaa mahdollisuuden palvella asiakkaita paremmin ja auttaa kiertotalouden suunnittelussa kestävyysperiaatteiden mukaisten, älykkäiden pakkausten avulla. Lisäksi älykkäät pakkaukset helpottavat kierrätystä, koska niiden avulla on helpompi saada tietoja pakkauksessa käytetyistä raaka-aineista. |
| --- | --- |

3.8

4.   Yleistä

| 4.1 | Kestävyyden on edelleen oltava yksi EU:n pakkausteollisuuden keskeisistä painopisteistä. Uuden kiertotalouden toimintasuunnitelman (9) vaatimusten mukaisesti pakkausteollisuuden olisi tehtävä aloitteita kattaen tuotteiden koko elinkaaren. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politiikoilla, jotka vaikuttavat pakkausteollisuuden toimintaympäristöä koskevaan lainsäädäntökehykseen, myös pakkausjätettä koskeviin sääntöihin, on siten merkittävä vaikutus kaikkiin pakkauksia käyttäviin teollisuudenaloihin ja sosiaalisiin toimiin. Esimerkiksi elintarvikepakkaukset varmistavat tuotteiden turvallisuuden ja suojaavat niitä, pitävät elintarvikkeet käyttökelpoisina pidempään, minimoivat ruokahävikin ja ovat keskeisessä asemassa edistettäessä ja ylläpidettäessä kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saatavuutta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nykyisten yhteiskunnallisten haasteiden vuoksi kaikkien sidosryhmien on löydettävä innovatiivisia ratkaisuja pakkausteollisuuden kestävyyden parantamiseksi, sillä kiertotalouden mukaisilla pakkauksilla on keskeinen rooli maapallon suojelemisessa. Kaikkien yhteiskunnallisten toimijoiden on käytävä selkeää vuoropuhelua, jossa kunnioitetaan niiden omia rooleja ja toimivaltuuksia edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On olennaisen tärkeää, että EU:n sisämarkkinoiden sisällä varmistetaan kestävyyttä koskevien sääntelyvaatimusten tasapuolinen soveltaminen ja täytäntöönpano koko EU:n alueella, jotta vältetään hajanaisuus ja sisäiset tekniset esteet. Pakkauksia ja pakattuja tavaroita koskevat EU:n säännöt olisi suunniteltava sisämarkkinoiden periaatteiden mukaisesti ja niiden yhdenmukaista täytäntöönpanoa olisi tuettava kaikkialla EU:ssa. Tämä edellyttää keskeisten periaatteiden, tavoitteiden ja selkeiden määritelmien sisällyttämistä lainsäädäntöön ja sen täytäntöönpanosäädöksiin, jotta estetään toisistaan poikkeavat kansalliset toimenpiteet. Kansalliset toimenpiteet eivät saisi johtaa sisämarkkinoilla sellaisiin pakkausten ja pakattujen tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoitteisiin, jotka olisivat suhteettomia ja/tai tarpeettomia ympäristönsuojelun kannalta ja jotka voisivat aiheuttaa epäoikeudenmukaisia vääristymiä EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pakkausten merkitys taloudellisen, ympäristöön liittyvän ja sosiaalisen kestävyyden kannalta on olennaisen tärkeä. Pakkausten tarkasteleminen erillään voi vaikuttaa kielteisesti sääntelykehykseen. Itse asiassa tuotteet ovat yleensä paljon merkittävämpiä resursseja ja arvoltaan paljon suurempia kuin niiden suojaamiseen käytetyt pakkaukset. Pakkausten soveltumattomuudesta johtuva tuotehävikki aiheuttaakin ympäristölle todennäköisesti paljon suurempia haitallisia vaikutuksia. Esimerkiksi elintarviketeollisuudessa 30 prosenttia (10) kaikista maailmanlaajuisesti tuotetuista elintarvikkeista menetetään tai hukataan toimitusketjun varrella; optimoitu pakkaaminen voi olla yksi ratkaisu tämän määrän alentamiseen. Toimitusketjuissa syntyvä ja kuluttajien aiheuttama elintarvikehävikki ja -jäte muodostavat noin neljänneksen elintarvikkeiden kasvihuonekaasupäästöistä eli 6 prosenttia maailman kokonaispäästöistä (11). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan pakkausteollisuuden tukeminen on tärkeää monista syistä. Vaikka on esimerkiksi olemassa lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että pakkausmateriaalit ovat ympäristönormien mukaisia, eurooppalaiset pakkausalan toimijat ovat myös päättäneet vapaaehtoisesti noudattaa useita ohjeistoja, kuten FSC-sertifiointia paperi-, kartonki- tai puupakkauksille, supistaakseen päästöjä ja edistääkseen hyviä ympäristökäytäntöjä. Siitä huolimatta, että unionin ulkopuolisten kilpailijoiden edellytetään noudattavan EU:n lainsäädäntöä, ne saattavat laiminlyödä nämä vapaaehtoiset säännöstöt tai normit, joita eurooppalaiset yritykset noudattavat. |
| --- | --- |

4.6

Pakkausala tarvitsee ammattitaitoista työvoimaa, ja sen houkuttelevuutta nuoremman sukupolven parissa on lisättävä. Alan on pyrittävä jatkuvasti parantamaan työoloja ja luotava samalla koulutusvaihtoehtoja ja keskityttävä motivoimaan erittäin ammattitaitoisia ja digitaalialaan erikoistuneita asiantuntijoita siirtymään alalle.

| 4.7 | Sen vuoksi alakohtainen työntekijöiden koulutus sekä huolellisuusvelvoitetta koskevan prosessin jatkuva päivittäminen ovat pakkausteollisuuden kannalta keskeisiä, ja niitä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vihreä ja digitaalinen siirtymä, joka on ensi vuonna tärkeässä asemassa EU:n talouden kannalta, on myös keskeinen painopiste pakkausalalla. Tässä yhteydessä ”oikeudenmukaisen siirtymän” mekanismi olisi otettava huomioon sääntelykehyksen uudelleenmäärittelyssä sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

4.8

5.   Erityistä

5.1   Pakkaussuunnittelun optimointi auttaa ehkäisemään ja vähentämään pakkausjätettä.

Pakkaussuunnittelu on merkittävä tekijä tuotteen koko elinkaaren ympäristötehokkuuden määrittämisen kannalta. Hyvin suunnitelluista, vastuullisesti hankituista ja tehokkaasti tuotetuista pakkauksista, joita käytetään asianmukaisesti ja jotka kierrätetään tehokkaasti, voidaan saada useita hyötyjä. Niillä minimoidaan tuotteiden vahingoittuminen, pidennetään tuotteiden käyttöikää, helpotetaan varastointia, kuljetusta ja jakelua ja mahdollistetaan tavaroiden turvallinen ja mukava käyttö. Ne ovat myös houkuttelevia ja välittävät kuluttajille tärkeitä tietoja. Pakkausta ei siksi voida tarkastella erillään tuotteesta, koska sen materiaali, muoto ja rakenne liittyvät erottamattomasti toimintoihin, jotka pakkauksen on täytettävä kunkin tuotteen osalta. Vaikka pakkausten toimivuus on tärkeää, on kuitenkin selvää, että olisi kehitettävä luonnonvaroja säästäviä ja kestäviä pakkauksia ekologisen suunnittelun periaatteiden mukaisesti. Tähän sisältyy muun muassa

| — | raaka-aineiden käytön minimointi |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden käytön minimointi

| — | kierrätettävien ja kierrätettyjen materiaalien käytön maksimointi (lakisääteisiä vaatimuksia noudattaen) |
| --- | --- |

—

kierrätettävien ja kierrätettyjen materiaalien käytön maksimointi (lakisääteisiä vaatimuksia noudattaen)

| — | tuotantoprosessien tehostaminen |
| --- | --- |

—

tuotantoprosessien tehostaminen

| — | logistisen ketjun hallinnan optimointi |
| --- | --- |

—

logistisen ketjun hallinnan optimointi

| — | tietoisuuden lisääminen pakkausten arvosta ja uudelleenkäytettävyydestä |
| --- | --- |

—

tietoisuuden lisääminen pakkausten arvosta ja uudelleenkäytettävyydestä

| — | pakkausten keräämisen, käsittelyn ja kierrätyksen parantaminen. |
| --- | --- |

—

pakkausten keräämisen, käsittelyn ja kierrätyksen parantaminen.

On tärkeää ottaa huomioon sekä pakkausten kestävyys että niiden toimivuus.

Pakkauksen tyypistä riippumatta ylipakkaamista olisi aina vältettävä erityisesti sähköisessä kaupankäynnissä ja kotitoimituksissa, joissa pakkauksen ja tuotteen suhde on yksi yhteen. Olisi kiinnitettävä huomiota myös tutkimukseen ja innovatiivisiin ratkaisuihin, jotka vähentäisivät toimitettujen tavaroiden pakkaamisesta aiheutuvaa ympäristökuormitusta.

5.2   Ympäristön kannalta parhaan tuloksen varmistamiseksi tarvitaan näyttöön perustuvia politiikkatoimia.

Ilmastonmuutokseen liittyvät haasteet tarjoavat Euroopalle mahdollisuuden rakentaa kestävän ja tulevaisuuteen suuntautuvan teollisen perustan. Pakkausten osalta kaikkien tulevien poliittisten aloitteiden olisi perustuttava tieteelliseen näyttöön ja vankkaan käsitykseen niiden todellisista ympäristövaikutuksista. On strategisesti hyödyllistä tukea elinkaariarviointimenetelmän käyttöä keinona tarkastella tuotteiden ympäristövaikutuksia niiden koko elinkaaren osalta.

5.3   Täysin kierrätettävät ja uusiutuvat pakkausmateriaalit edistävät kiertotalouden kehitystä

Tulevalla EU:n lainsäädännöllä ja toimilla olisi tuettava uusiutuvien ja laadukkaiden kierrätettävien materiaalien kysyntää, mikä edistää innovointiin tehtäviä lisäinvestointeja. Tarkemmin sanottuna EU:n lainsäädännössä ja toimissa ei pitäisi keskittyä pelkästään itse pakkauksiin vaan koko tuotantoketjuun, esimerkiksi materiaalien hankitaan ja käsittelyyn, tuotantoprosessissa tarvittaviin resursseihin ja energiaan ja siihen, miten helposti materiaali tai tuote voidaan kierrättää ja tosiasiallisesti kierrätetään. EU:n tulisi parantaa kierrätettyjen materiaalien saatavuutta ja laatua ja pyrkiä myös varmistamaan, että materiaali säilyttää ominaispiirteensä kierrättämisen jälkeen ja että sillä voidaan korvata primaariraaka-aineita myöhemmässä käytössä (12).

5.4   Paikallisten keräys- ja kierrätysjärjestelmien yhdenmukaistaminen on ratkaisevan tärkeää pakkausten kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

EU:n tavoitteena on lisätä pakkausjätteen kierrätysastetta, mutta tämän tavoitteen saavuttaminen riippuu myös siitä, miten paikallisviranomaiset lisäävät ja parantavat keräystä.

Yhdyskuntajätteen kierrätysasteet vaihtelevat suuresti eri puolilla Euroopan unionia, ja jopa maissa, joissa kierrätysaste on samanlainen, keräyssäännöt ja -menetelmät vaihtelevat huomattavasti. On yhdenmukaistettava materiaalien kierrätystä koskevia sääntöjä ja keräysjärjestelmiä, joita käytetään paikallisesti jäsenvaltioissa. Lisäksi tarvitaan yhdenmukaistetut kriteerit laajennetun tuottajanvastuun maksujen mukauttamista varten ja viime kädessä kierrätettävien pakkausten merkitsemistä varten.

On myös ratkaisevan tärkeää arvioida keräyksen ja kierrätyksen erityistavoitteita joillekin tuoteluokille, kuten ravitsemuspalvelualan pakkauksille, jotka on tarkoitettu kaupalliseen käyttöön sekä ravintola- että noutoateriapalveluissa. Pakkauksiin liittyvää roskaamista voidaan vähentää asettamalla selkeät keräys- ja kierrätystavoitteet esimerkiksi vähittäiskaupalle, ravitsemus- ja ateriapalveluille sekä kunnille, ja siten voidaan lisätä kierrätysastetta.

5.5   Panttiin perustuvat palautusjärjestelmät

Panttiin perustuvat palautusjärjestelmät voivat todellakin kannustaa kierrätykseen ja tehostaa keräystä yritysten kannalta, mikä voi vähentää roskaamista laajamittaisesti erityisesti tietyntyyppisen kulutuksen, kuten muovi- ja lasipulloissa myytävien juomien, osalta.

5.6   Pakkausten keruun laadun parantaminen edistää kierrätysteollisuuden kestävyyttä.

Paikallisviranomaisten tukemiseksi on – kierrätysteollisuutta kuullen – tärkeää laatia selkeät kierrätysohjeet ja kehittää kohdennettua viestintää siitä, miten kotitalouksien olisi erotettava kierrätettävät materiaalit tehokkaasti toisistaan ja asetettava ne kerättäviksi.

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Joillakin teollisuudenaloilla, kuten maatalouselintarviketeollisuudessa, pakkauksilla on myös tärkeä rooli elintarvikkeiden ja juomien ristikontaminaation ehkäisemisessä ja siten tähän liittyvien terveysriskien välttämisessä.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  https://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market

4

(5)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_fi

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Pakkausjatteen-vahentaminen-saantojen-tarkistaminen_fi

7

(8)  Esimerkiksi jotkut Euroopan maat vievät muovijätteensä Euroopan ulkopuolelle. Tätä olisi vältettävä tehostamalla EU:n sisäistä kierrätysjärjestelmää, jolla tämä jäte muunnettaisiin arvokkaiksi kierrätetyiksi raaka-aineiksi. (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

8

(9)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

9

(10)  Gerber, P.J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G. (2013). Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities. Rooma: Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO).

10

(11)  Food waste is responsible for 6% of global greenhouse gas emissions, https://ourworldindata.org/food-waste-emissions

11

(12)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. helmikuuta 2021 uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (2020/2077(INI)) (EUVL C 465, 17.11.2021, s. 11), kohta 39.

12

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 569. täysistunto – Interactio, 18.5.2022–19.5.2022

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Global Gateway”

(oma-aloitteinen lausunto)

(JOIN(2021) 30 final)

(2022/C 323/05)

| Esittelijä: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Violeta JELIĆ |

Esittelijä:

Dumitru FORNEA

Toinen esittelijä:

Violeta JELIĆ

| Komitean täysistunnon päätös | 9.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen jaostossa | 12.4.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 206/1/3 |

Komitean täysistunnon päätös

9.12.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen jaostossa

12.4.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

206/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Global Gateway -aloitteen käynnistämiseen, sillä komitea on vakuuttunut siitä, että EU:n ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamia investointeja ja yhteistyöhankkeita on syytä tehdä tunnetuiksi ja edistää kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on tietoinen siitä, että keskeisen globaalin infrastruktuurin yhteenliittämiseksi tarvitaan valtavasti rahoitusvaroja, ja uskookin vakaasti, että on EU:n edun mukaista koordinoida investointeja ja kehittämisyhteistyötä Global Gatewayn kautta sellaisten maiden vastaavien ohjelmien kanssa, joiden kanssa unionilla on yhteiset arvot ja yhteisiä strategisia intressejä. Lisäksi tulee saada aikaan synergiavaikutuksia indopasifista aluetta koskevan EU:n yhteistyöstrategian (1) kanssa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK toteaa, että tarjouskilpailuista, niihin liittyvistä hallinnollisista menettelyistä, hankkeiden toteutusvaiheesta sekä EU:n ja jäsenvaltioiden toimien tuloksista on tärkeää tiedottaa. Jotta aloitteen tavoitteet ja lisäarvo ymmärrettäisiin paremmin, Euroopan komission tulee siksi ehdottaa välineitä, joiden avulla varmistetaan keskeisten tietojen saatavuus ja voidaan määritellä strategian täytäntöönpanon edistymisen mittaamisessa käytettäviin indikaattoreihin liittyvät muuttujat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että asianomaisten EU:n toimielinten on analysoitava yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden kanssa, millaisia infrastruktuuri-investointeja maailmassa ensisijaisesti tarvitaan, ja otettava tässä yhteydessä huomioon EU:n strategiset ja taloudelliset intressit mutta myös sen sosiaaliset, ilmastoon liittyvät ja ekologiset sitoumukset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää tärkeänä, että EU keskittyy pitämään Euroopan ja muun maailman väliset fyysiset yhteydet toimivina ja kehittämään niitä. Veden, elintarvikkeiden ja energian yleisen saatavuuden takaava infrastruktuuri on olennainen tekijä, ja EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on asetettava toimissaan etusijalle koko se ekosysteemi, joka mahdollistaa globaalin ruokaturvan toteutumisen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK panee huolestuneena merkille Ukrainan sodan aiheuttaman vaikean tilanteen, joka vaatii EU:n rahoitusvälineiden mukauttamista. Välineiden on oltava riittävän joustavia ja kattavia, jotta ne saadaan otettua paljon nopeamman käyttöön silloin, kun kriisejä puhkeaa maailmalla ja erityisesti EU:n naapurustossa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa varmistamaan, että investointeja liikenne-, energia- ja sähköisen viestinnän infrastruktuurin ensisijaisiin käytäviin tehdään sellaisten vaikutustenarviointien perusteella, joissa otetaan huomioon paitsi strategiset näkökohdat, kuten Ukrainan, Vuoristo-Karabahin, Syyrian, Ossetian, Libyan jne. aseellisten selkkausten opetukset, myös ilmastonmuutokseen, ympäristönsuojeluun, ihmisoikeuksiin ja sosiaaliseen vastuuseen liittyvät muut kysymykset. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa parantamaan EU:n valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamien toimien ja hankkeiden raportointijärjestelmää siten, että investointien ja hankkeiden toteuttajia kannustetaan rekisteröitymään vapaaehtoisesti Global Gateway -portaaliin, jonka suunnittelussa on tukeuduttava uusimpiin digitaalisiin tietojenkäsittely- ja viestintäteknisiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on korostanut lausunnoissaan tasavertaisten monikansallisten kumppanuuksien merkitystä, sillä ne voivat vähentää riippuvuutta, auttaa luomaan yhteyksiä ja tarjota pysyvää taloudellista ja sosiaalista hyötyä kumppanimaiden paikallisyhteisöille. Tämä on mahdollista vain, jos kumppanimaissa pyritään ruohonjuuritasolta ponnistaen rakentamaan vahvoja paikallisia tuotantoketjuja, jotka tuottavat lisäarvoa, ja vahvistamaan kotimarkkinoita luomalla laadukkaita työpaikkoja ja toteuttamalla kestäväpohjaista osaamisen siirtoa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen tarjota rahoitusta oikeudenmukaisin ja suotuisin ehdoin velka-ahdingon välttämiseksi. Jotta tämä tavoite voidaan saavuttaa kestävällä tavalla, on varmistettava, ettei synny muunlaisia riippuvuussuhteita. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että Global Gateway -hankkeita toteutettaessa kunnioitetaan ja edistetään eurooppalaisia arvoja. Perusihmisoikeuksien kunnioittamisen, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten arvioinnin sekä avoimuutta ja asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen noudattamisen on kuuluttava EU:n valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden rahoittamien hankkeiden käynnistämisen ehdottomiin edellytyksiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannattaa ajatusta siitä, että yrityksille, jotka haluavat osallistua Global Gateway -hankkeisiin, on tarjottava mahdollisuus tehokkaaseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden ja EU:n diplomaattikunnan kanssa. Niiden tulee myös saada vaivattomammin rahoitusta sekä tarvitsemansa aluetason tiedot, ja niillä tulee mahdollisuuksien mukaan olla käytettävissään keskitettyjä asiointipisteitä, jotta EU:n yksityisen sektorin olisi helpompi tehdä investointeja eri puolille maailmaa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK pitää tervetulleena, että Euroopan komissio aikoo perustaa johtokunnan (Global Gateway Board) koordinoimaan aloitetta. Ammattimainen johtaminen on tarpeen, jotta tälle investointistrategialle ehdotetut moninaiset tavoitteet pystytään saavuttamaan. Johtokunnan tekemien päätösten laadun ja tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi siihen tulee nimetä edustajia myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, kuten työmarkkinaosapuolten järjestöistä ja erityisesti ammattiliitoista, sekä liike-elämästä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK huomauttaa, että edunsaajille vuoteen 2027 mennessä tarjottavat moninaiset rahoitusvälineet on esiteltävä selkeämmin. Global Gatewayn puitteissa käytettävissä olevaa rahoitusta kuvaillaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan julkaisemassa asiakirjassa monipolvisesti, ja aiheesta olisikin laadittava kattava ja järkiperäinen kaavio, jotta kaikki kiinnostuneet voivat saada käsityksen tarjolla olevasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

1.14

2.   Taustaa

| 2.1 | Kiinan kansantasavallan presidentti Xi Jinping käynnisti vuonna 2013 Kazakstaniin ja Indonesiaan suuntautuneilla vierailuilla kaksi aloitetta, joiden tavoitteena on edistää mannerten välisiä maa- ja meri-infrastruktuuriyhteyksiä: silkkitien talousvyöhyke (Silk Road Economic Belt) ja 2000-luvun merisilkkitie (21st Century Maritime Silk Road). Hankkeille yritettiin luoda useaan otteeseen yhtenäistä tunnusta, ja vuonna 2014 niitä alettiin kutsua uudeksi silkkitieksi (Belt and Road Initiative) (2). Kuten heti alussa kuvailtiin, uudessa silkkitiessä ei ole kyse pelkästään liikennekäytävästä vaan myös alueesta, jolla edistetään aloitteeseen osallistuviin valtioihin suuntautuvia Kiinan investointeja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kiinan aloitteeseen reagoi ensimmäisenä Japani, joka ehdotti vuonna 2015 kumppanuutta laadukasta infrastruktuuria varten (Partnership for Quality Infrastructure, PQI) (3). Hanke oli tarkoitettu aasialaisille edunsaajille, ja sille osoitettiin viideksi vuodeksi 10 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruiset määrärahat. Vuonna 2016 PQI laajennettiin maailmanlaajuiseksi ja sen budjetti kasvatettiin 200 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan unioni ja merkittävimpien demokraattisten teollisuusmaiden muodostama G7-ryhmä katselivat seitsemän vuoden ajan avuttomina ja toimettomina vierestä, kun Kiina lujitti uuden silkkitien kautta jatkuvasti taloudellisia ja poliittisia suhteitaan eri puolilla maailmaa. Kesäkuussa 2021 Cornwallissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidettyyn G7-ryhmän kokoukseen (4) mennessä, jossa tehtiin päätös maailmanlaajuisen vaihtoehdon – Build Back Better World -aloitteen – käynnistämisestä, Kiina oli investoinut jo yli puolet kaikista vuoteen 2027 mennessä käytettäviksi tarkoitetuista uuden silkkitien määrärahoista eli Morgan Stanley Researchin arvion mukaan 1,2–1,3 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri käynnisti Glasgow’ssa marraskuussa 2021 pidetyn ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 26. konferenssin (COP26) yhteydessä Clean Green -aloitteen (5), jolla kaksinkertaistettiin Yhdistyneen kuningaskunnan tukirahoitteiset vihreät investoinnit yli 3 miljardiin puntaan viiden vuoden aikana ja jonka puitteissa tarjotaan myös uusia takauksia puhtaita infrastruktuureja koskevien hankkeiden tukemiseksi, mukaan lukien 200 miljoonaa puntaa uuteen ilmastoinnovoinnin tukivälineeseen (Climate Innovation Facility). Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut takauspaketin tarjoamisesta monenvälisille kehityspankeille. Tarkoituksena on vauhdittaa merkittävästi investointeja ilmastohankkeisiin Intiassa ja eri puolilla Afrikkaa. Afrikan kehityspankille myönnettävän uuden Room to Run -takauksen (6) odotetaan vapauttavan jopa 1,45 miljardin punnan arvosta uutta rahoitusta hankkeille kaikkialla Afrikassa. Puolessa hankkeista autetaan maita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:ssa ulkoasiainneuvosto päätti 12. heinäkuuta 2021 ryhtyä toimiin G7-kokouksen johdosta ja kehotti komissiota laatimaan maailmanlaajuisen yhteyksiä koskevan strategian (7) noudattaen Team Europe -lähestymistapaa, jonka puitteissa jäsenvaltioiden ja EU:n sekä EU:n toimielinten ja kansallisten rahoituslaitosten on tarkoitus yhdistää voimansa ja toimia yhdessä. Strategia julkaistiin 1. joulukuuta 2021 nimellä Global Gateway. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komission asiakirjan mukaan Global Gatewayn kautta tuetaan sellaisia investointeja aineelliseen ja aineettomaan infrastruktuuriin, joiden yhteydessä noudatetaan Euroopan unionin keskeisiä periaatteita. Näihin kuuluvat demokraattiset arvot ja korkea vaatimustaso, hyvä hallintotapa ja läpinäkyvyys, tasavertaiset kumppanuudet, vihreys ja puhtaus, turvallisuusnäkökohdat ja yksityisen sektorin investointien vauhdittaminen. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan unioni on päättänyt lisätä unionin ulkopuolisiin maihin tekemiensä investointien näkyvyyttä maailmanlaajuisesti käynnistämällä Global Gateway -aloitteen eli talous- ja investointistrategian, jonka on tarkoitus toimia diplomatian ja viestinnän välineenä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n kansalaisyhteiskunnan organisaatiot suhtautuvat myönteisesti tavoitteeseen tarjota aloitteen kautta rahoitusta oikeudenmukaisin ja suotuisin ehdoin velka-ahdingon välttämiseksi. Jotta tämä tavoite voidaan saavuttaa kestävällä tavalla, on varmistettava, ettei synny muunlaisia riippuvuussuhteita. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kyse ei ole uudesta rakenteesta eikä hallinnollisesta tai taloudellisesta välineestä vaan yhteisestä TUNNUKSESTA, joka kaikkien Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin suuntautuvia investointihankkeita kehittelevien eurooppalaisten rahoituslaitosten, kehitysvirastojen ja jäsenvaltioissa toimivien yksityisten yritysten on omaksuttava. Niiden on myös täytettävä useita EU:n perusarvoihin pohjautuvia vaatimuksia. Tunnuksen käytön edellytykset sekä tapaukset, joissa sitä ei saa käyttää, on määriteltävä, ja ETSK on halukas osallistumaan tähän. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Toisin kuin Kiinan uusi silkkitie -hankkeessa, jossa toteutetaan Kiinan kansainvälistä infrastruktuurisuunnitelmaa pääasiassa kansallisella rahoituksella, kiinalaisten yritysten kanssa ja ylhäältä alaspäin suuntautuvan strategian mukaisesti, Global Gateway -aloitteessa toimitaan alhaalta ylöspäin. Lähtökohtana ovat aina todelliset investointitarpeet sellaisissa EU:n ulkopuolisissa kumppanimaissa, jotka ovat halukkaita kehittämään infrastruktuuriaan noudattaen strategian perustana olevia keskeisiä periaatteita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tukea annetaan ainoastaan laadukkaille hankkeille ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten arvioinnin perusteella, ja huomioon otetaan myös infrastruktuurin laatutaso sen koko elinkaaren ajalta. Laatukäsitykseen sisältyy sekä kunkin hankkeen materiaalinen puoli (aineellisen infrastruktuurin osat, suunnittelu, rakennusprosessi, ammattitaitoinen työvoima jne.) että rahoitusnäkökohdat avointen tarjouskilpailumenettelyjen ja asianmukaiset takuut käsittävän eettisen rahoitusprosessin kautta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Global Gateway vastaa Yhdysvaltojen Build Back Better -aloitetta (8) ja Yhdistyneen kuningaskunnan Clean and Green -aloitetta. Toistaiseksi on epäselvää, onko näitä kahta aloitetta pidettävä Global Gatewayn kilpailijoina, sitä täydentävinä aloitteina vai sen kanssa yhteistyötä tekevinä aloitteina. Kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta on päivänselvää, että koordinointia Global Gatewayn ja muiden samoihin arvoihin perustuvien kansainvälisten kehittämisyhteistyön strategioiden välillä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Jotta hankkeisiin voi saada tukea, ne on suunniteltava siten, että keskeisenä ajatuksena on kyseisen maan ja EU:n, kyseisen maan kansalaisten keskinäisten tai kyseisen maan ja sen naapureiden välisten yhteyksien parantaminen. Tämä tavoite vastaakin nykyajan vaatimuksia ja unionin valmiuksia. Yhtäältä on niin, että verkkojen ja reittien hallinnasta on yhä selvemmin tulossa alueiden hallintaa tärkeämpää. Toisaalta EU voi itse myötävaikuttaa merkittävästi siihen, että rajatylittävät kumppanuudet ovat edistyksellisiä ja oikeudenmukaisia ja että kestävän kehityksen tavoitteet (9) saavutetaan. Yhteyksillä tarkoitetaan yksinomaan aineellista infrastruktuuria (tiet, rautatiet, satamat, lentoasemat jne.), aineellisen ja aineettoman infrastruktuurin yhdistelmää (tietoliikennekaapeliverkot) tai lähinnä aineetonta infrastruktuuria (koulutus, tutkimus ja kehittäminen). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Yhteyksien laaja käsite kattaa esimerkiksi kaikentyyppiset vesivaroihin liittyvät investoinnit, jotka voivat kohdistua vaikkapa uusien kaivojen rakentamiseen, vedenjakeluun, maatalouden kastelujärjestelmiin tai jätevesihuoltoon. Vesivarat ovat keskeinen kysymys yhä useammissa maissa sekä väestönkasvun että ilmaston lämpenemisen vaikutusten takia. Vesi yhdistää ihmisiä paitsi vesihuoltoinfrastruktuurien kautta myös – ja ennen kaikkea – siten, että vesiväylät mahdollistavat meri- ja sisävesiliikenteen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Global Gateway -tunnus tai -aloite ei merkitse sitä, että olemassa oleviin moninaisiin eurooppalaisiin sijoitusrahastoihin ja -rakenteisiin osoitettaisiin lisää varoja. EU:n odotetaan saavan strategian avulla aikaan jopa 300 miljardin euron investoinnit infrastruktuurin kehittämiseen vuosina 2021–2027. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus (EKKR+) (10) on enintään 135 miljardiin euroon nousevalla panoksellaan tärkein rahoitusväline investointien mobilisoimiseksi Global Gatewayn puitteissa. Tähän sisältyy Euroopan investointipankin kanssa tehty uusi aloite, jolla voitaisiin saada aikaan 25 miljardin euron lisäinvestoinnit. EU:n ulkoisen avun ohjelmista annetaan lisäksi avustuksina enintään 18 miljardia euroa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tämän päälle tulee vielä eurooppalaisten rahoitus- ja kehitysrahoituslaitosten järjestämä 145 miljardin euron rahoitus suunniteltuihin investointeihin. Tarjottavia takuita käytetään riskien vähentämiseen ja yksityisten investointien hankkimiseen tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komissio ilmoitti Brysselissä 17.–18. helmikuuta 2022 pidetyssä kuudennessa Euroopan unionin ja Afrikan unionin (AU) huippukokouksessa (11), että Global Gateway -aloitteen kokonaisbudjetista 150 miljardia euroa osoitetaan Afrikan ja Euroopan investointipakettiin (12), jolla tuetaan vuodeksi 2030 asetettuja yhteisiä tavoitteita ja vuoteen 2063 ulottuvaa AU:n toimintaohjelmaa (13). Yleisenä tavoitteena on rakentaa osallistavampia, monipuolisempia ja häiriönsietokykyisempiä talouksia. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Näiden rahoitusvälineiden lisäksi EU selvittää mahdollisuutta perustaa eurooppalainen vientiluottojärjestely (14), jolla täydennettäisiin jäsenvaltioiden nykyisiä vientiluottojärjestelyjä. Global Gateway -strategiassa ei aseteta maantieteellisiä investointialueita tärkeysjärjestykseen. Keskeisiä kiinnostuksen kohteita ovat kuitenkin EU:n lähinaapurusto – sen itäinen sivusta, Välimeren maat ja Afrikka, Mustanmeren alue ja Keski-Aasia sekä indopasifinen alue. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Etusijalla ovat hyvät hankkeet, eikä toteuttamispaikalla ole niin paljon merkitystä kuin hankkeen laadulla. Tämä pätee myös sovellettaessa EU:n toimielinten ja Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tekemään yhteistyöhön perustuvia PFRAM- ja PIMA-kehyksiä (PPP Fiscal Risk Assessment Model (15), julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien julkistaloudellisten riskien arviointimalli, ja Public Investment Management Assessment (16), julkisten investointien hoitoa koskeva arviointi). Eri aloitteiden täytäntöönpanossa pyritään myös välttämään päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Global Gateway on EU:n aloite ja painopiste, mutta tietyin edellytyksin saatetaan harkita kumppanuutta EU:n ulkopuolisten maiden, kuten Sveitsin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Intian, kanssa. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityistä

| 4.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kannattaa perusteita, joiden pohjalta neuvosto on päättänyt käynnistää eurooppalaisen strategian EU:n institutionaalisten, jäsenvaltiotason ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamien erityisinvestointien ja -toimenpiteiden näkyvyyden lisäämiseksi kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK ymmärtää sen, että terveyteen liittyvissä osioissa keskitytään pandemioiden ehkäisemiseen ja torjuntaan, sekä näiden kysymysten ajankohtaisuuden. Ensisijaisesti tulee kuitenkin pyrkiä saamaan aikaan pitkäaikaisia vaikutuksia, ja tällä alalla keskeistä on rakentaa häiriönsietokykyistä sosiaalista ja lääketieteellistä infrastruktuuria, joka on helposti käytettävissä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ukrainan sodan aiheuttama vaikea tilanne osoittaa tarpeen suunnitella EU:n rahoitusvälineet niin, että ne ovat riittävän joustavia ja kattavia nopean käyttöönoton mahdollistamiseksi silloin, kun kriisitilanteita syntyy maailmalla ja erityisesti Euroopan unionin lähialueilla. Unionin välittömässä läheisyydessä puhkeaviin kriiseihin tulee puuttua ensi tilassa jäsenvaltioiden turvallisuuteen kohdistuvan uhan minimoimiseksi. Tämä edellyttää muun muassa varojen ripeää kohdentamista kiireellisiin toimiin, joilla palautetaan yhteysinfrastruktuurin ja väestön välttämättä tarvitsemien julkisten palvelujen toimivuus. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK pitää tärkeänä, että EU keskittyy pitämään Euroopan ja muun maailman väliset fyysiset yhteydet toimivina ja kehittämään niitä. Veden, elintarvikkeiden ja energian yleisen saatavuuden takaava infrastruktuuri on niin ikään olennainen tekijä, ja EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on asetettava toimissaan etusijalle koko se ekosysteemi, joka mahdollistaa globaalin ruokaturvan toteutumisen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Venäjän ja Ukrainan välinen sota sekoittaa pahasti elintarviketeollisuudelle viljoja ja muita maataloushyödykkeitä tuottavia toimitusketjuja. Global Gateway -investointien avulla kehitettävässä infrastruktuurissa olisi otettava huomioon myös EU:n strategiset intressit aseellisten selkkausten tai muiden luontoa tuhoavien katastrofien yhteydessä, mikä tarkoittaa mm. sitä, että keskeisten raaka-aineiden toimitusvarmuus tulee turvata suunnittelemalla jakeluverkot, logistiikkakeskukset ja varastot älykkäästi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kannattaa Euroopan komission pyrkimyksiä vahvistaa mekanismeja ja välineitä konkreettisten toimien toteuttamiseksi, jotta Euroopan unioni voi nousta maailmanlaajuisen sosioekonomisen ja poliittisen kehityksen eturintamaan. Useat asiantuntijat pitävät tarpeellisena lisätä tätä varten rahan tarjontaa (suoraan ja välillisesti) siten, että toimia koordinoidaan kansainvälisesti, ja vauhdittaa vapautuvan finanssipoliittisen liikkumavaran turvin maailmanlaajuista talouskehitystä rahoittamalla julkisia infrastruktuuri-investointeja ja julkisia tai yksityisiä tuotannollisia investointeja. Näin voidaan tasoittaa alueellisia eroja ja edistää sosioekonomista ja ekologista kestävyyttä (17). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Asianmukainen ja kattava raportointi kaikista EU:n toimista maailman eri maissa on osoittautunut hyvin haasteelliseksi, jos asianomaisten toimijoiden välillä ei ole pysyvää ja tiivistä koordinointia. Kiinan uusi silkkitie -hankkeen käynnistäminen ja toteuttaminen on luonut tarpeen parantaa viestintää EU:n panoksesta maailman yhteysinfrastruktuurin kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Jotta Global Gatewayn tavoitteet ja lisäarvo ymmärrettäisiin paremmin, Euroopan komission tulee esittää lähiaikoina välineitä, joiden avulla varmistetaan keskeisten tietojen saatavuus ja voidaan määritellä strategian täytäntöönpanon edistymisen mittaamisessa käytettäviin indikaattoreihin liittyvät muuttujat. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Global Gateway on aloite, jonka avulla Team Europe voi välittää muulle maailmalle paremman ja kattavamman kuvan itsestään. Koska Global Gatewayn avulla vahvistetaan unionin investointeja sen ulkopuolisiin maihin, siihen on liitettävä tietokanta, joka takaa sen, että tarvittavat tiedot kaikista aloitteeseen liittyvistä hankkeista, määrärahoista ja kumppaneista ovat paremmin saatavilla. Ensimmäisessä vaiheessa tulee luoda Global Gateway -verkkosivusto, jonka kautta voidaan tarjota asianmukaisesti tietoa aiheeseen liittyvistä toimista sekä aikaan saaduista tuloksista ja vaikutuksista, ja pitää tällaista verkkosivustoa yllä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Jotta voidaan vähentää riippuvuutta, luoda yhteyksiä ja tarjota pysyvää taloudellista ja sosiaalista hyötyä kumppanimaiden paikallisyhteisöille, on ratkaisevan tärkeää luoda aidosti tasavertaisia kumppanuuksia. Tämä on mahdollista vain, jos kumppanimaissa pyritään ruohonjuuritasolta ponnistaen rakentamaan häiriönsietokykyisiä paikallisia tuotantoketjuja, jotka tuottavat lisäarvoa, ja vahvistamaan kotimarkkinoita luomalla laadukkaita työpaikkoja ja toteuttamalla kestäväpohjaista osaamisen siirtoa. Afrikan osalta voisi olla paikallaan edistää Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen (AfCFTA) (18) perustamista. Jotta voidaan varmistaa, että eurooppalaisia arvoja kunnioitetaan, on perustavan tärkeää toteuttaa sosiaalisten vaikutusten arviointeja. Niitä voidaan kehittää nykyisten asianmukaisen huolellisuuden prosessien pohjalta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EU:n toimielimet tunnustavat yksityisen sektorin osuuden Global Gateway -investointien rahoittamisessa. Jotta yksityiset toimijat lähtisivät entistä päättäväisemmin ja innokkaammin mukaan edistämään strategian erityistavoitteiden saavuttamista, olisi luotava viipymättä mekanismeja, joilla helpotetaan tämän EU:n aloitteen täytäntöönpanoon osallistuvien yksityisten toimijoiden toimien sertifiointia ja tunnustamista. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Yritykset, jotka haluavat osallistua Global Gateway -hankkeisiin, tarvitsevat asianmukaisia aluetason tietoja ja tehokasta yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EU:n diplomaattikunnan kanssa. Niillä tulee mahdollisuuksien mukaan olla käytettävissään keskitettyjä asiointipisteitä, jotta EU:n yksityisen sektorin olisi helpompi tehdä investointeja eri puolille maailmaa. Lisäksi yksityisen sektorin olisi voitava saada asianomaisten rahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa rahoitusta tavanomaista helpommin ja mahdollisimman suotuisin ehdoin sen jälkeen, kun ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi sekä PFRAM- ja PIMA-arvioinnit on läpäisty ja on osoitettu, että hankkeella on pysyvää myönteistä taloudellista, sosiaalista ja ekologista arvoa EU:n ja erityisesti kumppanimaiden kannalta. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa perustaa johtokunnan (Global Gateway Board) koordinoimaan aloitetta. ETSK suhtautuu tähän ehdotukseen myönteisesti ja uskoo vakaasti, että strategian yhdennetty hallinnointi on erittäin tarpeellista, jotta tuloksia voidaan saavuttaa suhteellisen lyhyessä ajassa. Johtokunnan tekemien päätösten laadun ja tarkoituksenmukaisuuden parantamiseksi siihen tulee nimetä edustajia myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, kuten työmarkkinaosapuolten järjestöistä ja erityisesti ammattiliitoista, sekä liike-elämästä. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Yhteisessä tiedonannossa mainittu liike-elämän neuvoa-antava ryhmä saattaa olla liian kapea-alainen, jos kehitysyhteistyö-, terveydenhuolto-, ympäristönsuojelu- ja koulutusalan investointiprioriteettien asiantuntijat jäävät sen ulkopuolelle. Jotta kaikki Global Gatewayn piiriin kuuluvat aiheet tulevat käytännössä otetuiksi huomioon, ryhmään tulee kuulua näiden alojen asiantuntijoita. |
| --- | --- |

4.14

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-strategy-cooperation-indo-pacific-0_en

1

(2)  https://www.ebrd.com/what-we-do/belt-and-road/overview.html

2

(3)  https://www.mofa.go.jp/files/000117998.pdf

3

(4)  https://www.g7uk.org/

4

(5)  https://www.gov.uk/government/news/pm-launches-new-initiative-to-take-green-industrial-revolution-global

5

(6)  https://www.afdb.org/en/news-and-events/african-development-bank-launches-landmark-us-500-million-credit-insurance-deal-with-african-trade-insurance-agency-and-uk-reinsurers-18600

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2021/07/12/a-globally-connected-europe-council-approves-conclusions/

7

(8)  https://www.whitehouse.gov/build-back-better/

8

(9)  Kestävän kehityksen tavoitteet – YK

9

(10)  https://ec.europa.eu/eu-external-investment-plan/about-plan/how-it-works-finance_en

10

(11)  https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2022/02/18/sixth-european-union-african-union-summit-a-joint-vision-for-2030/

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/global-gateway/eu-africa-global-gateway-investment-package_fi

12

(13)  https://au.int/en/agenda2063

13

(14)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

14

(15)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PFRAM.pdf

15

(16)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PIMA.pdf

16

(17)  https://www.longdom.org/open-access/relieving-inflation-or-palliative-selfdestruction-2168-9458-3-133.pdf

17

(18)  https://au.int/en/cfta

18

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Kilpailupolitiikka valmiina uusiin haasteisiin”

(COM(2021) 713 final)

(2022/C 323/06)

| Esittelijä: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Esittelijä:

Emilie PROUZET

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 20.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 223/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 20.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

5.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

223/1/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tiedonannossa korostetaan kilpailupolitiikan kykyä mukautua uusiin markkinaolosuhteisiin, strategisiin painopisteisiin ja kuluttajien tarpeisiin. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että kilpailupolitiikka on auttanut säilyttämään EU:n taloudellisen hyvinvoinnin ja edistämään sitä ja että EU on vahvasti sitoutunut sosiaalisen markkinatalouden periaatteisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission päätökseen jatkaa valtiontuen tilapäisten puitteiden soveltamista pandemian jälkeen. Komitea katsoo kuitenkin, että nämä toimenpiteet ovat liian poikkeavia, jotta ne voitaisiin sisällyttää yleisiin puitteisiin ja niistä voitaisiin näin tehdä pysyviä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vaikka komissio toimi jälleen vuonna 2022 ripeästi hyväksyessään tilapäiset puitteet Ukrainan konfliktiin liittyen, on varmistettava, että yritykset pystyvät todellisuudessa hyötymään niistä. Kriisiajan tilapäisillä puitteilla on voitava täydentää jäsenvaltioiden jo käytössä olevia valtiontukivälineitä sekä kansallisten palautumissuunnitelmien järjestelyjä. ETSK kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden hallitustahojen nopeaa tukea aloille, joihin hätätilanteet ovat vaikuttaneet vakavasti, esimerkiksi sellaisten kansallisten tukitoimien avulla kuin taatut kauppaluottovakuutukset tai muut rahoitusvälineet. ETSK korostaa myös, että se, että eurooppalaisille yrityksille voidaan taata mahdollisuus hyötyä tilapäisistä toimenpiteistä, perustuu ennen kaikkea kohtuullisiin ja ei-rajoittaviin ehtoihin, jotka takaavat vaikutuksista eniten kärsineille yrityksille pääsyn toimenpiteiden piiriin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tässä erittäin epävarmassa tilanteessa ETSK kannattaa kilpailupolitiikkaa, joka soveltuu erityisen hyvin kunnianhimoista kauppa- ja investointipolitiikkaa, poikkeuksellisia julkisia ja yksityisiä investointeja, innovointia ja hyvin toimivia sisämarkkinoita edellyttävien siirtymien menestyksekkääseen toteuttamiseen. EU:n ja jäsenvaltioiden on luotava jatkossa oikeudelliset ja taloudelliset puitteet, joilla varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoilla kaikille toimijoille, alueille ja kansalaisille. ETSK korostaa tässä yhteydessä tarvetta todelliseen yhdenvertaiseen kohteluun eurooppalaisten toimijoiden välillä ja suhteessa maailmanlaajuisiin toimijoihin. EU:n sisämarkkinoiden eheys ja niiden hajanaisuuden välttäminen ovat keskeisiä tekijöitä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että kilpailulainsäädännön on perustuttava jatkossakin sääntöihin ja tosiseikkoihin ja että on taattava komission riippumattomuus. EU:n poliittisissa suuntaviivoissa, joilla on tarkoitus varmistaa oikeudenmukainen siirtymä, olisi kuitenkin otettava selkeämmin huomioon kilpailuoikeuden säännöt ja se, miten esimerkiksi tapausten käsittelijät soveltavat niitä. ETSK kehottaa komissiota ryhtymään toimiin talouden vihreän ja digitaalisen siirtymän helpottamiseksi kaikin mahdollisin tavoin ja toimialojen kilpailukyvyn edistämiseksi erittäin epävakailla maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n strateginen riippumattomuus on nyt tärkeämpää kuin koskaan. ETSK:n mielestä käynnissä olevia kilpailulainsäädännön tarkistuksia olisi arvioitava ottaen huomioon tarpeet, jotka komissio on määritellyt unionin 14:ää strategista ekosysteemiä koskevassa työssään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että tarvitaan lisäuudistuksia, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon kestävyys-, digitaali- ja häiriönsietokykyhaasteet. EU:n kilpailulainsäädännön keskeiset käsitteet (merkitykselliset markkinat), erityiset puitteet (vähämerkityksisyys tai yleinen ryhmäpoikkeusasetus) sekä näiden sääntöjen täytäntöönpano olisi mukautettava EU:n strategisiin suuntaviivoihin. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tarvittavat välineet, jotta Euroopan koko talous ja erityisesti pk-yritykset ja palveluala pystyisivät rahoittamaan vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK ja muut toimijat ovat yhtä mieltä siitä, että kilpailulainsäädännön yleisestä kehyksestä poikkeavat järjestelyt ovat osoittautuneet toimiviksi vuodesta 2019 ja covid-19-kriisistä lähtien. On aiheellista myös korostaa sitä, kuinka nopeasti kilpailun pääosasto on tehnyt päätöksensä vääristymien mahdollisimman tehokkaaksi välttämiseksi sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komitea kannattaa lisäksi komission pyrkimystä välttää tavallista jyrkempiä vaikutuksia yritysten kannalta sallimalla tilapäisten puitteiden ulottamisen kattamaan myös elpymistoimet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on tyytyväinen komission käyttöön ottamiin uusiin tilapäisiin puitteisiin, joiden avulla voidaan vastata Venäjän hyökkäyksen takia syttyneen Ukrainan sodan mukanaan tuomiin merkittävimpiin seurauksiin. Komiteaa askarruttaa myös se, miten tämä uusi kriisi vaikuttaa vakaussopimuksen tarkistamiseen sekä uuden elvytyssuunnitelman tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK tunnustaa lisäksi komission tiedonannon merkityksen siinä mielessä, että siinä esitetään yleiset puitteet kilpailusääntöjen tarkistamiselle sekä se, miten asiassa edetään yleisellä ja strategisella tasolla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU joutuu nyt kuitenkin kohtaamaan seuraukset strategisesta riippuvuudestaan suhteessa EU:n ulkopuolisiin maihin. Meidän on elvytettävä EU:n sisämarkkinat koronaviruskriisin jälkeen ja annettava eurooppalaisille yrityksille mahdollisuus vahvistaa häiriönsietokykyään ja saattaa päätökseen vihreä ja digitaalinen siirtymä. Samaan aikaan meidän on reagoitava Venäjän hyökkäyksen takia syttyneen Ukrainan sodan moninaisiin ja epävarmoihin seurauksiin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Hyvin toimivat sisämarkkinat ja kilpailupolitiikka mahdollistavat pääsyn laajoille markkinoille, joilla kaikki voivat kilpailla tasapuolisin edellytyksin. Ne edistävät tehokkuutta ja innovointia ja tarjoavat toimintaympäristön, jossa menestyvät yritykset voivat kehittyä ja päästä maailman huipulle. ETSK muistuttaakin sisämarkkinoiden eheyden keskeisestä merkityksestä elpymissuunnitelman kannalta. Tässä mielessä seuraamme mielenkiinnolla sisämarkkinoiden hätäapuvälineen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tällä hetkellä EU:n yrityskeskittymien valvontajärjestelmä näyttää toisinaan haittaavan sellaisten maailmanlaajuisten eurooppalaisten yritysten perustamista, jotka pystyvät kilpailemaan yhdysvaltalaisten ja kiinalaisten yritysten kanssa, sillä verukkeella, että pyritään välttämään kilpailun vähenemistä sisämarkkinoilla. Edellytykset julkisen tuen saamiselle ovat eurooppalaisille yrityksille paljon maailmanlaajuisia kilpailijoita tiukemmat, ja ne haittaavat näin Euroopan talouden alojen todellista tukipolitiikkaa. Kartellien vastainen toiminta ja määräävän markkina-aseman väärinkäytön kielto eivät vaikuta edelleenkään soveltuvan digitaalitalouden ja vihreän siirtymän asettamiin uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen kilpailupolitiikan välineitä (yrityskeskittymien, kilpailunrajoitusten ja valtiontukien valvonta) varmistaakseen, että ne kaikki ovat tarkoituksenmukaisia ja täydentävät olemassa olevaa välineistöä. Näin epävakaassa tilanteessa ilmasto- ja digitaalitavoitteita on siis tuettava niin paljon kuin mahdollista. ETSK kehottaa komissiota nyt enemmän kuin koskaan mukauttamaan kilpailupolitiikan välineitä ja ottamaan ne kaikki käyttöön vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi sekä huolehtimaan siitä, että sillä on käytössään tarvittavat välineet maailmanlaajuisesta kilpailusta selviytymiseksi. |
| --- | --- |

2.8

3.   Kilpailuoikeuden sääntöjen ja kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon mukauttaminen tavoitteiden saavuttamiseksi

| 3.1 | ETSK katsoo, ettei kilpailun puitteiden uudelleentarkastelussa ole menty riittävän pitkälle, jotta niihin voitaisiin sisällyttää kestävyyttä ja digitaalialaa koskevat unionin strategiset suuntaviivat. Komitean mielestä kilpailulainsäädäntöä on mukautettava sekä tarkastelemalla sen perusperiaatteiden määrittelyä että arvioimalla toiminnallisesti kilpailun rajoittavia ja sen myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ensimmäiseksi on tarkistettava sen keskeiset periaatteet. Kilpailulainsäädännön piiriin kuuluvan käytännön tai sopimuksen lainmukaisuuden arviointi riippuu kyseessä olevien toimijoiden markkinaosuudesta merkityksellisillä markkinoilla. ”Markkinaosuuden” ja ”merkityksellisten markkinoiden” käsitteet ovatkin avainasemassa, ja ETSK kehottaa sidosryhmiä tarkkaavaisuuteen meneillään olevassa uudelleentarkastelussa, jotta näissä käsitteissä otetaan huomioon talouden alojen operatiiviset realiteetit. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Tätä varten on harkittava eri vaihtoehtoja. ”Tuotteen tai palvelun vaihdettavuus” sekä ”yhdenmukaiset kilpailuedellytykset” ovat käsitteitä, jotka on mukautettava digitaalisten markkinoiden ja niiden toimijoiden ominaispiirteisiin. Myös tuotteen ympäristöominaisuudet voitaisiin ottaa huomioon tällaisen ”vaihdettavuuden” arvioinnissa. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.3 | Toisena osa-alueena on selventää ja vahvistaa markkinoille soveltuvien tai kauppaan vaikuttamattomien ja siksi kilpailulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jäävien tukien ja käytäntöjen alaa. Tiettyjä arvioinnin tekijöitä on tarkasteltava uudelleen, jotta mahdollisimman monet voivat investoida ja koordinoida toimintansa niin, että niillä on täysi oikeusvarmuus eikä niiden tarvitse noudattaa unionin ilmoitusmenettelyä. Onkin aiheellista tarkistaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, jotta voitaisiin ottaa paremmin huomioon kunkin alan, esimerkiksi maaliikenteen ja kaupan, ominaispiirteet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös komission yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen ehdottamiin muutoksiin, sillä ne vastaavat monien yritysten, erityisesti pk-yritysten, tarpeisiin saada tarvittavaa taloudellista tukea onnistuakseen kestävässä siirtymässä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | Täytäntöönpanoa ja valvontaa koskevaan osa-alueeseen liittyen kilpailun pääosaston ja erityisesti tapausten käsittelijöiden tulisi olla täysin tietoisia siirtymäväylistä, jotka komissio on määrittänyt unionin 14 strategiselle ekosysteemille. Tässä yhteydessä olisi määritettävä, rajoittaako tietty käytäntö tai sopimus kilpailua niin, että sillä on todennäköisesti kielteisiä vaikutuksia tavaroiden ja palvelujen hintaan, tuotantoon, innovointiin, laatuun tai valikoimaan merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Myös arviointiperusteet, jotka johtavat poikkeuksesta koituviin hyötyihin tai sulautumissopimuksiin, olisi mukautettava näihin tavoitteisiin. Näissä ehdoissa keskitytään pääasiassa taloudelliseen hyötyyn ja kuluttajille hintojen muodossa koituvaan hyötyyn kilpailun poistamisen riskin lisäksi. Rajoitusten myönteisissä vaikutuksissa olisi keskityttävä laajemmin tuotteiden laatuun ympäristön kannalta ja tehokkuushyötyyn ilmaston kannalta, kunhan nämä tekijät määritellään yhdenmukaisesti Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ”Laadun” käsitteessä olisi siten otettava huomioon kestävyystavoitteet, ja se olisi määriteltävä tätä silmällä pitäen unionin tasolla. Myös ”kestävän tuotteen” käsite olisi määriteltävä unionin tasolla, jolloin voitaisiin edistää toimijoiden tasavertaista kohtelua ja viherpesun lopettamista. ETSK kannattaakin yhteisiä ja avoimia tieteellisiä menetelmiä koskevaa komission työtä muun muassa tuotteiden, palvelujen ja rakennusten kestävyyden määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Sidosryhmiltä saatu palaute innovaatiokriteerin huomioon ottamisesta vaihtelee. Kilpailun pääosaston mukaan innovointi on keskeinen muuttuja markkinatestauksessa. Talouden toimijoiden mukaan tätä muuttujaa ei ole suuremmin huomioitu tai se on enimmäkseen ohitettu. ETSK kehottaa komissiota arvioimaan, miten EU:n poliittiset suuntaviivat on otettu huomioon sen uusimmissa päätöksissä. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Lisäksi on olennaisen tärkeää helpottaa yritysten välistä yhteistyötä ja turvata se ympäristöhankkeissa, jotka edellyttävät monissa tapauksissa koko arvoketjun yhdentämistä. ETSK kehottaakin komissiota selventämään YMP:n uutta poikkeusta kilpailusääntöjen soveltamisesta (210 artikla). Se antaa maataloustuottajille mahdollisuuden sopia kumppaniensa kanssa kestävyyshaasteista. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Vertikaalisia sopimuksia (vertikaalinen ryhmäpoikkeusasetus) ja horisontaalisia sopimuksia (horisontaalinen ryhmäpoikkeusasetus) koskevia sääntöjä on mukautettava vastaavasti, jotta voidaan ottaa huomioon näiden kestävyystavoitteiden ympärille rakennettavien ekosysteemien mutkikkuus. Komission olisi mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava, minkälaisia kestävyyteen liittyviä tietoja voidaan vaihtaa turvallisesti kilpailijoiden välillä. |
| --- | --- |

3.4.5

4.   Tarvittavat välineet siirtymien varmistamiseksi ja maailmanlaajuisesta kilpailusta selviytymiseksi

| 4.1 | Kuten ETSK on jo todennut (1), avoimen strategisen riippumattomuuden lisääminen käsittää muun muassa sisämarkkinoiden häiriönsietokyvyn lujittamisen, investoinnit EU:n omaan osaamiseen ja teknologisiin valmiuksiin, tutkimuksen ja kehityksen resurssien lisäämisen, tuotanto- ja toimitusketjujen viherryttämisen, digitaalisen suvereniteetin turvaamisen, strategisen varastoinnin varmistamisen, investointien ja kestävän tuotannon edistämisen Euroopassa ja niiden houkuttelemisen Eurooppaan parantamalla yritysten toimintaedellytyksiä, vaihtoehtoisten ratkaisujen ja kiertotalousmallien tutkimisen ja laaja-alaisen teollisen yhteistyön edistämisen jäsenvaltioissa sekä pyrkimyksen teknologiseen johtajuuteen, kuten kilpailukykyneuvosto totesi marraskuussa 2020. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää kyseenalaisina ehdotettuja keinoja helpottaa ilmastosiirtymän ja digitaalisen muutoksen edellyttämiä investointeja häiriönsietokykyisillä markkinoilla ja nykyisinä epävarmoina aikoina. Näiden siirtymien toteuttaminen edellyttää huomattavia julkisia ja yksityisiä investointeja, vaikka taloudellinen ja poliittinen tilanne on varsin epävakaa. On helpotettava merkittäviä investointeja, joita tarvitaan strategisissa ekosysteemeissä ja yleisesti kaikilla talouden sektoreilla. Samassa yhteydessä on myös pyrittävä luomaan toimijoita, jotka kykenevät kehittymään maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vaikka tietyillä aloilla on jo laadittu huomattavia investointisuunnitelmia, ETSK on huolissaan toimenpiteiden toteuttamisesta palvelualoilla ja yleisesti eurooppalaisessa talousrakenteessa, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä. EU:n valtiontukisäännöillä on tärkeä rooli näiden siirtymien onnistumisessa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Yritykset tarvitsevat tukea myös investointeihin, joita niiden on tehtävä digitalisaatioon ja muun muassa tietojärjestelmien nykyaikaistamiseen, automaatioon, robotiikkaan ja tekoälyyn. Erityisesti pk-yritykset tarvitsevat tukea digitaalisen läsnäolonsa kehittämiseen. Esimerkiksi laajakaistan toteuttamiseen myönnettävä valtiontuki on keskeinen osa alueellista koheesiopolitiikkaa. Komitea kehottaa komissiota tekemään yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen lisämuutoksia, jotta voidaan tukea kaupallisten laitosten ja toimintojen digitalisointia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samoin Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden (IPCEI) ja teollisten allianssien, olipa kyse sitten akuista, puolijohteista tai terveydenhuollosta, on edistettävä innovatiivisten arvoketjujen kehittämistä Euroopassa. Tämän välineen ensimmäiset sovellukset ovat kiinnostavia. ETSK seuraa tarkasti, että Euroopan yhteistä etua koskevat tärkeät hankkeet avataan pk-yrityksille ehdotettujen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | On myös olennaisen tärkeää varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kolmansien maiden toimijoiden kanssa. Ulkomaisten tukien valvonta on tässä iso haaste.
  Euroopan ulkopuoliset yritykset saavat suuria määriä valtiontukea. Tältä osin ETSK katsoo, että komission ehdotus (2), joka koskee sellaista ulkomaisista lähteistä peräisin olevaa valtion rahoitusta unionin markkinoilla toimiville yrityksille, joka saattaa häiritä markkinoita, on hyödyllinen ja merkittävä toimintaväline. Eräät jo itsessään monimutkaisen ja monitahoisen lainsäädäntötoimen näkökohdat edellyttävät kuitenkin edelleen kehittämistä. |
| --- | --- |

4.6

Euroopan ulkopuoliset yritykset saavat suuria määriä valtiontukea. Tältä osin ETSK katsoo, että komission ehdotus (2), joka koskee sellaista ulkomaisista lähteistä peräisin olevaa valtion rahoitusta unionin markkinoilla toimiville yrityksille, joka saattaa häiritä markkinoita, on hyödyllinen ja merkittävä toimintaväline. Eräät jo itsessään monimutkaisen ja monitahoisen lainsäädäntötoimen näkökohdat edellyttävät kuitenkin edelleen kehittämistä.

| 4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös digimarkkinasäädöksen hyväksymiseen, sillä sen avulla pyritään varmistamaan kilpailulliset ja oikeudenmukaiset digitaaliset markkinat ennakkosääntelyllä. Tässä yhteydessä eurooppalainen hallintotapa on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa digimarkkinasäädöksen yhdenmukainen soveltaminen Euroopan unionissa ja sen tehokkuus. Vaikka digimarkkinasäädöksessä määritellään datan jakamista ja tietojen saatavuutta koskevat kysymykset portinvartijoiden osalta, tietojen asemaa kilpailuvaikutusten arvioinnissa on vielä selvennettävä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU:n on kyettävä yksilöimään kansainvälisissä ja globaaleissa liittoumissaan kaikkialla arvo- ja toimitusketjuissa tapahtuvat ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin sekä ihmisten ja ympäristön terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvat loukkaukset. ETSK panee merkille tätä varten tehdyt aloitteet, erityisesti peililausekkeiden osalta. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan pyytämä valmisteleva lausunto ”Miten tietyt teollisuuden ekosysteemit voivat edistää EU:n strategista riippumattomuutta ja eurooppalaisten hyvinvointia?”, annettu 19.1.2022 (EUVL C 194, 12.05.2022, s.34).

1

(2)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista (COM(2021) 223 final – 2021/0114(COD)).

2

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma”

(COM(2021) 778 final)

(2022/C 323/07)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

| Lausuntopyyntö | komissio, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.4.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/1/4 |

Lausuntopyyntö

komissio, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

6.4.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteisötalouden toimintasuunnitelmaan, johon on sisällytetty monia keskeisiä seikkoja, joita komitea on ottanut esille vuosien mittaan, aina vuonna 2009 (1) annetusta asiakokonaisuuteen INT/447 kuuluvasta lausunnosta lähtien. Yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa todetaan selvästi, että EU:n toimielinten on edistettävä yhteisötalouden ekosysteemille ominaisia erilaisia oikeudellisia muotoja ja tunnustettava ne myös siitä syystä, että sillä on erityinen rooli paikallistalouden ja lähitalouden tukemisessa alueilla ja paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Väkivaltainen hyökkäys Ukrainaan ja siitä seurannut pakolaisvirta ovat tuoneet esille Euroopan kansojen sekä pakolaisten vastaanottamisen ja humanitaarisen avun hallinnoinnin alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vahvan solidaarisuuden. Tämä vahvistaa yhteisötalouden tärkeän roolin solidaarisuustoimien järjestämisessä humanitaaristen kriisien aikana. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Monissa jäsenvaltioissa yhteisötalouden potentiaali on jäänyt vielä hyödyntämättä. Yhteisötalouden toimintasuunnitelmaa on tästä syystä täydennettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin toimilla, joilla ohjataan ja koordinoidaan tarvittavia toimenpiteitä ja vahvistetaan oikeudellista kehystä. ETSK kannattaakin vakaasti sitä, että Eurooppa-neuvosto antaisi vuonna 2023 erityisen suosituksen aiheesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ehdottaa, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman vaikuttavuuden lisäämiseksi sitä vahvistettaisiin neljää kohdealaa koskevilla ehdotuksilla: i) julkishallinnon ja yhteisötalouden toimijoiden välinen yhteistyö, ii) valtiontuki, iii) investoinnit ja rahoitusvälineet, iv) verotus. Näin lujitettaisiin yhteisötalouden toimintasuunnitelman ja vuoteen 2030 ulottuvan EU:n strategian välisiä yhteyksiä erityisesti sen suhteen, mikä rooli yhteisötaloudella voi olla vihreässä, digitaalisessa ja sosiaalisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toivoo, että yhteisötalouden toimintasuunnitelma edistää kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin tarkoitettujen EU:n varojen kohdennetumpaa investoimista sosiaalisen osallisuuden, koulutuksen ja työllisyyden tavoitteisiin niin, että kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin, perheisiin sekä haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin. Komitea suosittaa kiinnittämään erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleville henkilöille tarkoitettuun digitaitokoulutukseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Julkisten elinten ja yhteisötalouden toimijoiden välisen yhteistyön hyvien käytäntöjen kehittämiseksi ETSK suosittaa luomaan yhteistyöhön perustuvan alueellisen hallinnon ja yhteishallinnon välineitä optimaalisena tapana osallistaa laaja joukko sidosryhmiä. Näin voidaan edistää toissijaisuusperiaatteen toteuttamisen kulttuuria. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa ehdotetaan toimien tehostamista julkisten hankintojen ja lupamenettelyjen suuntaamiseksi sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamiseen, ja suosittaa vahvistamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muotoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannustaa komissiota yhteisötalouden toimintasuunnitelman verotusta koskevien huomioiden mukaisesti kiinnittämään lähikuukausina odotettavissa olevassa BEFIT-lainsäädäntöaloitteessa (Business in Europe: Framework for Income Taxation) erityistä huomiota yhteisötalouden toimijoiden verotukseen. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleisiä huomioita ja taustaa

| 2.1 | Yhteisötalouden toimintasuunnitelma on monivuotinen ja ulottuu vuoteen 2030. Sitä tukee kaksi valmisteluasiakirjaa. Ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa täydennetään tiedonantoa ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon mukaisesti. Toinen valmisteluasiakirja ”Scenarios towards co-creation of a transition pathway for a more resilient, sustainable and digital Proximity and Social Economy industrial ecosystem” on puolestaan yhteydessä Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, jossa yhteisötaloudella voi olla innovatiivinen rooli pyrittäessä kohti oikeudenmukaista ja tasapuolista siirtymää sellaisilla strategisilla aloilla kuin digitaalitalous ja vihreä talous. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK pitää myönteisenä päätöstä pyrkiä yhteisötalouden toimintasuunnitelman sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Euroopan uuden teollisuusstrategian väliseen yhtenäisyyteen. Teollisuusstrategiassa on määritelty innovatiivisesti erityinen yhteisötalouden ekosysteemi. Tätä varten on tärkeää määrittää tarkemmin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet myös vuoden 2030 jälkeiselle ajalle. Yhteisötaloudesta voi olla itse asiassa paljon apua pyrittäessä ratkaisemaan Euroopan suuria haasteita, joita ovat eriarvoisuuden vähentäminen, väestökehitykseen liittyvät jännitteet, nuorempien sukupolvien tukeminen, pakolaisten ja muuttajien vastaanoton järjestäminen sekä terveydenhuoltojärjestelmien ja eurooppalaisen hyvinvointimallin kestävyys. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK katsoo, että yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa on edistettävä myös toimenpiteitä, jotka sopivat yhteen pääoman sisämarkkinoita koskevan suunnitelman kanssa, kuten suositellaan sekä asiakokonaisuuteen ECO/533 (2) että asiakokonaisuuteen INT/965 (3) kuuluvassa lausunnossa. Näissä lausunnoissa katsotaan, että pääomamarkkinaunionissa olisi otettava huomioon yhteisötalouden rahoitusvälineiden erityisluonne. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Toimintasuunnitelmassa ei anneta yhteisötaloudelle oikeudellista määritelmää, mutta siinä yksilöidään sen toimijoiden erityispiirteet: i) ne asettavat voittojen sijaan etusijalle ihmiset ja yhteiskunnallisen tarkoituksen, ii) ne sijoittavat uudelleen kaikki voittonsa tai suurimman osan niistä yhteisen edun tai jäsenten ja käyttäjien edun mukaisiin toimintoihin, iii) niillä on demokraattinen ja osallistava hallintomalli. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK kannattaa näitä periaatteita ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään rohkeampia ja koordinoidumpia aloitteita, jotta yhteisötaloudelle voidaan luoda yhteinen ja koordinoitu oikeudellinen kehys, jossa vahvistetaan edellä mainitut kolme periaatetta ja joka mahdollistaisi monitulkintaisuuden ja epävarmuuden poistamisen. Määritelmä, jossa otettaisiin huomioon hiljalleen vakiintuneet organisointi- ja yritystoimintamuodot, auttaisi myös saavuttamaan tavoitteen yhdistyksiä, keskinäisiä yhtiöitä ja säätiöitä koskevista eurooppalaisista säännöistä erityisesti silloin, kun niiden on toimittava rajatylittävästi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen auttaa jäsenvaltioita yhteisötalouden hyväksi toteutettavien toimenpiteiden määrittelyssä, jotta voidaan tukea kestävämpää, osallistavampaa ja innovatiivisempaa taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mallia. Komissio aikoo erityisesti toteuttaa toimia joko suoraan tai jäsenvaltioiden kanssa kolmella ensisijaisella alalla: i) luodaan yhteisötaloudelle oikeanlaiset edellytykset, ii) tarjotaan mahdollisuuksia toiminnan käynnistämiseen ja laajentamiseen, iii) varmistetaan yhteisötalouden tunnustaminen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK onkin tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa muistutetaan tarpeesta toteuttaa erilaisia poliittisia toimenpiteitä muun muassa verotuksen, julkisten markkinoiden sääntelyn, kilpailun ja valtiontuen, työolosuhteiden asianmukaisen sääntelyn, koulutuksen ja tutkimuksen alalla. ETSK korostaa tässä yhteydessä tarvetta edistää työn laatua ja työntekijöille suunnattua tiedotusta sekä sitä, että työntekijät otetaan mukaan yhteisötalouden toimijoiden strategisiin päätöksiin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Yhteisötalouden toiminta-aloihin kuuluvat muun muassa sosiaali- ja terveyspalvelut, hoitopalvelut, koulutus, kulttuuri ja ympäristönsuojelu ja yleisesti monet yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut, joihin viitataan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa. Nämä alat luovat yhä enemmän taloudellista arvoa ja työpaikkoja. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Yhteisötalouden toimijoita on kaikilla talouden aloilla useissa Euroopan maissa, esimerkiksi teollisuustuotannon ja käsityöteollisuuden, kiertotalouden, kestävän matkailun, uusiutuvan energian tuotannon, liikenteen sekä tieto- ja viestintäpalvelujen alalla. Ne vastaavat sosiaalisen innovoinnin ja laajan teknologian siirron tärkeistä tehtävistä muita heikommassa asemassa olevien väestönosien ja alueiden hyväksi. Lukuisten erilaisten oikeudellisten ja organisatoristen muotojen takia on vältettävä yleispätevää lähestymistapaa luopumatta kuitenkaan komission johdolla jossain muodossa toteutettavasta koordinoinnista. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Yhteisötalouden yrityksillä on juuret pääosin paikallistasolla, jossa ne edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tekevät alueista selviytymiskykyisempiä ja osallistavampia. Tämä läheisyys tekee yhteisötalouden yrityksistä erityisen tehokkaita myös vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemisessa, sillä ne tuovat digitaaliteknologian paremmin kaikkien, myös muita heikoimmassa asemassa ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ulottuville. Tämä koskee erityisesti mahdollistavia teknologioita, jotka edistävät vammaisten henkilöiden osallistumista työelämään. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös nuorten osallistamiseen ja heidän arvonsa hyödyntämiseen, ja nuoria olisi tuettava koulutustoimilla, joilla edistetään nuorten yrittäjyyttä. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Tämän potentiaalin hyödyntämiseksi on tarpeen parantaa yhteisötalouden toimijoiden mahdollisuuksia saada pääomaa investointeihin, jotta voidaan ennen kaikkea kehittää paremmin sosiaaliseen infrastruktuuriin (kohtuuhintaiset asunnot, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, koulutus ja elinikäinen oppiminen, köyhyyden vähentäminen, esteettömyyden parantaminen) tehtäviä investointeja. Näitä infrastruktuureja on parannettava, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, jotka ovat lisääntyneet Euroopassa pandemian seurauksena. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Toimintasuunnitelma tarjoaa tilaisuuden kehittää yhteisötaloutta parantamalla teollisuuspolitiikkaa ja tunnustamalla erityisesti osuuskuntien rooli Euroopan palvelu- ja teollisuusalalla, missä ne myös luovat tärkeitä tuotantoklustereita ja runsaasti innovointikapasiteettia. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ETSK pitää tärkeänä komission sitoutumista tutkimusten tekemiseen yhteisötaloudesta, jotta Eurooppa-neuvosto voisi antaa suosituksen vuonna 2023, ja suhtautuu myönteisesti myös siihen, että toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on tarkoitus arvioida vuonna 2025. Jotta tutkimukset ja arvioinnit olisivat tehokkaita, yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa olisi kuitenkin selkiytettävä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, joiden avulla voidaan määrittää odotetut sosiaaliset vaikutukset myös vuoteen 2030 ulottuvan unionin strategian suhteen. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | ETSK kannattaa ja tukee komission tavoitteita edistää yhteisötalouden rajatylittäviä suhteita ja kansainvälistymistä kannustamalla yhteisötalouden yrityksiä osallistumaan eurooppalaisiin kumppanuusfoorumeihin ja tukemalla tällaista osallistumista yhteisötalouden yhteisen yhdyskäytävän perustamisen avulla. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Niiden aloitteiden yhteydessä, joilla tähdätään yrittäjyyskulttuurin edistämiseen ja erityisesti siihen, että yhä useampi nuori osallistuu uusien yritysten perustamiseen, on olennaisen tärkeää parantaa tietämystä yhteisötalouden mahdollisuuksista keskiasteen oppilaitosten ja yliopistojen opetusohjelmissa. Komitea kannattaakin ehdotusta käynnistää uusi nuorten yrittäjyyspolitiikan akatemia, jossa otetaan huomioon myös yhteisötalous. |
| --- | --- |

2.16

3.   Erityistä

3.1   Julkishallinnon ja yhteisötalouden toimijoiden suhteet

| 3.1.1 | Yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa tunnustetaan yhteisötalouden potentiaali EU:n sosiaali- ja teollisuuspolitiikan tulevaisuuden kannalta ja vahvistetaan yhteisötalouden yleisen edun mukaisten tehtävien merkitys, ja siksi onkin tärkeää asettaa myös tavoitteita julkishallinnon, yhteisötalouden toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten välisen yhteistyön parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Tätä taustaa vasten ETSK katsoo, että on investoitava viranomaisten ja yhteiskunnallisten yritysten yhteisen hallinnon vahvistamiseen niin, että ne molemmat pyrkivät yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin kunnioittaen kuitenkin kunkin tahon erityistä toimivaltaa ja itsenäisyyttä. On siis edistettävä ohjelmasuunnittelun ja suunnittelun malleja, joissa sovelletaan osallistavaa hallintoa ja tunnustetaan yhteisötalouden toimijoiden rooli. Tämä koskee erityisesti yhteisötalouden ja paikallishallinnon välisen yhteistyön alueellisia järjestelmiä. Tällaiset innovatiiviset mallit on rakennettava noudattaen avoimuuden, tasapuolisten toimintaedellytysten ja taloudellisuuden vaatimuksia ja osallistaen erilaiset sidosryhmät toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Tällaiset yhteistyömuodot ovat erityisen tehokkaita yleishyödyllisten palvelujen tuottamisessa, sillä ne mahdollistavat kilpailukyvyn paremman hallinnan kehittäen ja hyödyntäen yhteistyötä sekä myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joita syntyy korostettaessa yhteistä hyvää. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK kannattaakin komission aikomusta pyrkiä parantamaan yhteisötalouden toimijoiden pääsyä julkisten hankintasopimusten markkinoille. Tässä on edistytty huomattavasti julkisista hankinnoista vuonna 2014 annettujen direktiivien ansiosta (4). ETSK toivoo kuitenkin, että kun komissio tarkistaa hankintadirektiiviä ja erityisesti sosiaalipalvelujen kevennettyä järjestelyä koskevaa 77 artiklaa, se tekee selkeämmän eron yleisen edun tavoittelun ja sisämarkkinoiden toteuttamisen välillä, jotta voidaan luoda parempi oikeusperusta julkisten elinten ja yhteisötalouden toimijoiden välisten yhteistyösopimusten tekemiselle. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Valtiontuki

| 3.2.1 | On tiedossa, että osa yhteisötalouden toiminta-aloista, erityisesti sosiaali- ja terveydenhuolto, koulutus ja kulttuurin edistäminen, tarvitsevat riittävää julkista rahoitustukea. Tätä tukea on joka tapauksessa annettava niin, ettei vääristetä markkinasääntöjä silloin, kun samoja palveluja tarjoavat sekä yhteisötalouden toimijat että kaupalliset yritykset. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Valtiontuen valvonnan tavoitteena on säilyttää tasapaino tukien ja terveen kilpailun välillä. Toimintasuunnitelmassa todetaan, että viranomaiset ja tuensaajat eivät usein hyödynnä kaikkia tarjolla olevia mahdollisuuksia joustoon valtiontuessa. Tämä pitää varmasti paikkansa ja viittaa siihen, että tarvitaan kohdennettuja investointeja julkishallinnolle tarkoitettuun erityiseen koulutukseen, jossa käsitellään EU:n valtiontukisääntöjä ja etenkin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kilpailusäännöt eivät kuitenkaan aina sovellu sellaisten kysymysten käsittelyyn kuin sosiaalipalvelujen, erityisesti terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen, hallinnointi, sillä tällaiset palvelut perustuvat markkinalogiikan sijasta yhteisvastuuseen. ETSK huomautti jo asiakokonaisuuteen TEN/605 (5) kuuluvassa lausunnossaan, että ”oikeusvarmuuden puute tai vaatimusten täyttämiseen liittyvät huomattavat kustannukset aiheuttavat kohtuuttomia esteitä, joiden vuoksi viranomaiset eivät kykene panemaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaa politiikkaa kaikilta osin täytäntöön”. Yhteisötalouden toimintasuunnitelman olisi tarjottava mahdollisuus parantaa vuoropuhelua komission, jäsenvaltioiden, paikallisviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten ja yhteisötalouden edustajien välillä. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevilla EU:n säännöillä varmistetaan asianmukainen joustavuus valtiontukisääntöjen suhteen. Monet viranomaiset eivät kuitenkaan käytä mahdollisuutta soveltaa julkista tukea koskevaa oikeudellista kehystä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Komission ehdotus edistää tietoisuutta mahdollisuuksista saada valtiontukea erityisten verkkoseminaarien ja työpajojen avulla on tervetullut mutta riittämätön. Tarvittaisiin tehokkaampia sääntelytoimia, muun muassa ei-sitovia säädöksiä, jotka selkiyttäisivät yhtäältä sitä, millä ehdoin ja kuinka paljon yhteisötalouden toimijat voivat saada valtiontukea erityisesti yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen alalla, ja toisaalta sitä, mitä tukia voi saada yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitettujen epäedullisessa asemassa olevien henkilöiden palkkaamiseen. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Yleistä etua edistäville yhteisötalouden toimijoille myönnetyt tuet olisi myös tunnustettava sisämarkkinoille soveltuviksi. Tätä varten olisi hyödyllistä tarkistaa de minimis -raja-arvoja sellaisten toimenpiteiden osalta, joilla tuetaan yhteisötalouden yrityksiä niiden toteuttaessa yleishyödyllisiä sosiaalisia toimia ja sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Investoinnit ja rahoitusvälineet

| 3.3.1 | Toimintasuunnitelmassa esitettyjen arvioiden mukaan EU:n talousarviosta osoitettiin ohjelmakaudella 2014–2020 vähintään 2,5 miljardia euroa yhteisötalouden tukemiseen moninaisten unionin ohjelmien ja rahastojen kautta. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo lisätä edelleen tuen määrää kaudella 2021–2027 vähentämällä esteitä, jotka haittaavat yhteisötalouden toimijoiden mahdollisuuksia saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tästä syystä on tärkeää, että InvestEU-ohjelman puitteissa aiotaan ottaa jo vuonna 2022 käyttöön uusia rahoitustuotteita yhteisötalouden yritysten tarpeisiin räätälöidyn yksityisen rahoituksen hankkimiseksi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Investointien ja rahoitusvälineiden edistämisen lisäksi on huomattava, että monille yhteisötalouden toimijoille pelkkä pankkiluoton saaminen on edelleen vaikeaa. Tästä syystä ETSK pitää tarpeellisina jo laajalti pk-yrityksissä testattuja takuuvälineitä luoton saamiseksi, ja ne olisi ulotettava järjestelmällisesti kattamaan myös yhteisötalouden toimijat. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK ehdottaa, että kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan – myös InvestEU-välineen tuella – erityinen yhteisötalouden toimijoille tarkoitettu takuurahasto, jossa sovellettaisiin erityisiä luottokelpoisuuden arviointikriteerejä. Näin edistettäisiin yhteisötalouden investointien arvioimiseen soveltuvien indikaattoreiden käyttöönottoa, mikä auttaisi myös edistämään innovatiivisia rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK yhtyy yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyyn näkemykseen työntekijöiden yritysostoista saaduista kokemuksista. Siinä viitataan työntekijöiden muodostamien osuuskuntien rooliin, kun niitä perustetaan kriisissä olevien yritysten toiminnan jatkamiseksi. Tässä voidaan onnistua, jos osuuskuntien työntekijät voivat luottaa siihen, että saatavilla on erityisiä rahoitusjärjestelyjä ja että näiden yritysten pääomittamista varten on perustettu rahastoja. Rahoitusvälineiden ohella on kuitenkin olennaisen tärkeää, että työntekijöitä tuetaan asianmukaisesti koulutuksen ja osaamisen kehittämisen avulla. ETSK kehottaa komissiota myös jatkamaan tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten välineiden ja ratkaisujen löytämiseksi, joilla voidaan poistaa esteitä ja nopeuttaa oikeudellisia menettelyjä siirrettäessä yrityksen sulkemisen jälkeen sen omistus työntekijöille, jotka muodostavat työosuuskunnan tai jonkin muun työntekijöiden omistaman yhteisötalouden yrityksen. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Veropolitiikka, jossa tunnustetaan yleisen edun mukaiset tehtävät

| 3.4.1 | Yhteisötalouden toimijoiden verokehys on hajanainen ja suurelta osin jäsenvaltioiden määrittämä. ETSK on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa muistutetaan tarpeesta soveltaa yhteisötalouteen erityistä verotusjärjestelyä. Siinä huomautetaan, että toistaiseksi vain harvat maat ovat kehittäneet erityisen ja johdonmukaisen yhteiskunnallisia yrityksiä koskevan verokehyksen. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Koordinoitu verotuksen yhdenmukaistaminen, joka perustuu jäsenvaltioiden parhaisiin käytäntöihin, olisi hyödyllistä ja toivottavaa, erityisesti kun on kyse tietyistä kotiuttamattomia voittoja koskevista verovapautuksista, alv-kantojen alennuksista, sosiaaliturvamaksuja koskevista alennuksista tai vapautuksista ja lahjoja koskevista veronalennuksista. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa esitettyyn ehdotukseen julkaista suuntaviivat, joilla selvennetään rajatylittävien yleishyödyllisten lahjoitusten verokohtelua, ja laatia tutkimus hyväntekeväisyyslahjoituksista EU:ssa. ETSK katsookin, että näissä suuntaviivoissa olisi annettava jäsenvaltioille suosituksia siitä, miten tunnistetaan, milloin maassa olevat yleishyödylliset organisaatiot ovat verrattavissa toiseen EU-maahan sijoittautuneisiin organisaatioihin. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | On myös tärkeää, että yhteisötalouden toimintasuunnitelmasta tulee strateginen väline, joka koostuu konkreettisista toimista yhteisötalouden toimijoiden ja paikallisyhteisöjen hyväksi ja jolla on tukenaan asetettujen sosiaalisten tavoitteiden kanssa johdonmukainen veropolitiikka. |
| --- | --- |

3.4.4

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 318, 23.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 20.

2

(3)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 39.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

4

(5)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 45.

5

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/43

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Standardointia koskeva EU:n strategia – Tuetaan EU:n sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä, vihreyttä ja digitaalisuutta maailmanlaajuisten standardien avulla”

(COM(2022) 31 final)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1025/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eurooppalaisia standardeja ja eurooppalaisia standardointituotteita koskevista eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden päätöksistä”

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(2022/C 323/08)

| Esittelijä: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Sandra PARTHIE

| Lausuntopyynnöt | a) | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- | --- |

Lausuntopyynnöt

a)

Euroopan komissio, 2.5.2022

| b) | Euroopan parlamentti, 14.2.2022 |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentti, 14.2.2022

| c) | neuvosto, 17.2.2022 |
| --- | --- |

c)

neuvosto, 17.2.2022

Oikeusperusta

| a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

| b) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

5.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

186/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon EU:n standardoinnin tulevaisuudesta globaalissa kontekstissa. Euroopan komission ehdotuksessa on otettu asianmukaisesti huomioon kansainvälisten standardien kehitys, ja sillä vastataan tapahtuneisiin muutoksiin. ETSK pitää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) 10 artiklaa koskevassa ehdotuksessa esitettyä hallinnon tarkistamista tervetulleena. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hallinnossa on kiinnitettävä huomiota kaikkien asiaankuuluvien markkinatoimijoiden, kuluttajien, yhteiskunnallisten ja ympäristöalan sidosryhmien, ammattijärjestöjen, pk-yritysten ja suurten yritysten läpinäkyvään, avoimeen, osallistavaan ja oikeudenmukaiseen osallistumiseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Laajan yhteiskunnallisen konsensuksen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää taata, että toimintatapa on osallistava ja tasapainoinen ja mahdollistaa kaikkien osallistumishalukkaiden ja asianosaisten sidosryhmien täyden osallistumisen. Poliittiset toimijat ja standardointiorganisaatiot tukevat EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toisiaan sopimalla viitekehyksestä. Vaatimus eurooppalaisen standardointistrategian osallistavuudesta on ainutlaatuinen maailmassa, ja sitä on todellakin syytä vahvistaa. Se, että osallistavuus ei kansainvälisellä tasolla ole kansainvälisen standardoinnin perusperiaatteena, on huolestuttavaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että standardoinnista on saattanut tulla muilla maailman alueilla eräänlainen teollisuuspolitiikan työkalu tai geopoliittinen väline. Euroopan unionin on oltava valmis mukauttamaan lähestymistapaansa, jotta voidaan turvata eurooppalaisten yritysten kilpailukyky sekä kuluttajansuoja ja parantaa niitä. ETSK suhtautuukin myönteisesti ehdotettuihin 22 toimenpiteeseen, joihin kuuluvat mm. korkean tason foorumin perustaminen sidosryhmien etujen koordinoinnin parantamiseksi, standardoinnista vastaavan johtavan virkamiehen (Chief Standardisation Officer) tehtävän perustaminen, kehotus uudistaa eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hallintoa, standardointiprioriteettien asettaminen vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi sekä standardointiprosessien nopeuttaminen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | On tarpeen yhdistää toisiinsa alhaalta ylöspäin suuntautuva markkinalähtöinen standardien laatiminen ja ylhäältä alaspäin suuntautuva poliittis-strateginen toimintamalli ja tiivistää tässä tarkoituksessa vallanpitäjien ja poliittisten toimijoiden sekä teollisuuden ja muiden sidosryhmien välistä yhteistyötä yhteisten eurooppalaisten strategioiden kehittämiseksi ja demokraattisten arvojen vaalimiseksi. Tätä varten on käynnistettävä jatkuva tietojenvaihto Euroopan komission, eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, kansallisten standardointielinten, teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että eurooppalaisia standardointiorganisaatioita kehotetaan nykyaikaistamaan hallintoaan sen varmistamiseksi, että ne edustavat täysimääräisesti eurooppalaista yleistä etua ja demokraattisia arvoja sekä pk-yritysten, yhteiskunnallisten ja ympäristöalan sidosryhmien, ammattijärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien etuja, sekä helpottamaan standardien hyödyntämismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eurooppalaisessa standardointistrategiassa mainitaan useita tutkijoille, nuorille ammattilaisille ja alan toimijoille suunnattuja koulutusaloitteita, joilla pyritään edistämään standardointiin liittyvän osaamisen kehittymistä. ETSK pitää näitä ehdotuksia olennaisen tärkeinä etenkin pk- ja mikroyrityksille sekä puitteiden luomiseksi investoimiselle osaaviin ihmisiin ja kannattaa voimakkaasti niiden laajaa ja ripeää toteuttamista. Komitea korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten tulee osoittaa lisää rahoitusta kaikille standardointityöhön osallistuville tahoille, kuten ammattijärjestöille, kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja yrityksille, jotta niillä olisi paremmat valmiudet osallistua tähän työhön. |
| --- | --- |

1.6

2.   Komission ehdotusten tausta

| 2.1 | Standardit ovat EU:n sisämarkkinoiden ytimessä. Eurooppalainen standardointijärjestelmä on tuottanut 30 viime vuoden aikana yli 3 600 yhdenmukaistettua standardia, joiden avulla yritykset voivat osoittaa noudattavansa EU:n lainsäädäntöä. Eurooppalaiset standardit ovat tuoneet merkittäviä etuja, luoneet yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoilla ja lisänneet kuluttajien luottamusta. Niiden sisällöt määritellään teknisissä komiteoissa, joissa valtioilla on osallistumisoikeus mutta ei laajempia toimintaoikeuksia. Joissakin EU:n jäsenvaltioissa on annettu lisäsäännöksiä yleishyödyllisten hankkeiden käsittelystä. Koska yhdenmukaistetut standardit ovat osa unionin oikeutta (2), ne on laadittava demokratian periaatteiden mukaisesti siten, että mukana ovat kaikki sidosryhmät (mm. kansalaisyhteiskunnan, kuluttajien ja ammattijärjestöjen etuja sekä yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä etuja ajavat intressiryhmät ja pk-yritykset). Näin varmistetaan, että kansallisten, eurooppalaisten (ja kansainvälisten) standardointiorganisaatioiden sisäiset päätöksentekoprosessit ovat tasapainoisia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kilpailu eurooppalaisen standardoinnin maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä kiristyy jatkuvasti. Euroopan kilpailukyky, teknologinen suvereniteetti ja kyky vähentää riippuvuuttaan sekä EU:n arvojen suojelu, mukaan lukien yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät tavoitteet, riippuvat siitä, miten eurooppalaiset toimijat onnistuvat standardoinnissa kansainvälisellä tasolla. Onnistuminen edellyttää eurooppalaisten sidosryhmien resursseja ja asiantuntemusta, joita ilman Eurooppa ei pysty säilyttämään johtoasemaansa kansainvälisessä standardoinnissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ilmastoneutraaliuteen, häiriönsietokykyyn ja kiertotalouteen liittyviä EU:n tavoitteita ei voida saavuttaa ilman eurooppalaisia standardeja. Jotta EU voisi pysyä maailman johtavana standardien asettajana, sen on oltava maailmanlaajuisesti vahva vaikuttaja standardointitoiminnassa ja johdettava työtä keskeisissä kansainvälisissä foorumeissa ja instituutioissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Standardointistrategiassaan (3) komissio esittää lähestymistapansa standardeihin sekä sisämarkkinoilla että maailmanlaajuisesti. Strategiaan liittyy ehdotus standardointiasetuksen muuttamisesta (4), kertomus asetuksen täytäntöönpanosta (5) ja eurooppalaista standardointia koskeva unionin vuotuinen työohjelma 2022 (6). Strategian tavoitteena on vahvistaa EU:n maailmanlaajuista kilpailukykyä, jotta taloudesta saadaan häiriönsietokykyinen, vihreä ja digitaalinen, ja vahvistaa demokraattisia arvoja teknologiaa sovellettaessa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eurooppalainen standardointijärjestelmä toimii uusien ja kehitteillä olevien teknologioiden yhteydessä usein liian hitaasti, jolloin standardoinnin kautta saatava merkittävä ”ensimmäisen toimijan” etulyöntiasema menetetään. Strategiassa ehdotetaan toimia, joilla standardeista tehdään jälleen osa häiriönsietokykyisten, vihreiden ja digitaalisten EU:n sisämarkkinoiden ydintä ja vahvistetaan eurooppalaisen standardointijärjestelmän maailmanlaajuista asemaa. Poliittiset toimijat ja standardointiorganisaatiot tukevat EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toisiaan sopimalla kyseisestä viitekehyksestä. Tämä yhteistyö on osoittautunut tulokselliseksi ja ollut eurooppalaisten yritysten taloudellisen menestyksen ja kansainvälisille markkinoille pääsyn perusta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio ehdottaa lisäksi muutosta (7) standardointia koskevaan asetukseen (EU) N:o 1025/2012 eurooppalaisen standardointijärjestelmän hallinnon parantamiseksi. Eurooppalainen järjestelmä säilyy avoimena, läpinäkyvänä, osallistavana ja puolueettomana, mutta ehdotuksen mukaan kansalliset standardointielimet ovat ainoita tahoja, jotka voivat käsitellä komission eurooppalaisille standardointiorganisaatioille esittämiä standardointipyyntöjä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio on esittänyt asetuksen (EU) N:o 1025/2012 mukaisesti tiedonannon eurooppalaista standardointia koskevasta unionin vuotuisesta työohjelmasta 2022. Työohjelmassa esitellään toimet, joihin komissio aikoo ryhtyä vuoden 2022 aikana eurooppalaisen standardointijärjestelmän avoimuuden, läpinäkyvyyden ja osallistavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Asetuksen (EU) N:o 1025/2012 24 artiklan 3 kohdan mukaan komission tulee antaa joka viides vuosi kertomus asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio on nyt esittänyt toisen kertomuksen (8), joka kattaa pääasiassa vuodet 2016–2020 mutta sisältää joitakin päivitettyjä tietoja ja lukuja myös vuodelta 2021. Tietojen perusteella eurooppalainen standardointijärjestelmä on parantunut tietyin osin – esimerkiksi uusien tietoteknisten välineiden osalta – mutta muilla aloilla on vielä parantamisen varaa. Tämä koskee erityisesti osallistavuutta, kansallisten standardointielinten roolia eurooppalaisessa standardointijärjestelmässä ja sitä, miten kauan yhdenmukaistettujen eurooppalaisten standardien toimittaminen komissiolle kestää. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon EU:n standardoinnin tulevaisuudesta globaalissa kontekstissa. Euroopan komission ehdotuksessa on otettu asianmukaisesti huomioon kansainvälisten standardien kehitys, ja sillä vastataan tapahtuneisiin muutoksiin. Sen tavoitteena on varmistaa Euroopan vahva asema ja turvata eurooppalaiset edut standardointimenettelyissä ja -rakenteissa. Jos Eurooppa hyödyntää vihreän ja digitaalisen siirtymän tarjoaman tilaisuuden oikein, siitä voi tulla näihin aloihin liittyvän standardoinnin edelläkävijä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää asetuksen (EU) N:o 1025/2012 10 artiklaa koskevassa ehdotuksessa esitettyä hallinnon tarkistamista tervetulleena. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hallinnossa on kiinnitettävä huomiota kaikkien asiaankuuluvien eurooppalaisten markkinatoimijoiden, kuluttajien, yhteiskunnallisten ja ympäristöalan sidosryhmien, ammattijärjestöjen, pk-yritysten ja suurten yritysten läpinäkyvään, avoimeen, osallistavaan ja oikeudenmukaiseen osallistumiseen. Sen on vastattava standardoinnin legitiimiä toiminta-alaa, eikä se saa viedä pohjaa demokraattisesti oikeutetuilta lainsäädäntöprosesseilta tai johtaa liiallisiin standardointivaatimuksiin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Standardeja on kehittänyt perinteisesti teollisuus. Laajan yhteiskunnallisen konsensuksen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää taata, että toimintatapa on tasapainoinen ja mahdollistaa kaikkien osallistumishalukkaiden ja asianosaisten sidosryhmien täyden osallistumisen. Poliittiset toimijat ja standardointiorganisaatiot tukevat EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toisiaan sopimalla viitekehyksestä. Vaatimus eurooppalaisen standardointistrategian osallistavuudesta on ainutlaatuinen maailmassa, ja sitä on todellakin syytä vahvistaa. Se, että osallistavuus ei kansainvälisellä tasolla ole kansainvälisen standardoinnin perusperiaatteena, on huolestuttavaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kiinnittää huomion Euroopan komission esittämän uuden oikeudellisen kehyksen hyötyihin sen kannalta, että yhdenmukaistetuilla standardeilla toteutetaan sääntelyn mukaisia vaatimuksia käytännössä. Komitea korostaa, että standardoinnin tarkoituksena ei ole siirtää sääntelyvaltaa yksityiselle sektorille. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden ja kansainvälisten standardointielinten ei pitäisi käsitellä yhteiskunnallis-poliittisia näkökohtia, jotka kuuluvat työmarkkinaosapuolten ja/tai sääntelyviranomaisten toimivaltaan. ETSK tähdentää, että etenkin palveluja standardoitaessa on pohdittava tarkoin demokraattista oikeutusta. Palvelujen sisältö ja monimutkaisuus vaihtelevat suuresti – ääriesimerkkeinä postipalvelut ja monimutkaiset asiantuntijapalvelut –, eikä tätä valtavaa kirjoa voida ottaa riittävällä tavalla huomioon monialaisissa yleisluonteisissa standardeissa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että standardoinnista on saattanut tulla muilla maailman alueilla eräänlainen teollisuuspolitiikan työkalu tai geopoliittinen väline. Euroopan unionin on oltava valmis mukauttamaan lähestymistapaansa, jotta voidaan turvata eurooppalaisten yritysten kilpailukyky sekä kuluttajansuoja ja parantaa niitä. ETSK suhtautuukin myönteisesti ehdotettuihin 22 toimenpiteeseen, joihin kuuluvat mm. korkean tason foorumin perustaminen sidosryhmien etujen koordinoinnin parantamiseksi, standardoinnista vastaavan johtavan virkamiehen (Chief Standardisation Officer) tehtävän perustaminen, kehotus uudistaa eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hallintoa, standardointiprioriteettien määritteleminen vihreän ja digitaalisen muutoksen toteuttamiseksi sekä standardointiprosessien nopeuttaminen. Toimenpiteillä olisi vahvistettava eurooppalaista ja kansainvälistä standardointijärjestelmää. |
| --- | --- |

3.5

4.   Erityistä

| 4.1 | Standardit luovat markkinoita. ETSK katsoo, että EU:n sisämarkkinat ja kolmansien osapuolten pääsy kyseisille markkinoille ovat myös strateginen voimavara. Jotta voidaan taata tuotteiden ja palvelujen yhteentoimivuus maailmanlaajuisesti ja erilaisissa taloudellisissa ja yhteiskunnallisissa järjestelmissä, on pidettävä kiinni perusperiaatteesta ”yksi standardi – yksi testi – hyväksytty kaikkialla”. On varmistettava, että taloudellisten intressien tai kolmansien osapuolten poliittisten etujen ohjaamilla standardointiprosesseilla ei ohiteta demokraattisesti hyväksyttyä lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että kansainvälisissä standardeissa – ja erityisesti saatettaessa niitä eurooppalaisen standardin muotoon – on otettava huomioon eurooppalaiset sosiaaliset arvot siten, että varmistetaan kansainvälisen standardointijärjestelmän aito osallistavuus. Komitea peräänkuuluttaa tässä yhteydessä standardointielinten tekemien Wienin (9) ja Frankfurtin (10) sopimusten vahvempaa soveltamista. Sopimukset tähtäävät siihen, etteivät eurooppalaiset standardit kilpailisi tai olisi jopa ristiriidassa kansainvälisten standardien kanssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n kauppasopimuksiin sisältyvien standardointia koskevien sitoumusten täytäntöönpano ja standardointiyhteistyö samanmielisten kumppanien kanssa strategisilla aloilla ja kansainvälisissä standardointiorganisaatioissa ovat keskeisiä menestystekijöitä. ETSK katsoo, että vuoropuhelua Yhdysvaltojen kanssa olisi vahvistettava kauppa- ja teknologianeuvoston yhteistyön puitteissa ja että digitaaliset kumppanuudet Japanin, Singaporen ja Etelä-Korean sekä muiden samanmielisten maiden kanssa voivat olla hyödyllisiä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | On tarpeen yhdistää toisiinsa alhaalta ylöspäin suuntautuva markkinalähtöinen standardien laatiminen ja ylhäältä alaspäin suuntautuva poliittis-strateginen toimintamalli ja tiivistää tässä tarkoituksessa vallanpitäjien ja poliittisten toimijoiden sekä teollisuuden ja muiden sidosryhmien välistä yhteistyötä yhteisten eurooppalaisten strategioiden kehittämiseksi. Tätä varten on käynnistettävä jatkuva tietojenvaihto Euroopan komission, eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden, kansallisten standardointielinten ja teollisuuden välillä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti siihen, että eurooppalaisia standardointiorganisaatioita ja niiden jäsenorganisaatioita kehotetaan nykyaikaistamaan hallintoaan sen varmistamiseksi, että ne edustavat täysimääräisesti yleistä etua ja pk-yritysten, yhteiskunnallisten ja ympäristöalan sidosryhmien, ammattijärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja käyttäjien etuja, sekä helpottamaan standardien hyödyntämismahdollisuuksia. Tällainen toimintatapojen tarkistus ei saa kuitenkaan lamauttaa meneillään olevaa standardointityötä tai viivästyttää tuotteiden markkinoille saattamista. Kysymystä standardien tarjoamisesta vapaasti saataville on käsiteltävä kaikkien asianomaisten markkinatoimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK korostaa, että standardeilla ei ainoastaan säännellä tuotteiden teknisiä ominaisuuksia vaan ne voivat vaikuttaa ihmisiin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota määrittelemään tarkemmin, miten EU:n jäsenvaltiot saadaan vastaamaan sen varmistamisesta, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua aktiivisesti standardointitoimintaan. Tasapainoisen edustuksen takaamiseksi ETSK kehottaa Euroopan komissiota lisäämään taloudellisia tukitoimenpiteitä, joilla autetaan niukemmin resurssein toimivia pk-yrityksiä ja yhteiskunnallisia sidosryhmiä (kuten kuluttajajärjestöjä) osallistumaan standardointiprosesseihin. Ne tuovat standardointiin runsaasti erilaista riippumatonta asiantuntemusta ja kokemusta. ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että vaikka standardit ovat vapaaehtoisia, niiden soveltamatta jättämisestä voi seurata vakavia kielteisiä vaikutuksia, kuten vastuukysymyksiin ja sääntöjenmukaisuuteen liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK pitää tärkeänä, että kaikki sidosryhmät, eurooppalaiset standardointiorganisaatiot ja muut kumppanit tekevät yhteistyötä, jotta havaittuihin kiireellisiin standardointitarpeisiin voidaan vastata välittömästi. Tällaisia tarpeita liittyy esimerkiksi seuraaviin: covid-19-rokotteiden ja -lääkkeiden tuotanto, kriittisten raaka-aineiden kierrätys, puhtaan vedyn arvoketju, vähähiilinen sementti, sirujen sertifiointi ja datastandardit. Komitea kehottaa komissiota käymään tätä varten keskusteluja EU:n jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ennen standardointiprioriteettien määrittelyä, jotta tärkeitä standardeja ei unohdeta. Näin varmistettaisiin, etteivät uudet tavoitteet keskeytä meneillään olevaa standardointityötä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK kannattaa varauksetta standardien laatimismenettelyjen nopeuttamista ja ehdottaa standardien oikeudellista tarkastamista teknisen komitean tasolla sekä tiiviin yhteistyön tekemistä yhdenmukaistetuista standardeista kuultavien tahojen kanssa prosessin tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK varoittaa, että ehdotettu nykyisten standardien tarkistaminen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden valossa ei saa johtaa standardien laajamittaiseen uudelleenlaadintaan, sillä se viivästyttäisi kipeästi kaivattujen uusien standardien kehittämistä. Uudelleentarkasteluun kuluu resursseja, ja niitä pitäisi saada suurteollisuuden ohella myös jäsenvaltioiden viranomaisilta, tutkimuslaitoksilta sekä yhteiskunnallisilta ja ympäristöalan sidosryhmiltä, ammattijärjestöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK korostaa tässä yhteydessä mahdollisuutta soveltaa ns. vastaavia vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämä käsite on äärimmäisen tärkeä erityisesti innovoinnin kannalta, ja olisikin syytä vahvistaa sen asemaa, valvoa sen soveltamista ja tiedottaa siitä entistä paremmin, jotta mahdolliset korvausvaatimukset eivät hidastaisi innovointia. ETSK haluaa kuitenkin korostaa, että kyseisiä ratkaisuja ei pitäisi käyttää terveyden ja turvallisuuden alalla. Lisäksi olisi harkittava vastaavien vaihtoehtoisten ratkaisujen käyttämistä julkisissa hankintamenettelyissä välineenä, jonka avulla edistetään standardien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK kannattaa ehdotusta perustaa korkean tason foorumi auttamaan komissiota tulevien standardointiprioriteettien ennakoinnissa ja tehdä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa näitä prioriteetteja koskevan poliittisen yhteisymmärryksen varmistamiseksi. On kuitenkin ratkaisevan tärkeää huolehtia siitä, että teollisuus ja asiaankuuluvat sidosryhmät ovat mukana tässä korkean tason foorumissa ja että sen työskentely on johdonmukaista EU:n teollisuusfoorumin ja teollisten allianssien kanssa. ETSK kehottaa komissiota joka tapauksessa selventämään ehdotetun standardeja käsittelevän huippuosaamiskeskuksen ja muiden foorumien keskinäistä suhdetta. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Strategiassa mainitaan useita tutkijoille, nuorille ammattilaisille ja alan toimijoille suunnattuja koulutusaloitteita, joilla pyritään edistämään standardointiin liittyvän osaamisen kehittymistä. Näitä ovat muun muassa Standardisation Booster -hanke, standardoinnin teemapäivien järjestäminen yliopistoissa, asiaa koskevan aineiston levittäminen EU Academy -alustalla sekä ulkomailla toteutettavien standardointihankkeiden rahoittaminen. ETSK pitää näitä ehdotuksia olennaisen tärkeinä etenkin pk- ja mikroyrityksille sekä puitteiden luomiseksi investoimiselle osaaviin ihmisiin ja kannattaa voimakkaasti niiden laajaa ja ripeää toteuttamista. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kannustaa erityisesti tekemään EU:n standardien tiimoilta kansainvälistä yhteistyötä ja hyödyntämään tässä EU:n ohjelmia ja rahastoja (esim. ”NDICI – Globaali Eurooppa” eli naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa ja Horisontti Eurooppa) sekä tukemaan sidosryhmien (pk-yritykset, kansalaisyhteiskunta, tutkijat) osallistumista kansainväliseen standardointiin ulkomailla, esimerkiksi Afrikassa. Tällaiset rakentavat hankkeet toimisivat vastapainona muiden maailman alueiden Afrikan mantereella harjoittamalle toiminnalle. Standardoinnin tehostamisesta pitäisi tehdä keskeinen osa EU:n Global Gateway -aloitetta. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

1

(2)  Ks. komission tiedonanto COM(2018) 764 final.

2

(3)  COM(2022) 31 final.

3

(4)  COM(2022) 32 final.

4

(5)  COM(2022) 30 final.

5

(6)  EUVL C 66, 8.2.2022, s. 1.

6

(7)  COM(2022) 32 final.

7

(8)  COM(2022) 30 final.

8

(9)  https://isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3146825/4229629/4230450/4230458/01__Agreement_on_Technical_ Cooperation_between_ISO_and_CEN_(Vienna_Agreement).pdf?nodeid = 4230688&vernum=-2

9

(10)  http://www.iec.ch/about/globalreach/partners/pdf/IEC-CENELEC_Frankfurt_Agreement%7B2016%7D.pdf

10

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/48

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat”

(COM(2021) 566 final)

”Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta”

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) ja

”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta”

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(2022/C 323/09)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Toinen esittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 144/2/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

6.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

144/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille yhteisymmärryksen siitä, että uusia omia varoja tarvitaan NextGenerationEU-aloitteeseen perustuvasta lainanotosta aiheutuneen velan maksamiseksi takaisin vaarantamatta muiden EU:n ohjelmien ja välineiden määrärahoja tai kasvattamatta merkittävästi bruttokansantuloon (BKTL) perustuvien varojen osuutta. Tiedonannossa esitetyt komission ehdotukset ovat tarpeellisia, mutta ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että uuden järjestelmän suunnittelussa pyritään tasapuolisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen, tehokkuuteen, avoimuuteen, yksinkertaisuuteen ja vakauteen ja painotetaan kilpailukykyä ja yhteisvastuullista toimintaa silloin kun se on tarpeen. ETSK pitää erityisen tärkeänä kotitalouksien ja yritysten tukemista tarvittaessa ja suosittaa painokkaasti tekemään kohdennetumpia vaikutustenarviointeja maakohtaisesti ja eri toimialoilla, jotta voidaan havaita mahdolliset kielteiset vaikutukset kotitalouksiin ja EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat ovat tärkeä väline kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, ja ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että tämä toteutetaan häiriöttömästi ja kustannustehokkaasti. ETSK panee merkille päästökauppajärjestelmän laajentamisen koskemaan meriliikennealaa, ilmailun päästöoikeuksien asteittaisen lisäämisen sekä tieliikenteen ja rakennusten sisällyttämisen järjestelmään. ETSK pitää uskottavana, että rajallinen osuus päästökauppajärjestelmän tuloista voitaisiin ohjata EU:n talousarvioon. Kyseessähän on Euroopan laajuinen ilmastoväline, joka auttaa saavuttamaan ilmastoneutraaliustavoitteet ja vahvistamaan sisämarkkinoita. Tuloja pitäisi siis olla riittävästi niiden alojen tukemiseksi, jotka joutuvat toteuttamaan lisätoimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Lisäksi ETSK toistaa, että saastuttaja maksaa -periaatetta olisi sovellettava kaikissa maissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n päästökauppajärjestelmä ja hiilirajamekanismi ovat sidoksissa toisiinsa, joten ETSK:n mielestä niitä olisi tarkasteltava samassa hengessä. EU:n päästökauppajärjestelmä voi aiheuttaa hiilivuotoa, kun taas hiilirajamekanismi voi paikata tällaisen vuodon asettamalla hinnan tuontituotteiden sisältämille kasvihuonekaasupäästöille. ETSK varoittaa kuitenkin, ettei pidä suunnitella sellaista hiilirajamekanismia, joka asettaisi Euroopan valmistusteollisuuden ja muut yritykset epäedulliseen kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että ennakoitavuus- ja avoimuuskriteerien noudattaminen on turvattava, sillä EU:n päästökauppajärjestelmästä ja hiilirajamekanismista saatavat tulot voivat vaihdella. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komissio ehdottaa myös kolmatta omien varojen luokkaa: jäsenvaltiot suorittaisivat EU:n talousarvioon kansallisen rahoitusosuuden, joka perustuu kullekin jäsenvaltiolle kohdennettavaan osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista. ETSK pitää tätä asianmukaisena perustana EU:n omille varoille: se täyttää oikeudenmukaisuusvaatimukset, sillä yritykset maksaisivat osuuden jäännösvoitoista sen mukaan, missä niillä on toimintaa ja missä ne tuottavat voittoa. ETSK katsoo kuitenkin, että on turvattava tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisessä verojärjestelmässä, jotta EU:n yritykset eivät joudu epäedulliseen kilpailuasemaan. Uudet säännöt olisi pantava täytäntöön samaan aikaan EU:n suurimpien kauppakumppaneiden ja kilpailijamaiden kanssa. Lisäksi uusia sääntöjä olisi sovellettava yhdenmukaistettujen määritelmien ja standardien mukaisesti. ETSK painottaa myös yhtiöverotulojen epävakautta ja vaikeutta arvioida ennalta tästä omien varojen lähteestä saatavia tuloja. Komitea korostaa, että keskustelut sopimuksen täytäntöönpanoa koskevista lopullisista yksityiskohdista ovat vielä kesken. ETSK katsookin, että on liian aikaista laskea näitä omia varoja pysyviksi EU:n varoiksi, etenkin kun huomioon on otettava se mahdollisuus, että jäsenvaltioiden täytyy maksaa osa verotuloista kolmansille lainkäyttöalueille. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK varoittaa, että kotitalouksiin ja yrityksiin kohdistuvan mahdollisen ylimääräisen verorasitteen neutralisoimiseksi saatetaan tarvita kansallisen tason verouudistuksia ja/tai korvausmekanismeja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK toteaa myös, että uuden omien varojen järjestelmän asianmukainen suunnittelu ja sujuva täytäntöönpano edellyttävät sekä vahvaa poliittista tahtoa syventää EU:n yhdentymistä että selkeää etenemissuunnitelmaa kohti tulevaisuuden Eurooppaa. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon Ukrainan sota. Komission ehdotusta saatetaankin joutua jossain vaiheessa tarkistamaan. ETSK on sitoutunut tarkkailemaan ja seuraamaan jatkuvasti tämän räikeän maahantunkeutumisen inhimillisiä ja aineellisia seurauksia ja niiden ennalta-arvaamatonta kehitystä voidakseen arvioida hyvissä ajoin, mikä on paras tapa toimia. |
| --- | --- |

1.7

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio ehdottaa perustettavaksi uusia omia varoja EU:n talousarvioon luomalla kolme uutta tulonlähdettä: ensimmäinen perustuu tarkistetusta päästökauppajärjestelmästä saataviin tuloihin, toinen ehdotetun EU:n hiilirajamekanismin tuottamiin varoihin ja kolmas verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan OECD:n ja G20-ryhmän alustavan, vielä keskeneräisen sopimuksen nojalla EU:n jäsenvaltioille kohdennettavaan osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista (nk. ensimmäinen pilari). Näiden uusien tulonlähteiden arvioidaan tuottavan EU:n talousarvioon yhteensä jopa 17 miljardia euroa vuosittain vuosina 2026–2030. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uudet omat varat auttaisivat maksamaan takaisin varoja, jotka EU on nostanut NextGenerationEU-välineen avustusosuuden rahoittamiseksi. Uuden päästökauppajärjestelmän on tämän mukaisesti tarkoitus osallistua sosiaalisen ilmastorahaston rahoittamiseen 55-valmiuspaketin suunnitelman mukaisesti. Sosiaalisen ilmastorahaston rahoittaminen on yksi ehdotuksen tärkeistä tavoitteista. Rahasto tukisi sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymää ja tarjoaisi rahoitusta heikossa asemassa oleville kotitalouksille, liikenteenkäyttäjille ja mikroyrityksille, jotta nämä voisivat rahoittaa energiatehokkuuteen, uusiin lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmiin ja puhtaampaan liikkuvuuteen kohdistuvia investointeja. Lisäksi rahastosta voidaan myöntää tarvittaessa väliaikaista suoraa tulotukea. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Heinäkuussa 2021 hyväksytyn 55-valmiuspaketin tarkoituksena on vähentää EU:n kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoihin verrattuna. Tavoitteena on saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Pakettiin sisältyy EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistaminen niin, että se koskisi tulevaisuudessa myös meriliikennealaa, mahdollistaisi ilmailun päästöoikeuksien huutokaupan lisäämisen ja loisi uuden järjestelmän rakennuksia ja tieliikennettä varten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uusi päästökauppajärjestelmä auttaisi varmistamaan sujuvan siirtymisen vähähiiliseen talouteen, jossa ei unohdeta yhteiskunnan heikko-osaisimpia. Tällä hetkellä suurin osa päästöoikeuksien huutokaupan tuloista ohjataan kansallisiin talousarvioihin. Ehdotetussa uudessa järjestelmässä 25 prosenttia EU:n päästökauppatuloista ohjattaisiin EU:n talousarvioon. Tulot EU:n talousarvioon olisivat arviolta keskimäärin 12,5 miljardia euroa vuodessa vuosina 2026–2030. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio ehdottaa myös hiilirajamekanismia, jonka tarkoituksena on pienentää EU:hun kohdistuvan hiilivuodon riskiä asettamalla tuontituotteille hiilen hinta, joka vastaa summaa, joka olisi maksettu, jos tavarat olisi tuotettu unionissa. Mekanismia sovelletaan tiettyihin valittuihin aloihin, ja komissio pitää sitä täysin yhteensopivana WTO:n sääntöjen kanssa. Ehdotuksen mukaan hiilirajamekanismi otetaan asteittain käyttöön sitä mukaa kun luovutaan asteittain päästökauppajärjestelmän uudelleenjakomekanismista, jonka olikin tarkoitus olla vain väliaikainen. EU:hun tuotavista tuotteista maksettaisiin maksu, joka perustuu niiden ”hiilipitoisuuteen” eli niiden tuotannosta aiheutuneisiin hiilidioksidipäästöihin (näiden hiilidioksidipäästöjen kokonaishinta on sama kuin hiilen hinta EU:ssa). Toisaalta muihin maihin vietäviin tavaroihin ei sovelleta alennusta (joka perustuu eroon niiden tuotannosta Euroopassa maksetun hiilen hinnan ja kohdemarkkinoiden hiilen hinnan välillä). Tämän korvaamiseksi innovaatiorahasto, jonka tulot saadaan 450 miljoonan päästöoikeuden huutokaupasta vuosina 2020–2030, auttaa Euroopan teollisuutta sopeutumaan hiilestä irtautumisen prosessiin. Rahaston suuruus voi vuosina 2020–2030 olla noin 10 miljardia euroa hiilen hinnasta riippuen. Innovaatiorahasto on keskeinen rahoitusväline koko EU:n talousaluetta koskevien Pariisin sopimuksen mukaisten sitoumusten täyttämisessä ja Euroopan muuttamista ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä koskevan Euroopan komission strategisen vision tukemisessa. Tämä on todettu myös Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmassa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio ehdottaa, että hiilirajamekanismin tuottamista varoista 75 prosenttia ohjataan EU:n talousarvioon, minkä arvioidaan olevan vuosittain keskimäärin noin miljardi euroa vuosina 2026–2030. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kolmas ehdotettu tulonlähde saataisiin verottamalla tiettyä osuutta maailman suurimpien ja kannattavimpien monikansallisten yritysten ”jäännösvoitoista”, kuten veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa viime vuonna sovittiin. Järjestelyn yksityiskohdat on vielä viimeisteltävä. Tähän sisältyy kaksipilarinen ratkaisu maasta toiseen suuntautuviin verosiirtoihin puuttumiseksi, kansainvälisten verosääntöjen johdonmukaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että voittoja verotetaan siellä, missä taloudellista toimintaa harjoitetaan ja arvonmuodostus tapahtuu. Komissio ehdottaa omien varojen lähdettä, joka vastaa 15:tä prosenttia EU:n jäsenvaltioille kohdennettavasta osuudesta soveltamisalaan kuuluvien yritysten jäännösvoitoista. Verotulojen uudelleenohjaamista kolmansiin maihin ei kuitenkaan ole otettu huomioon. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Seuraavassa vaiheessa komissio laatii EU:n direktiivin, kun OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen sopimus ensimmäisestä pilarista on saatu valmiiksi. Prosessi täydentyy toisesta pilarista annettavalla direktiivillä, josta komissio antoi äskettäin erillisen ehdotuksen (1). Ennen sopimuksen valmiiksi saattamista EU:n talousarvioon odotetaan ohjautuvan arviolta noin 2,5–4 miljardia euroa vuodessa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EU:n täytyy muuttaa kahta tärkeää säädöstä, jotta ehdotetut uudet omat varat voidaan sisällyttää EU:n talousarvioon. Ensinnäkin komissio ehdottaa omia varoja koskevan päätöksen muuttamista kolmen uuden omien varojen lähteen lisäämiseksi entisiin omiin varoihin. Toiseksi komissio ehdottaa muutosta asetukseen nykyisestä EU:n pitkän aikavälin talousarviosta, joka kattaa vuodet 2021–2027, eli asetukseen monivuotisesta rahoituskehyksestä. Muutos tekee oikeudellisesti mahdolliseksi aloittaa NextGenerationEU-välineen lainojen takaisinmaksu jo nykyisen rahoituskehyskauden aikana. Samaan aikaan ehdotetaan asiaankuuluvien monivuotisen rahoituskehyksen menokattojen nostamista vuosiksi 2025–2027 sosiaalisen ilmastorahaston lisämenojen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Päätös omista varoista on hyväksyttävä yksimielisesti neuvostossa Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen. Päätös voi tulla voimaan sen jälkeen, kun kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus edellyttää neuvoston yksimielistä hyväksyntää Euroopan parlamentin hyväksynnän jälkeen. |
| --- | --- |

2.10

3.   Yleistä

| 3.1 | On selvää, että tarvitaan omiin varoihin perustuva taloudellinen malli, jotta EU voi maksaa takaisin NextGenerationEU-välineen avustusosuuden ja sosiaalisen ilmastorahaston rahoittamiseksi nostamansa varat. Taloudellisen mallin täytäntöönpano on kuitenkin haasteellista. ETSK toteaa myös, että komission ehdotuksessa vakiinnutetaan säännöt, joiden nojalla EU:n talousarvioon suoritetaan täydentäviä kansallisia rahoitusosuuksia. Mikäli talousarvio jäisi vajaaksi, sovellettaisiin edelleen nykyistä bruttokansantuloon perustuvaa rahoitusosuusjärjestelmää. ETSK panee kuitenkin merkille, että komissio aikoo vuonna 2023 ehdottaa vielä uusia omia varoja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo joka tapauksessa, että tarkasteltavana oleva ehdotus heijastaa nykyistä tulonkeruujärjestelmää ja nojautuisi edelleen erittäin vahvasti jäsenvaltioiden maksuosuuksiin. ETSK toteaa kuitenkin, että omien varojen järjestelmän mallin laajentaminen tarjoaisi käyttöön varat, joiden turvin voitaisiin reagoida tehokkaammin talouden häiriöihin ja tukea taloudellisesti kestävän kasvun aloitteita ja talouden elpymistä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kaiken kaikkiaan omien varojen malli auttaisi myös vahvistamaan talous- ja rahaliiton rahoituskapasiteettia, edistäisi mahdollisesti taloudellista lähentymistä ja auttaisi lieventämään epäsymmetrisiä makrotalouden häiriöitä. Omien varojen käyttö tehostaisi myös politiikkaa, kun rahoitus olisi tiiviisti sidoksissa EU:n tavoitteisiin esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja talouden kestävyyden alalla. Yhteys EU:n poliittisten tavoitteiden ja rahoituslähteiden välillä valittaessa omien varojen muotoja on tärkeä näkökohta, jota ETSK kannattaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että omien varojen löytäminen on haastava tehtävä ja että mahdollisilla vaihtoehdoilla on omat huonot puolensa (varsinkin riittävyyden, vakauden tai vaikuttavuuden suhteen). Siksi komission ehdottama järjestelmä, jossa yhdistellään erilaisia omia varoja ja minimoidaan näin esimerkiksi omien varojen määrän vaihtelu, on tarpeellinen. Erilaisten omien varojen yhdistelmä auttaa myös jakamaan taloudellista taakkaa oikeudenmukaisemmin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi ETSK pitää erittäin tärkeänä, että omien varojen hallinnointi on tehokasta. Sen vastapainoksi on kuitenkin varmistettava menopuolen tehokkuus ja vaikuttavuus kaikissa vaiheissa. Tämä koskee erityisesti sosiaalisen ilmastorahaston (2) menoja, joilla on tarkoitus lievittää liikenteessä ja rakennusten lämmitysjärjestelmissä käytettävän hiilen hinnan nousun aiheuttamia kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. ETSK on jo ilmaissut tässä yhteydessä huolensa erityisesti siitä, että rakennuksia ja liikennettä koskevan päästökauppajärjestelmän kustannukset olisivat odotettuja hyötyjä suuremmat ja voisivat johtaa hallitsemattomiin hintapiikkeihin. ETSK on myös maininnut, että on valtava haaste suunnitella tehokasta ja oikeudenmukaista korvausmekanismia 27 jäsenvaltion EU:ssa, jossa eri maiden tilanteet ovat sosioekonomisesti ja ilmastollisesti hyvin erilaisia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK panee merkille, että jäsenvaltiot ovat tähän asti käyttäneet päästökauppajärjestelmän huutokauppatulot ilmastotoimiin ja päästökauppa-aloihin suuntautuvien investointien tukemiseen ja ovat näin vauhdittaneet päästövähennyksiä. ETSK varoittaa, että kun osa päästökauppajärjestelmän tuloista käytetään NextGenerationEU-välineen avustusosuuden takaisinmaksuun, tästä voi aiheutua taloudellisia rajoitteita, jotka estävät lisätuen myöntämisen Euroopan taloudelle ja väestölle hiilineutraaliuteen johtavan siirtymän aikana. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannattaa innovaatiorahastoa ja sen tavoitetta auttaa yrityksiä investoimaan puhtaaseen energiaan ja puhtaaseen teollisuuteen. ETSK on kuitenkin ilmaissut epäilynsä siitä, pystyykö rahasto ylläpitämään ja vahvistamaan EU:n teollisuuden kilpailuasemaa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kannattaa yleisesti komission ehdottamia kolmea uutta omien varojen lähdettä mutta varoittaa näiden lisätulojen mahdollisista vaikutuksista kotitalouksiin ja yrityksiin. Mahdollisen ylimääräisen verorasitteen neutralisoimiseksi saatetaankin tarvita kansallisen tason verouudistuksia tai korvausmekanismeja. Lisäksi ETSK varoittaa Ukrainan sodan aiheuttamien korkeampien energianhintojen vaikutuksista kotitalouksiin ja yrityksiin. Nämä lisäkustannukset ja niiden sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset saattavat viedä pohjaa komission ehdotukselta. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon Ukrainan sota. Komission ehdotusta saatetaankin joutua jossain vaiheessa tarkistamaan. ETSK on tämän vuoksi sitoutunut tarkkailemaan ja seuraamaan jatkuvasti tämän räikeän maahantunkeutumisen inhimillisiä ja aineellisia seurauksia ja niiden ennalta-arvaamatonta kehitystä voidakseen arvioida hyvissä ajoin, mikä on paras tapa toimia. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tarvitaan rahoituslähteitä, jotta NextGenerationEU-väline saadaan todella maksettua takaisin. Rahoituslähteiden on oltava vakaita, sosiaalisesti oikeudenmukaisia ja yrityksille suotuisia. Vakaus on ehdoton vaatimus, samoin kuin yksinkertaisuus ja varmuus. Lisäksi olisi varmistettava, että käyttöön otetut järjestelmät, erityisesti päästökauppajärjestelmä ja hiilirajamekanismi, kestävät talouden häiriöitä. Kotitalouksiin ja yrityksiin kohdistuvaa lisärasitetta on vältettävä, eikä ETSK vielä esitä arviotaan siitä, miten rahoituslähteet voivat vaikuttaa sekä kotitalouksiin että yrityksiin. ETSK suosittaa tekemään tässä yhteydessä kohdennetumpia vaikutustenarviointeja maakohtaisesti ja eri toimialoilla, jotta voidaan havaita mahdolliset kielteiset vaikutukset kotitalouksiin ja EU:n yritysten yleiseen kilpailukykyyn. Lisäksi olisi hyödyllistä arvioida NextGenerationEU-välineestä maksettujen varojen määrä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK kannattaa sitä, että jäsenvaltiot osoittavat osan OECD:n verouudistuksen jälkeen niille päätyvistä jäännösverotuloista komissiolle omiksi varoiksi, mutta tällaisesta siirrosta ei saisi aiheutua uusia rasitteita kotitalouksille tai yrityksille. ETSK suosittaa tarvittaessa verouudistuksen tekemistä muilla tasoilla siirron yhteydessä, jotta kotitalouksilta ja yrityksiltä ei tarvitsisi periä lisämaksuja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että OECD:n kansainvälinen yritysverotusta koskeva ennakkosopimus on merkittävä läpimurto pyrkimyksissä varmistaa, että globaaleja suuryhtiöitä verotetaan siellä, missä taloudellinen toiminta ja arvonmuodostus tapahtuvat. ETSK uskoo myös, että uudet säännöt voivat vakauttaa ja johdonmukaistaa kansainvälistä verojärjestelmää. ETSK katsoo kuitenkin, että on turvattava kaikin keinoin toimintaedellytysten tasapuolisuus kansainvälisessä verojärjestelmässä. Uudet säännöt olisi pantava täytäntöön samaan aikaan EU:n suurimpien kauppakumppaneiden ja kilpailijamaiden kanssa. Lisäksi uusia sääntöjä olisi sovellettava yhdenmukaistettujen määritelmien ja standardien mukaisesti. ETSK painottaa myös yhtiöverotulojen epävakautta ja vaikeutta arvioida ennalta tästä omien varojen lähteestä saatavia tuloja. Komitea korostaa, että keskustelut sopimuksen täytäntöönpanoa koskevista lopullisista yksityiskohdista ovat vielä kesken. ETSK katsookin, että on liian aikaista laskea näitä omia varoja pysyviksi EU:n varoiksi, etenkin kun huomioon on otettava se mahdollisuus, että jäsenvaltioiden täytyy maksaa osa verotuloista kolmansille lainkäyttöalueille. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että on rohkea veto ehdottaa päästökauppajärjestelmän tulojen siirtämistä omiksi varoiksi ja luopumista ajattelusta, että ne olisivat luonteeltaan kansallisia varoja. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että ehdotus ei kannusta vähentämään saastumista merkittävällä tavalla saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. ETSK katsoo lisäksi, että saastuttaja maksaa -periaatetta olisi sovellettava kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla. Haasteena tässä yhteydessä on edelleen se, miten tulot investoidaan uudelleen niin, että ne hyödyttävät yhteisöjä. Myös ehdotuksen vaikutukset kiinteistömarkkinoiden kaltaisiin aloihin on arvioitava maakohtaisesti tai alueittain, sillä aluesuunnittelusäännöt ovat usein erilaisia ja energiatehokkuuden kustannukset voivat johtaa kiinteistöjen hintojen nousuun. ETSK suhtautuu myönteisesti tilapäiseen yhteisvastuulliseen mukautusmekanismiin, joka auttaa varmistamaan, että omiin varoihin suunnattava rahoitusosuus on kullekin jäsenvaltiolle oikeudenmukainen. Sitä varten sovelletaan BKTL-pohjaisia enimmäis- ja vähimmäisrahoitusosuuksia. Näin vältetään se tilanne, että jotkin jäsenvaltiot maksavat taloutensa kokoon nähden suhteettoman suuren rahoitusosuuden EU:n talousarvioon jäsenvaltioiden siirtyessä kestävämpään talouteen. Toisaalta ETSK on huolissaan siitä, että jos päästökauppajärjestelmä pannaan täytäntöön vain osittain, hiilirajamekanismi on vaarassa. Tällöin jäsenvaltiot voisivat saada verukkeen syyttää Eurooppaa epäsuosituista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on myös sitä mieltä, että ehdotetuilla uusilla varoilla on tuettava EU:n poliittisia tavoitteita erityisesti sisämarkkinoiden, kilpailukyvyn ja kestävän kasvun suhteen ja että niiden on parannettava EU:n kansalaisten hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Toinen tärkeä näkökohta on se, että ehdotuksista aiheutuva taloudellinen rasite on jaettava oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden kesken. ETSK korostaa jäsenvaltioiden välisiä rakenteellisia eroja, joiden vuoksi yksittäiset ehdotukset vaikuttavat eri tavoin eri jäsenvaltioihin. ETSK on tyytyväinen siihen, miten sosiaalisen ilmastorahaston tuki jaetaan kansallisella tasolla maa- ja aluekohtaisen suhteellisen vaurauden perusteella. On kuitenkin ehdottomasti huolehdittava siitä, että ehdotusten täytäntöönpano eri puolilla EU:ta tapahtuu oikeudenmukaisesti. Tärkeää on myös varmistaa, että uusien omien varojen laskenta, siirtäminen ja valvonta eivät aiheuta liiallista hallinnollista taakkaa Euroopan komissiolle, unionin toimielimille tai kansalliselle hallinnolle. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (COM (2021) 823 final).

1

(2)  EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158.

2

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/54

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä”

(COM(2022) 34 final)

(2022/C 323/10)

| Esittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Krzysztof BALON

Toinen esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 6.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 132/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

6.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

132/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) kirjattu tavoite ja että pitkällä aikavälillä tämän tavoitteen täyttäminen on ratkaisevan tärkeää ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi maanosana vuoteen 2050 mennessä. Toisaalta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä vakavin haaste, myös koheesiopolitiikan kannalta, on Venäjän Ukrainaan tekemä hyökkäys, joka on itse asiassa myös hyökkäys Euroopan unionia vastaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tässä yhteydessä ja ottaen huomioon, että Ukraina on hakenut unionin jäsenyyttä ja että Ukrainan kansalaisyhteiskunta tukee voimakkaasti Euroopan yhdentymistä mahdollisimman pian, ETSK puoltaa Ukrainan mahdollisimman nopeaa liittymistä unioniin ja kehottaa mukauttamaan koheesiopolitiikkaa ja sen rahoitusvälineitä vastaavasti tulevina vuosina, jotta voidaan vastata maan sodanjälkeisen jälleenrakentamisen haasteisiin. Tässä tarkoituksessa komitea ehdottaa, että perustetaan pikaisesti erityinen Euroopan unionin rahasto Ukrainan jälleenrakentamista ja kehittämistä varten. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Samalla komitea kehottaa jäsenvaltioita, unionin alueita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita hyödyntämään optimaalisen tehokkaasti ja nopeasti mahdollisuuksia tukea Ukrainasta tulevia pakolaisia keinoin, jotka luodaan Euroopan komission 8. maaliskuuta 2022 ehdottamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella koheesiopolitiikan tukitoimista Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) (1) ottaen huomioon komission 23. maaliskuuta 2022 tekemän ehdotuksen REACT-EU-asetuksen muuttamisesta (2). Tätä tukea olisi jaettava ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös aiheeseen erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen, toimesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Toinen merkittävä haaste on selviytyä meneillään olevan pandemiakriisin vaikutuksista. Erityisesti koheesiopolitiikassa on otettava huomioon, että pandemian kielteiset vaikutukset ovat yleensä olleet suuremmat vähemmän kehittyneillä alueilla ja muita heikommassa asemassa olevissa sosiaaliryhmissä. Tämä tilanne oikeuttaa ”positiivisen syrjinnän” harjoittamista ja Euroopan unionin varojen jakamista koskevissa päätöksissä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK yhtyy komission tiedonannon luvussa 5 esitettyihin päätelmiin, jotka koskevat erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ilmastopolitiikan yhteydessä; koulutukseen sekä tutkimuksen ja innovoinnin alalle tehtävien investointien lisäämistä; asianmukaista väestörakenteen muutokseen vastaamista; rajat ylittävän yhteistyön vahvistamista, infrastruktuuri mukaan lukien; yleishyödyllisten palvelujen yleisen saatavuuden varmistamista myös maaseutualueilla; rahastojen toiminnan yksinkertaistamista ja joustavoittamista sekä kumppanuusperiaatteen johdonmukaista noudattamista erityisesti suhteissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa täydentävyysperiaatteen järkevää soveltamista ja ennakkoehtojen täytäntöönpanoa siten, että alueita, joilla ei ole vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, ei syrjitä. Taloudellisessa ja sosiaalisessa lähentymisessä olisi pyrittävä parhaiden tasalle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että tarvitaan uutta finanssipoliittista lähestymistapaa, jota edistetään EU:n tasolla ja joka vahvistaa asetettuja koheesiotavoitteita. Tätä varten on tarpeen edistää finanssipolitiikkaa, jossa otetaan tarkasteluun Euroopan maiden välillä tällä hetkellä vallitsevan kilpailun lopettaminen. Muussa tapauksessa jäsenvaltioiden finanssipolitiikkojen väliset erot saattavat lisätä riskiä ”kahden nopeuden Euroopasta”. Lisäksi finanssipoliittisia sääntöjä on uudistettava perusteellisesti keskittyen maiden julkisen velan kestäväpohjaisuuteen, Euroopan talouden ohjausmekanismeihin sekä tasapuolisempaan ja progressiivisempaan eurooppalaiseen veronkantoon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pandemiakriisi on osoittanut, että alueelliseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen olisi liityttävä myös poliittinen yhteenkuuluvuus. Kriisitilanteissa on tarpeen vahvistaa EU:n toimielinten koordinointiroolia myös aloilla, joiden suhteen perussopimuksissa ei määrätä unionin toimivallasta. Tämä on keskeinen kysymys sekä sisämarkkinoiden toiminnan että elpymis- ja selviytymiskyvyn parantamisen sekä eurooppalaisen solidaarisuuden ja identiteetin edistämisen kannalta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Koheesiopolitiikkaa olisi toteutettava siten, että varmistetaan unionin kehitys- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen. Sen avulla olisi kuitenkin yhtä lailla pantava täytäntöön kaikki Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta tinkimättä ja johdonmukaisesti. Ilmastopolitiikan toteuttaminen edellyttää oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin tehokkaan käytön lisäksi myös täydentäviä toimia alueellisella tasolla laadukkaiden työpaikkojen turvaamiseksi ja varmistamiseksi muun muassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla. Samalla sosiaalisen suojelun järjestelmiä on vahvistettava välineiksi, joilla torjutaan köyhyyttä ja syrjäytymistä ja samalla parannetaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Koheesiopolitiikan onnistuminen riippuu siitä, otetaanko yhteisötalouden kokonaisuudet mahdollisimman laajasti mukaan sen täytäntöönpanoon. Tämä koskee erityisesti yleishyödyllisiä palveluja tarjoavia tahoja, myös vammaisille henkilöille ja muille sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville ryhmille palvelujaan suuntaavia. Näiden yhteisöjen olisi yhteistyössä työntekijöiden ja vapaaehtoisten kanssa varmistettava korkealla tasolla oleva yhteiskunnallinen osallistuminen ja oikeudenmukaisuus sekä tuettava digitalisaatiota siirtymää ja ympäristönsuojelua. Näille toimijoille olisi annettava suotuisat edellytykset mainittujen seikkojen kehittämiseen EU:n rahastoista myönnettävän erityisen rahoitustuen, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen takaaman suotuisan kohtelun, sääntöjen yksinkertaistamisen, perusteettomien valvontatoimien merkittävän vähentämisen ja byrokraattisten vaatimusten poistamisen avulla kulloisissakin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Edistyminen digitalisaation alalla on olennainen osa koheesiopolitiikkaa. Digitalisaation olisi edistettävä paitsi taloudellista tuottavuutta myös kaikkien unionissa asuvien ihmisten, myös muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, koulutustasoa ja sosiaalista osallisuutta. Tätä varten on tarpeen varmistaa laajakaistainternetin yleinen saatavuus maksuttomana julkisena palveluna. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK huomauttaa, että myös muita infrastruktuurin osia tarvitaan teknologian tehokkaaseen käyttöön koko yhteiskunnassa ja yrittäjäkentässä. Jäsenvaltioiden on otettava asia huomioon tehdessään investointipäätöksiä. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja unionin alueita ottamaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mahdollisimman laajasti ja aidosti mukaan koheesiopolitiikan muotoiluun ja sen vaikutusten seurantaan. Tällainen liitto auttaa mittaamaan, missä määrin koheesiopolitiikan tavoitteet on saavutettu. Tämän ei pitäisi perustua ainoastaan määrällisiin indikaattoreihin vaan myös laadullisiin indikaattoreihin (kehityksen mittaamiseen, ei pelkästään kasvun luotaamiseen). On erittäin tärkeää, että Euroopan komissio seuraa jatkuvasti kumppanuusperiaatteen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, sillä periaatteen täysi ja avoin toteuttaminen vaikuttaa myönteisesti tehostamalla ja järkiperäistämällä EU:n talousarvion käyttöä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Riippumatta kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja itse ETSK:n osallistumisesta syklisesti järjestettyihin koheesiofoorumeihin komitea ehdottaa, että vuosittain järjestetään koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa käsittelevä Eurooppa-neuvoston tapahtuma työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien kanssa. |
| --- | --- |

1.14

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | ETSK pitää komission kahdeksannesta koheesiokertomuksesta antamaa tiedonantoa ”Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä” tervetulleena. Kertomus on kipeästi kaivattu tietolähde taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi toteutetuista toimista ja koheesioon liittyvistä ongelmista. Uusi asiakirja on sitäkin tärkeämpi, koska edellisen, seitsemännen kertomuksen julkaisemisesta on kulunut jo yli neljä vuotta. Julkaisuhetkellä komission tiedonannossa ei oteta huomioon Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen vaikutuksia, joka on itse asiassa hyökkäys Euroopan unionia vastaan, eikä koheesiopolitiikan vakavinta haastetta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä pakolaiskriisin sekä Ukrainan sodanjälkeisen jälleenrakentamisen ja Ukrainan eurooppalaisen integraation yhteydessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kun otetaan huomioon Ukrainan toistuvasti ilmaisema halu liittyä Euroopan unioniin, Ukrainan kansalaisyhteiskunnan vahva Eurooppa-myönteisyys ja maan unionille osoittama virallinen pyyntö, komitea tukee voimakkaasti Ukrainan liittymistä Euroopan unioniin mahdollisimman pian ja kehottaa siksi mukauttamaan koheesiopolitiikkaa ja sen rahoitusvälineitä tulevina vuosina vastaavasti ja erityisesti perustamaan pikaisesti erityinen rahasto Ukrainan jälleenrakentamista ja kehittämistä varten. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Samalla komitea kehottaa jäsenvaltioita, unionin alueita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita hyödyntämään optimaalisen tehokkaasti ja nopeasti mahdollisuuksia tukea Ukrainasta tulevia pakolaisia keinoin, jotka luodaan Euroopan komission 8. maaliskuuta 2022 ehdottamalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella koheesiopolitiikan tukitoimista Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE).) (3) Toimia tarvitaan myös vuosien 2014–2021 rahoitusnäkymissä ja REACT-EU-välineessä aikaansaatujen säästöjen ohjaamiseksi nopeasti ja joustavasti pakolaisten suoraan tukemiseen erityisesti Ukrainan naapurimaissa ja erityisen rahaston perustamiseksi tätä tarkoitusta varten, jos tällä hetkellä käytettävissä olevat varat osoittautuvat riittämättömiksi. CARE-välineestä olisi varattava rahoitusta sitä varten, että parannetaan työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toiminnallisia valmiuksia edustaa ukrainalaispakolaisia näiden pyrkiessä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tähän liittyen komitea suhtautuu erittäin myönteisesti komission ehdotukseen (4) muuttaa REACT-EU-asetusta siten, että suurempi osa lisärahoitusvaroista osoitetaan jäsenvaltioille, jotka joutuvat kohtaamaan eniten Ukrainasta pakenevia henkilöitä joko kauttakulkumaana tai lopullisena määränpäänä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kun otetaan huomioon Ukrainan rajanaapureina olevien EU:n jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tähänastinen valtava panos Ukrainasta kotoisin olevien pakolaisten tukemisessa, joka ylittää merkittävästi julkisen vallan tahojen antaman avun, ETSK kehottaa jäsenvaltioita lisäämään näille organisaatioille antamaansa organisatorista ja taloudellista tukea tuntuvasti, ja osoittamaan sitä myös Euroopan unionin rahastovaroista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Meneillään olevan pandemiakriisin ratkaiseminen on myös erittäin vakava haaste. Kertomuksessa korostetaan, että pandemia on johtanut suurimpaan taantumaan sitten vuoden 1945, erityisesti ihmisten väliseen kontaktiin perustuvilla aloilla (kuten matkailussa), mikä on muuttanut dramaattisesti työn, koulutuksen ja sosiaalisen elämän laatua sekä tilannetta raja-alueilla. Kaiken kaikkiaan pandemian kielteinen vaikutus on ollut suurempi muita vähemmän kehittyneillä alueilla, mikä on hidastanut lähentymistä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että koheesiopolitiikan tulisi kattaa kaikki olennaiset politiikanlohkot, finanssipolitiikka mukaan luettuna. ETSK toteaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioiden finanssipolitiikkojen nykyiset erot vaikuttavat osaltaan siihen, että Euroopassa on kaksi eri kehitysvauhtia. Koheesioon kohdennetulla veropolitiikalla on lopetettava jäsenvaltioiden 27 erilaisen verojärjestelmän välinen kilpailu, joka mahdollistaa sen, että monikansalliset yritykset pystyvät maksimoimaan voittonsa, mikä sekin kasvattaa kroonista eriarvoisuutta. Lisäksi finanssipoliittisia sääntöjä on uudistettava perusteellisesti keskittyen maiden julkisen velan kestäväpohjaisuuteen, Euroopan talouden ohjausmekanismeihin sekä tasapuolisempaan ja progressiivisempaan eurooppalaiseen veronkantoon. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi komitea arvioi huolestuneena, että vuodeksi 2023 suunniteltu vakaus- ja kasvusopimuksen keskeisten määräysten uudelleen käyttöön ottaminen vaikuttaa kielteisesti koheesioon. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo, että komission tiedonannossa esitetty koheesiopolitiikan haasteiden kuvaus on kattava ja tarkka, ja yhtyy sen 5 luvussa esitettyihin päätelmiin. ETSK pitää erityisen tärkeinä seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

2.9

| 2.9.1 | Torjutaan demokratiaan ja sen arvoihin kohdistuvaa painetta muun muassa kehittämällä osallistavaa demokratiaa ja ottamalla paikalliset toimijat, myös yhteisötalouden toimijat, työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, aktiivisesti mukaan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen suunnitteluun ja kumppanuusperiaatteen johdonmukaiseen soveltamiseen koheesiopolitiikassa. |
| --- | --- |

2.9.1

| 2.9.2 | Laajennetaan oikeudenmukaisen siirtymän mekanismia erityisesti ottamalla huomioon ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen sosiaaliset kustannukset, myös torjumalla köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

2.9.2

| 2.9.3 | Investoidaan enemmän osaamiseen, edistetään ihmisten luovuutta ja yrittäjyyttä koko elämänsä ajan, erityisesti koulutuksen, taitojen parantamisen ja elinikäisen oppimisen avulla, keinoilla, jotka perustuvat teknologiseen, vihreään ja digitaaliseen muutokseen, ja parannetaan ratkaisevasti virallista koulutusta alueilla, missä se ei ole vielä tyydyttävällä tasolla, muita heikompaan asemaan joutuneiden seutujen maaseutualueet mukaan luettuina. Komitea katsoo, että tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten ja laittomien työntekijöiden elinikäisen oppimisen tilanteen parantamiseen. |
| --- | --- |

2.9.3

| 2.9.4 | Lisätään investointeja tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja tuetaan siten innovointia, joka voi vauhdittaa kehitystä muita vähemmän kehittyneillä alueilla, sekä koko aluetason tukijärjestelmää alalla, kuten älykkään erikoistumisen strategioiden yhteydessä (5). |
| --- | --- |

2.9.4

| 2.9.5 | Vastataan tehokkaasti väestörakenteen muutokseen muun muassa tukemalla sellaisten henkilöiden työllistymistä, jotka kuuluvat työllisyysasteeltaan alhaisen tason ryhmiin, kuten nuoret ihmiset, joilla ei ole riittävää työkokemusta; ikääntyneet, puutteellisesti ammattitaitoiset henkilöt sekä EU:n ulkopuolelta tulevat muuttajat. |
| --- | --- |

2.9.5

| 2.9.6 | Vahvistetaan rajatylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä erityisesti ilmastoystävällisen raideinfrastruktuurin kehittämisen yhteydessä raja-alueilla ja jäsenvaltioiden välisten rajojen johdonmukaista avoimina pitoa ajatellen, myös kriisiaikoina. |
| --- | --- |

2.9.6

| 2.9.7 | Vahvistetaan kaupunkien ja maaseudun välisiä yhteyksiä myös sen varmistamiseksi, että kaikilla unionin kansalaisilla on mahdollisuus käyttää yleishyödyllisiä palveluja, jotka useissa tapauksissa keskittyvät kaupunkialueille. |
| --- | --- |

2.9.7

| 2.9.8 | Varmistetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen varojen käyttö on täysin yhteensopivaa koheesiopolitiikan täytäntöönpanon kanssa, hyödyntämällä resursseja asianmukaisesti, eli muun muassa koordinoimalla tiiviisti eri rahastojen varojen käyttöä. |
| --- | --- |

2.9.8

| 2.9.9 | Virtaviivaistetaan koheesiopolitiikkaa edunsaajien näkökulmasta yksinkertaistamalla ja joustavoittamalla rahastotoimien täytäntöönpanoa kyseisen toimintapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän on perustuttava elpymis- ja palautumistukivälineen yksinkertaistamisesta saatuihin kokemuksiin, ja tällöin kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että pienten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on helpompi saada ja toteuttaa koheesiopolitiikan varoista rahoitettavia hankkeita sekä tehdä niistä tiliä. |
| --- | --- |

2.9.9

| 2.10 | Schengen-alueen laajentamisella sellaisiin uusiin maihin, jotka noudattavat kaikkia oikeudellisia vaatimuksia, on suoria vaikutuksia: se auttaa parantamaan täydentävyyttä, kilpailukykyä ja yhtenäisyyttä EU:n kehittämisessä erityisesti Itä-Euroopassa. |
| --- | --- |

2.10

3.   Erityiset huomiot

3.1   Epätasainen edistyminen lähentymisessä: kahden nopeuden Eurooppa?

| 3.1.1 | On äärimmäisen tärkeää, ettei pandemiakriisin vaikutus yhdentymiseen johda niin sanottuun kahden nopeuden Eurooppaan. Täydentävyyden periaatetta olisi näin ollen sovellettava järkevästi. Lisäksi ennakkoehdot ohjelmakaudella 2021–2027, joissa sovelletaan useita edellytyksiä, joiden on täytyttävä, jotta varat voidaan ottaa käyttöön, eivät saa johtaa sellaisten alueiden poissulkemiseen, joiden saatavilla ei ole vaihtoehtoista rahoitusta talouskasvuun, ilmastopolitiikkaan ja sosiaaliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Jatkossakin tulee olemaan tarpeen siirtää varoja rikkaammilta alueilta köyhemmille alueille. Taloudellisessa ja sosiaalisessa lähentymisprosessissa olisi tähdättävä parhaiden tasalle. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Koheesiopolitiikan uudet riskit

| 3.2.1 | YK on varoittanut, että ilmastonmuutoksesta johtuvat pakolaisvirrat lisääntyvät. Tarvitaan uutta sääntelykehystä ja uusia politiikkastrategioita, jotta pakolaiset voivat asettua vastaanottaviin maihin, mikä takaa työllistymisen ja sosiaalisen suojelun. Äskettäisessä ehdotuksessa kriiseistä ja ylivoimaisista esteistä annettavaksi asetukseksi (6) ei oteta huomioon ympäristökriisiä, joka johtaa miljoonien ihmisten matkaamiseen EU:hun ja jopa näiden uudelleensijoittamiseen EU:n sisällä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Elintarvikkeiden hintojen jyrkkä nousu luo sekin uuden riskin heikossa asemassa oleville alueille ja henkilöille EU:ssa, mikä aiheuttaa huolta koheesiopolitiikkaa ajatellen. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Tarve vahvistaa Euroopan unionin toimielinten koordinoivaa roolia

| 3.3.1 | Pandemiakriisi on osoittanut, että alueellisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden syventämiseksi on tarpeen vahvistaa EU:n toimielinten koordinoivaa roolia myös aloilla, joiden suhteen perussopimuksissa ei määrätä unionin toimivallasta. Tämä koskee varsinkin kriisitilanteita. Vaikka Euroopan komissiolla oli erittäin myönteinen rooli covid-19-rokotteiden toimittamisessa jäsenvaltioille, jäsenvaltiot itse, yleensä ilman kahdenvälisiä neuvotteluja tai unionin tasolla, ovat asettaneet rajoituksia liikkumiselle Schengen-alueella ja koko EU:ssa. Näitä rajoituksia koskevat kriteerit vahvistettiin nekin jäsenvaltiotasolla. ETSK on jo kritisoinut tällaisia käytäntöjä (7), ja korostanut, että avointen rajojen säilyttäminen Schengen-alueella on keskeinen kysymys sekä yhteismarkkinoiden toiminnan että selviytymiskyvyn uudistamisen ja laajentamisen sekä eurooppalaisen solidaarisuuden ja identiteetin edistämisen kannalta. Komitean mielestä muun muassa pandemiakriisi on osoittanut, että alueelliseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen olisi liityttävä myös poliittinen yhteenkuuluvuus. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Sosiaalinen osallisuus koheesiopolitiikan onnistumisen ennakkoedellytyksenä

| 3.4.1 | Pandemiakriisin seurauksena köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä kasvoi viidellä miljoonalla vuonna 2020. Tämä on vakava uhka sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja siten unionin kehitys- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle. On selvää, että koheesiopolitiikan olisi edelleen palveltava näitä tavoitteita ja pyrittävä edistämään talouskasvua ja kilpailukykyä. Sen avulla olisi kuitenkin yhtä lailla pantava täytäntöön kaikki Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatetta tinkimättä ja johdonmukaisesti. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon olisi kytkeydyttävä työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun kehittämiseen sekä työnantajien ja työntekijöiden yhteiskunnalliseen osallistumiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lasten ja nuorten tukemiseen muun muassa koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK korostaa sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä, sillä ne ovat jäsenvaltioiden rakenteellisista eroista huolimatta olennainen tekijä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja kansalaisten sosiaalisen osallisuuden toteuttamisessa. Lisäksi sosiaaliturvan vahvistaminen on osa köyhyyden ja syrjäytymisen torjuntaa ja perustuu EU:n yhteisiin arvoihin. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Yhteisötalouden, vapaaehtoistoiminnan ja yleishyödyllisten palvelujen rooli koheesiopolitiikan toteuttamisessa

| 3.5.1 | Komitea on jo korostanut (8), että yhteisötalouden toimijat luovat ja ylläpitävät laadukkaita työpaikkoja, edistävät yhtäläisiä mahdollisuuksia myös vammaisille henkilöille ja muille sosiaalisesti heikommassa asemassa oleville ryhmille, varmistavat aktiivisen yhteiskunnallisen osallistumisen ja oikeudenmukaisuuden korkean tason sekä tukevat digitalisaatiota ja ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Se, että yhteisötalous on strateginen liittolainen sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa Euroopassa ja siten sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden saavuttamisessa, on käynyt erityisen ilmeiseksi pandemiakriisin aikana. Yhteisötaloutta koskevia toimenpiteitä olisi sen vuoksi tuettava erityisesti koheesiopolitiikkaan liittyvistä EU:n rahastoista. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Voittoa tavoittelemattomia yhteiskunnallisia yrityksiä ja vastaavia voittoa tavoittelemattomia organisaatioita olisi vahvistettava myös tarjoamalla niille julkisia hankintoja koskevissa säännöissä erityiskohtelua julkisiin tai kaupallisiin tarjoajiin verrattuna. Näin olisi meneteltävä yleishyödyllisten palvelujen, erityisesti terveys-, sosiaali- ja koulutuspalvelujen, julkisissa hankinnoissa, varsinkin koska yksi yhteiskunnallisten yritysten ja voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden tukipilareista on useissa tapauksissa vapaaehtoisten vastikkeeton panos, jonka osuus on eräissä jäsenvaltioissa yli 2 prosenttia BKT:sta. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta on myös korostettava, että ”vapaaehtoistoiminta tuottaa arvoa yksilöille, yhteisöille, ympäristölle, taloudelle ja laajemmin koko yhteiskunnalle yhtenä näkyvimmistä solidaarisuuden ilmentymistä. Sillä edistetään ja helpotetaan sosiaalista osallisuutta, rakennetaan sosiaalista pääomaa ja muutetaan yhteiskuntaa.” (9) |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Koheesiopolitiikka, ilmastonmuutos ja työllisyys

| 3.6.1 | Covid-19-kriisin jälkeen Euroopan unioni ja muu maailma joutuvat kohtaamaan ilmasto- ja ympäristökriisin. Ilman pandemiakriisiä Euroopan unionin päätavoitteena olisi ympäristökriisin ratkaiseminen Yhdistyneiden kansakuntien asettamien kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa (10). ETSK muistutti äskettäisessä oma-aloitteisessa lausunnossaan (11), jossa keskitytään pääasiassa koulutukseen, Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita myös siitä, että niiden on kytkettävä ympäristönsuojelu- ja työllisyyspolitiikat paremmin yhteen. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Siirtyminen vähähiiliseen talouteen edellyttää kuitenkin myös toimenpiteitä, joilla helpotetaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ja maantieteellisten alueiden osalta oikeudenmukaista siirtymää, sillä ilmastokriisi on koheesion kannalta suuri riskitekijä, koska sen vaikutus Euroopan eri maantieteellisiin alueisiin tulee olemaan epätasainen. Eteneminen vihreämpään ja sosiaalisesti hyödylliseen tuotantomalliin voidaan toteuttaa vain edistämällä yritysten vihreää siirtymää, työmenetelmiä ja yleensäkin työmarkkinoita. Nämä toimet auttavat luomaan mahdollisuuksia säällisiin työpaikkoihin, parempaan resurssitehokkuuteen ja pitkäaikaisten, vähähiilisten ja kestäväpohjaisten yhteiskuntien rakentamiseen. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Kaikista näistä syistä on tarpeen ottaa huomioon toimintapolitiikat, suositukset ja suuntaviivat, joilla voidaan osaltaan parantaa jäsenvaltioiden valmiuksia, niiden lainsäädäntöä ja toimintapoliittista kykyä reagoida vihreään siirtymään ja hiilestä irtautumiseen liittyviin mahdollisuuksiin ja haasteisiin oikeudenmukaista siirtymää koskevalla strategialla, joka auttaa optimoimaan työllisyyteen, työoloihin ja -ehtoihin ja sosiaaliseen suojeluun liittyvät hyödyt ja minimoimaan uhkatekijät. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Mahdollisuus kohtuuhintaiseen asumiseen, ihmisarvoisen elämän turvaaminen nuorille ja heidän perheilleen, työ- ja yksityiselämän välinen eettinen tasapaino, mahdollisuus pysyvään työpaikkaan, asianmukaiset työolot ja -ehdot sekä taloudellinen ja digitaalinen osallisuus ovat tärkeitä nuorille ja EU:n kestävälle kehitykselle tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston täydentämiseksi tarvitaan kuitenkin lisätoimia erityisesti alueellisella tasolla, jotta pystytään turvaamaan ja takaamaan työpaikat sekä niiden laadukkuus. Tässä yhteydessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun rooli ja niiden täysipainoinen osallistuminen, myös työehtosopimusten tekemisen kautta, on erittäin tärkeä. Lisäksi koheesiopolitikassa tulisi hyödyntää työehtosopimusneuvottelujen kaltaisia välineitä epätasa-arvon vähentämiseen ja kestävän kehityksen tukemiseen. |
| --- | --- |

3.6.5

3.7   Digitalisaatio ja digitaalikasvatus

| 3.7.1 | Koheesiopolitiikka kytkeytyy yhä kiinteämmin digitalisaatioon. Kuten komission kertomuksessa korostetaan, erittäin nopeita internetyhteyksiä on kuitenkin vain kahdella kolmasosalla kaupunkiväestöstä ja yhdellä kuudesosalla maaseudun asukkaista. ETSK on jo aiemmin korostanut (12), että digitalisaation on paitsi edistettävä tuottavuuden kasvua myös parannettava kaikkien EU:n asukkaiden koulutusta ja osallistumista poliittiseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään, mukaan luettuina ikäihmiset, vammaiset henkilöt, sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat ja muut muita heikommassa asemassa olevat ryhmät. ETSK toistaakin kantansa, jonka mukaan kaikilla EU:n asukkailla pitäisi mahdollisuus käyttää nopeita laajakaistayhteyksiä maksuttomana julkisena palveluna. On huomattava, että yksi digitalisaation onnistumisen takeista on internetin yleinen saatavuus ja siihen liittyvät koulutusmahdollisuudet. Maksuton internetyhteys on erityisen tärkeä seikka asianmukaisen koulutustoiminnan kannalta maaseutualueilla, jotka eivät monissa jäsenvaltioissa saavuta kaupungeissa toimivien oppilaitosten tasoa. |
| --- | --- |

3.7.1

3.8   Koheesiopolitiikka sekä hallinnon ja oikeusvaltion laatu

| 3.8.1 | Komitea on jo vuosia pannut merkille, että eräissä jäsenvaltioissa on tarpeen parantaa koordinointia aluetasolla tai vaikkapa perustaa keskus- ja paikallishallinnon väliseksi yhdyssiteeksi tehokas aluehallinto, joka kykenee laatimaan alueiden kehittämisen ja lähentymisen kannalta todella merkittäviä aluetason strategioita. Vaikka keskushallinto ei useinkaan kykene tulkitsemaan alueellisia ja paikallisia tarpeita ja ensisijaisia tavoitteita, se ei joissakin tapauksissa myönnä asianmukaisia valtuuksia alueviranomaisille, joiden rooliksi jää kansallisten poliittisten päättäjien myötäily, mistä ei synny minkäänlaista lisäarvoa alueille (13). Tässä yhteydessä Euroopan unionin rahastovaroja olisi myös käytettävä paremmin paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Lisäksi työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen päätöksentekoon on monissa tapauksissa vähäistä: kuulemisessa ei oteta huomioon niiden tahojen näkemyksiä, jotka ovat parhaiten tietoisia todellisesta tilanteesta ja ongelmista. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Toinen huolenaihe on oikeusvaltioperiaatteen heikentyminen eräissä jäsenvaltioissa. Myös kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tuoneet tämän asian esiin, ja sillä on välillinen kielteinen vaikutus koheesiopolitiikan toimien laatuun ja tehokkuuteen. |
| --- | --- |

3.8.3

| 3.8.4 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja unionin alueita ottamaan työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mahdollisimman laajasti ja aidosti mukaan koheesiopolitiikan muotoiluun ja sen vaikutusten seurantaan. Tällainen liitto on myös omiaan apuna mittaamaan, missä määrin koheesiopolitiikan tavoitteet on saavutettu. Tämän ei pitäisi perustua ainoastaan määrällisiin indikaattoreihin vaan myös laadullisiin indikaattoreihin kehityksen mittareina, ei pelkästään kasvun luotaamiseen. |
| --- | --- |

3.8.4

3.9   Koheesiopolitiikan rahastojen ja hankkeiden hallinnointi

| 3.9.1 | Edellä esitetyt näkökohdat koskevat myös koheesiopolitiikan toteuttamiseen liittyvien ohjelmien suunnittelua, täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä toteutettavien hankkeiden valintaprosessia. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota julkisen vallan politiikan lisääntyvään hajanaisuuteen, joka on vastoin kokonaisvaltaista, alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ongelmien ratkaisemiseen ”monialaisten” hankkeiden avulla. Alue- ja paikallistason työmarkkinaosapuolten ja kansalaisvuoropuhelun toimijoilla olisi oltava tärkeä rooli suunnittelussa ja koordinoinnissa, sillä ne tuntevat todelliset tarpeet ja sen, miten niihin on mahdollista vastata. Hankkeet olisi suunniteltava siten, että varmistetaan joustavuus asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ja asianomaisilla hankevastaavilla olisi oltava käytettävissään tehokkaat viestintäkanavat Euroopan unionin varojen haltijoiden kanssa. Toteutettavan hankkeen ja energian ja raaka-aineiden hintojen nousun aiheuttaman uuden taloudellisen tositilanteen välille olisi luotava selkeä synergiayhteys, sillä tämä on tärkeä näkökohta rahoituksen asianmukaisen käyttöasteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Ohjelmakaudella 2021–2027 olisi edistettävä, rahoitettava mittavammin ja laajennettava yhdennettyjen alueellisten investointien kaltaisia välineitä. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | Lisäksi tarvittaisiin toimia byrokratian vähentämiseksi erityisesti valvomalla saavutettuja tuloksia eikä tapaa, jolla ne on saavutettu, sillä viimeksi mainittuun liittyy sekä edunsaajille että julkishallinnolle monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä. ETSK kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota tekemään jäsenvaltioille ja alueille selväksi johtopäätöksiä komission säännöllisistä arvioinneista, jotka koskevat EU:n rahastovarojen hallinnoinnista kussakin jäsenvaltiossa aiheutuvia hallinnollisia kustannuksia, ja niihin liittyen johtopäätöksiä arvioinneista, jotka koskevat rahoituksen hyödyntämiseen kytkeytyvien vaatimusten perusteetonta lisäämistä valtiollisella tai alueellisella tasolla (”ylisääntely”). |
| --- | --- |

3.9.3

3.10   Kumppanuusperiaatteen toteuttaminen

| 3.10.1 | On erittäin tärkeää, että Euroopan komissio seuraa jatkuvasti kumppanuusperiaatteen toteuttamista jäsenvaltioissa. Tämän periaatteen oikeusperusta on uuden puiteasetuksen 8 artikla (14), ja sen täytäntöönpano kuvataan kumppanuutta koskevissa eurooppalaisissa käytännesäännöissä, komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 240/2014 (15). Se perustuu jäsenvaltioiden julkishallinnon tahojen tiiviiseen yhteistyöhön Euroopan unionin osarahoittamien ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa monien eri kumppanien, erityisesti työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden, kanssa. Tämän periaatteen tinkimätön ja avoin soveltaminen vaikuttaa myönteisesti kansalaisten osallistumisen ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisuuden lisääntymiseen sekä tarkoituksenmukaisempien ja täydentävämpien toimien suunnitteluun ja siten EU:n talousarvion tehokkaampaan ja tuloksekkaampaan käyttöön. ETSK toteaa tässä yhteydessä suhtautuvansa myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on laatinut asiakirjan kumppanuusperiaatteen toteuttamisesta ohjelmakaudella 2021–2027. Sitä on määrä hyödyntää kumppanuutta koskevien eurooppalaisten käytännesääntöjen tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

3.10.1

3.11   Koheesiofoorumi

| 3.11.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti 17.–18. maaliskuuta 2022 järjestetyn kahdeksannen koheesiofoorumin tuloksiin. Foorumiin osallistui kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja ETSK itse. |
| --- | --- |

3.11.1

| 3.11.2 | ETSK on toistuvasti ehdottanut (16), että koheesiopolitiikkaa ja sen toteuttamista tukevia EU:n rahastoja tarkastellaan vuosittain kyseistä aihetta käsittelevän EU:n huippukokouksen yhteydessä. Tähän liittyen komitea on valmis järjestämään vuosittain Eurooppa-neuvoston kokouksen oheistapahtuman, jossa käsitellään koheesiopolitiikan toteuttamista ja johon osallistuu työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajia. |
| --- | --- |

3.11.2

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 109 final.

1

(2)  COM(2022) 145 final.

2

(3)  COM(2022) 109 final.

3

(4)  COM(2022) 145 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/smart_specialisation_fi.pdf

5

(6)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä kriisi- ja force majeure -tilanteissa (COM(2020) 613 final).

6

force majeure

(7)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 45.

7

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 131.

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vapaaehtoistoiminta – Kansalaiset Euroopan tulevaisuuden rakentajina” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 19).

9

(10)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

10

(11)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti EU:n strategiaa vihreiden taitojen ja osaamisen parantamiseksi kaikille” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 56, 16.2.2021, s. 1).

11

(12)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 45.

12

(13)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 68.

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

14

(15)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014, annettu 7 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1).

15

(16)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 68, EUVL C 242, 23.7.2015, s. 43.

16

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/62

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi”

(COM(2021) 770 final) ja

”Ehdotus neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä”

(COM(2021) 773 final)

(2022/C 323/11)

| Esittelijä: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Mariya MINCHEVA |

Esittelijä:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Toinen esittelijä:

Mariya MINCHEVA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon numero | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 204/2/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon numero

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

204/2/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kehottaa jälleen Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan aikuiskoulutuspolitiikkaa, jotta laadukkaasta ja osallistavasta aikuiskoulutuksesta elämäntaitojen hankkimiseksi tulisi kaikkien aikuisten oikeus ja jotta voitaisiin saavuttaa ja ylittää aikuisten koulutukseen osallistumista koskeva 60 prosentin vuositavoite. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokas täytäntöönpano edellyttää myös osaamisen kohtaamattomuuteen puuttumista ja aikuiskoulutuksen hallinnoinnin ja rahoituksen, myös työntekijöiden koulutuksen, parantamista. Lisäksi on tärkeää, että osaamisen kehittämiseen tähtäävät investoinnit, tarvittavat uudistukset ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, joiden perustana on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate eli oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, sisällytetään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteyteen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK muistuttaa elinikäisen oppimisen ja aikuiskoulutuksen alalla aiemmin antamistaan tärkeistä lausunnoista, jotka liittyvät aloitteisiin yksilöllisistä oppimistileistä ja mikrotutkinnoista. ETSK korostaa erityisesti seuraavaa: ”[T]äydennys- ja uudelleenkoulutus on äärimmäisen tärkeää vihreän siirtymän ja digitalisaation tukemiseksi eri toimialoilla ja se on nähtävä sosiaalisena ja taloudellisena vastuuna, jotta voidaan varmistaa osallistava koulutus laadukkaita työpaikkoja varten sekä oikeudenmukainen siirtymä kaikille. Työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tukemiseksi tarvitaan tulevaisuuteen suuntautuneita teollisuusstrategioita sekä tehokkaita osaamispolitiikkoja. Ne voivat auttaa varmistamaan oikeudenmukaisen, myös sosiaalisesti oikeudenmukaisen, siirtymän ilmastoneutraaliin talouteen tasapainottamalla työmarkkinoita, mikä edistää osallistavaa digitalisaatiota ja laadukkaiden työpaikkojen tarjontaa. Yritykset tarvitsevat tehokasta tukea pystyäkseen vahvistamaan ja rahoittamaan työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioitaan innovoinnin edistämiseksi. Samalla olisi otettava huomioon yleiset taloudelliset ja sosiaaliset edut. Työehtosopimuksissa olisi määriteltävä mahdollisuudet erityyppisiin palkallisiin koulutusvapaisiin työntekijöiden henkilökohtaisia ja ammatillisia tarpeita varten.” (1) Jos palkallisesta vapaasta ei ole tehty työmarkkinaosapuolten välistä sopimusta, vaan se on seurausta hallituksen aloitteesta, se olisi rahoitettava julkisin varoin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Uusien teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja levittämiseen on yhdistettävä tehokas täydennys- ja uudelleenkoulutus. Aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisessä ja sosiaalisen Euroopan rakentamisessa. Yksilölliset oppimistilit ovat vain yksi lähestymistapa ja rahoitusväline, jota EU:n jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat harkita. Ehdotetut toimenpiteet eivät saisi korvata työnantajien tai julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tällä hetkellä tarjoamia koulutusmuotoja, koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muuta tukea. Etenkin työmarkkinaosapuolten hallinnoimat koulutusvarat ovat tehokas tapa tarjota koulutusta kansallisesti ja eri aloilla havaittuihin tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Riittävän ammattitaitoinen työvoima ja parempi työllistyvyys ovat keskeisiä edellytyksiä yritysten ja yhteiskunnan menestykselle ja kasvulle, työvoiman palkkaamiselle ja Euroopan unionin asettamien poliittisten tavoitteiden edistämiselle. Useilla aloilla ja alueilla esiintyy jo nyt osaamisen kohtaamattomuutta ja työvoimapulaa, ja nämä ilmiöt yleistyvät jatkossa. Jäsenvaltioiden ja työnantajien tärkeänä tehtävänä onkin rahoittaa koulutusta ja kannustaa osallistumaan siihen. Osaamista on kehitettävä työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, jotta Eurooppa voisi vahvistaa kilpailukykyään ja innovointivalmiuksiaan pitkällä aikavälillä, mikä hyödyttää niin yrityksiä kuin työntekijöitäkin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Työntekijät kohtaavat monia esteitä koulutukseen pääsyssä. Jos yksilöille annetaan enemmän valtaa vaikuttaa omaan koulutukseensa, on tärkeää, että he saavat tehokasta ohjausta ja tukea valintojen tekemiseksi ja tarpeitaan vastaavaan koulutukseen pääsemiseksi. Näin varmistettaisiin myös optimaaliset koulutusinvestoinnit, kun koulutus vastaisi täsmälleen kunkin yksilön tarvekartoitusta. Täysin yksilöllinen lähestymistapa voi työpaikkasuuntautuneessa koulutuksessa heikentää koulutuksen rahoituksen ja koulutustarjonnan sisällön välistä yhteyttä, jolloin vaarana on, että koulutus ei olekaan niin työpaikkasuuntautunutta eikä siten vastaa riittävän hyvin työnantajien tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK yhtyy ammatillista koulutusta käsittelevän kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean lausuntoon, jonka mukaan koulutukseen pääsyn edellytykset ja oikeus koulutukseen on mukautettava erilaisiin tilanteisiin ja realiteetteihin soveltuvien järjestelyjen avulla. ETSK kehottaa komissiota kunnioittamaan toimivaltajakoa ja toissijaisuusperiaatetta sekä kunkin jäsenvaltion kansallisia erityispiirteitä ja oikeudellista kehystä. Kun yksilöllisistä oppimistileistä ja mikrotutkinnoista annettuja ehdotuksia hyväksytään ja pannaan täytäntöön, on varmistettava, että ne sopivat yhteen jäsenvaltioissa olemassa olevien ammatillisen jatkokoulutuksen järjestelmien, työehtosopimusneuvottelujen aseman sekä työehtojen ja -olojen ja työntekijöiden lomaoikeuksien sääntelyn kanssa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan olemassa olevia kansallisia ja toimialakohtaisia välineitä ja rahoitusjärjestelyjä ja tekemään eron ”koulutusoikeuksien” – joita ei edelleenkään ole määritelty kaikkien maiden lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa kaikilla aloilla – ja ”koulutustilin” välillä. ETSK pyytää, että ehdotuksissa varmistetaan kaikkien aikuisten ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevien oikeus tehokkaaseen, laadukkaaseen ja osallistavaan työntekijäkoulutukseen, palkalliseen opintovapaaseen, kokonaiseen tutkintoon, epävirallisen ja arkioppimisen validointiin sekä ohjaukseen ja neuvontaan. Jäsenvaltioita kehotetaan tarvittaessa parantamaan aikuiskoulutuksen ja ammatillisen jatkokoulutuksen järjestelmiään tehokkaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisen jälkeen. ETSK on tyytyväinen siihen, että yksilöllistä oppimistiliä voi käyttää koulutukseen, validointiin ja uraohjaukseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK painottaa laatuvaatimusten merkitystä koulutusmarkkinoilla ja erityisesti mikrotutkintojen yhteydessä ja nostaa esiin erilaisten aikuiskoulutuksen rahoitusratkaisujen (kuten yksilöllinen oppimistili) mahdolliset edut ja haitat, joihin kuuluvat kustannus-hyötysuhde, hallinnollinen rasite ja kustannukset, saavutettu aseman muutos (korkeampi muodollinen pätevyystaso), laadunvarmistus, tulos työmarkkinoiden näkökulmasta, lisäarvo urakehityksen kannalta ja pääasiallisen kohderyhmän eli heikosti koulutettujen henkilöiden osallistumisaste. ETSK pitää valitettavana, että komissio ei ole tehnyt mikrotutkinnoista vaikutustenarviointia, sillä ehdotus saattaa vaikuttaa olemassa oleviin kansallisiin järjestelyihin, erityisesti tutkintoihin ja työehtosopimuksiin. Tässä asiassa on varmistettava tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja muun muassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallinen kuuleminen siitä, tuovatko yksilöllisiä oppimistilejä ja mikrotutkintoja koskevat EU-aloitteet lisäarvoa kansallisten ja toimialakohtaisten koulutusjärjestelmien parantamiseen ja miten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että ammatillisen koulutuksen tarjoajien mikrotutkintotarjonta olisi laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa tarjonnan laatuvaatimusten pohjalta. Tarjontaluettelossa olisi ilmoitettava, mitkä ovat mikrotutkintojen oppimistulokset ja tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja työnantajat kyseisen tutkinnon. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK muistuttaa palkallisen opintovapaan tärkeydestä (2) myös ILO:n yleissopimuksen 140 (ratifioitu 11 jäsenvaltiossa (3)) perusteella ja toteaa, että yksilöllistä oppimistiliä koskevan ehdotuksen tulisi olla yhteensopiva kansallisten järjestelmien kanssa, kun siinä vaaditaan laatimaan oppimistilijärjestelmiä vain työmarkkinatarkoituksia varten, sillä monissa jäsenvaltioissa palkallista opintovapaata voi käyttää myös henkilökohtaiseen kehittämiseen tai opintojen loppuun saattamiseen (esim. yliopistotutkintoon). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallistuminen aikuiskoulutuksen, työntekijöiden koulutuksen ja palkallista opintovapaata koskevien järjestelmien hallinnointiin on olennaisen tärkeää, samoin kuin työmarkkinaosapuolten yhteisten toimien edistäminen. Komitea pitää myös tärkeänä kuulla asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita aikuiskoulutuksesta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota tukemaan hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista jäsenvaltioiden välillä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. Olisi keskityttävä siihen, miten voidaan parhaiten varmistaa todellinen pääsy koulutukseen ja miten voidaan parantaa erityisesti jäsenvaltioiden aikuiskoulutusjärjestelmiä ja osaamisstrategioita sekä niiden rahoitusmekanismeja ja koulutustyyppejä, mikrotutkinnot mukaan luettuina. ETSK kehottaa ottamaan myös kolmikantaisen neuvoa-antavan komitean mukaan ehdotusten jatkotoimiin ja antamaan sille aktiivisen roolin aloitteiden täytäntöönpanoa koskevassa raportoinnissa ja seurantakehyksen perustamisessa yhteistyössä työllisyyskomitean kanssa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon yksilöllistä oppimistiliä ja mikrotutkintoja koskevat aloitteet pantaessa täytäntöön 19. joulukuuta 2016 annettua neuvoston suositusta taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (4). Näin varmistettaisiin, että pätevyystasoltaan matalat ja heikosti koulutetut aikuiset voisivat kehittää perustaitojaan ja ammatillista osaamistaan ja että heitä ohjataan ja kannustetaan osallistumaan koulutukseen, joka parantaa heidän elämäänsä ja työllistyvyyttään ja takaa, että 80 prosenttia aikuisista hallitsee digitaaliset perustaidot. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK toistaa, että yksilöllisillä oppimistileillä ja vastaavilla rahoitusjärjestelmillä on tuettava pääsyä tunnustettuun ja validoituun koulutukseen ja annettava työntekijöille mahdollisuus osallistua prosesseihin, joiden kautta heidän osaamisensa ja työkokemuksensa validoidaan. Mikrotutkinnoille on saatava asianomaisten viranomaisten hyväksyntä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. ETSK kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön neuvoston suosituksen epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (5) ja varaamaan riittävästi julkista rahoitusta validointijärjestelmille kaikissa EU-maissa. Varmistamalla, että koulutus tunnustetaan, työnantajat ja ammattiliitot voivat auttaa työntekijöitä parantamaan koulutustasoaan ja edistää heidän urakehitystään ja oikeudenmukaista siirtymää työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK pitää tärkeänä, että aloitteissa otetaan huomioon aikuisten ja koko työvoiman (työntekijät, itsenäiset ammatinharjoittajat) sekä muiden kohderyhmien (mm. pitkäaikaistyöttömät, työmarkkinoiden ulkopuolella olevat ja erityisesti vanhempainvapaalta työhön palaavat henkilöt (6), vammaiset henkilöt, eläkeläiset, naiset, alle 30-vuotiaat nuoret ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret) täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeet, jotta he saisivat todellisen mahdollisuuden päästä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen. Epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien erityistilanteeseen on puututtava kiireellisesti ja asianmukaisin toimin, kunnioittaen työmarkkinaosapuolten keskeistä asemaa työntekijöiden koulutuksen alalla. Yritysten rooli työntekijöidensä koulutuksen tukemisessa on olennaisen tärkeä, samoin kuin jäsenvaltioiden rooli resurssien tarjoamisessa aikuiskoulutukseen pääsyn turvaamiseksi. Työnantajat rahoittavat 90 prosenttia työhön liittyvästä koulutuksesta EU:ssa (7), joten EU:n on tunnustettava kaikilta osin niiden sitoutuminen ja myönteinen rooli osaamisen kehittämistarpeiden alalla ja tuettava sitä. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisia välineitä, joilla voitaisiin varmistaa yksilöllisten oppimistilien siirrettävyys. Tätä varten voitaisiin esimerkiksi tehdä kahdenvälisiä sopimuksia. ETSK vaatii, että mikrotutkintoja koskeviin EU:n laatuvaatimuksiin sisällytetään ”hallintojärjestelmä, johon työmarkkinaosapuolet osallistuvat”, ja kehottaa ottamaan huomioon mikrotutkinnot kokonaisten tutkintojen ja työntekijöiden koulutuksen rinnalla. ETSK pyytää koulutuksen tarjoajia julkaisemaan luettelon tarjoamistaan mikrotutkinnoista oppimistuloksineen sekä tiedot siitä, tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja yritykset kyseiset mikrotutkinnot. On tärkeää parantaa kaikkien oppijoiden, myös muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, mahdollisuuksia osallistua kaikenlaiseen laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen (myös suorittaa mikrotutkintoja), jotta voidaan varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet osallistua täysimittaisiin opintoihin ja suorittaa tutkintoja. Epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille on annettava tehokasta (taloudellista ja muuta) tukea, jotta he voivat osallistua koulutukseen ja myös suorittaa mikrotutkintoja ammatillista kehittämistä ja liikkuvuutta varten. Virtuaalisten ja muiden koulutusmateriaalien ja -välineiden saatavuus ja käytettävyys on varmistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.16

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 10. joulukuuta 2021 ehdotuksen neuvoston suositukseksi yksilöllisistä oppimistileistä (9) ja ehdotuksen neuvoston suositukseksi mikrotutkinnoista elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi (10). Näillä aloitteilla tuetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaa toimintasuunnitelmaa, jossa on asetettu uudeksi tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä vuosittain vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen. Näin varmistetaan, että jokaisella on ”oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen” (periaate 1) ”työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta” (periaate 5), mihin kuuluu myös ”oikeus siirtää – – koulutusta koskevat etuudet työelämän muutostilanteissa” (periaate 4). Lisäksi on tärkeää, että osaamisen kehittämiseen tähtäävät investoinnit, tarvittavat uudistukset ja tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, joiden perustana on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate eli oikeus koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, liitetään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteyteen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valtioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajista koostuva ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea esitti 16. elokuuta 2021 kantansa yksilöllisistä oppimistileistä annettuun ehdotukseen antamalla lausunnon yksilöllisistä oppimistileistä ja koulutustarjonnan vahvistamisesta Euroopassa. Kolmikantalausunnossa todetaan, että covid-19-pandemia, digitalisaatio ja hiilestä irtautuminen vaikuttavat valtavasti Euroopan talouteen, teollisuuteen ja eurooppalaiseen työvoimaan, jonka edessä on hyvin haastava mukautuminen nopeasti muuttuvaan työelämään. Pandemia on nopeuttanut rakennemuutoksia monilla aloilla ja vauhdittanut vihreää ja digitaalista siirtymää. Haasteina ovat edelleen myös väestörakenteen muutos, uudet koulutustarpeet ja osaamisen kohtaamattomuus. Lisäksi kolmikantalausunnossa todetaan, että työmarkkinoiden realiteettien valossa koulutukseen pääsyn edellytykset ja oikeus koulutukseen on mukautettava erilaisiin tilanteisiin ja realiteetteihin soveltuvien järjestelyjen avulla. (11) |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet toteuttivat vuonna 2021 hankkeen, jonka aiheena on osaaminen, innovointi ja koulutus. Myös sen tuloksissa todetaan, että yrityksillä ja työntekijöillä on keskeinen rooli innovoinnissa ja uusien taitojen ja osaamisen kehittämisessä työntekijöiden kouluttamisen kautta ja että nämä asiat ovat ratkaisevan tärkeitä muuttuvaan ympäristöön sopeutumiseksi. Sen vuoksi on erittäin tärkeää tarjota työntekijöille koulutusta ja varmistaa työntekijöiden pääsy koulutukseen, joka vastaa työnantajien ja työntekijöiden tarvetta kehittää innovatiivista teknologiaa ja liiketoimintamalleja, joiden ansiosta työntekijät voivat löytää osaamistaan, odotuksiaan ja pätevyyttään vastaavia työpaikkoja ja pysyä niissä (12). Keskeisenä haasteena on varmistaa eri välineiden, kuten koulutussetelien, palkallisen opintovapaan (lakisääteisen tai työehtosopimukseen perustuvan), henkilökohtaisen koulutustilin ja (monialaisen tai toimialakohtaisen) koulutusrahoituksen saatavuus, yhteentoimivuus ja yhteensopivuus kunkin maan institutionaalisen kehyksen kanssa (13). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Joidenkin jäsenvaltioiden kansallisella lainsäädännöllä ja/tai työehtosopimuksilla varmistetaan yksilön oikeus koulutukseen, myös aikuiskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, sekä palkalliseen opintovapaaseen työhön liittyvää koulutusta varten. Työmarkkinaosapuolilla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla ja työehtosopimusneuvotteluilla on kaikkialla Euroopassa keskeinen rooli edistettäessä työntekijöiden tosiasiallista pääsyä koulutukseen eri tavoin eri maissa. Työmarkkinaosapuolet saattavat pitää olemassa olevaa kansallista ja/tai toimialakohtaista tai muuta yksilöllisille oppimistileille vaihtoehtoista lähestymistapaa paremmin soveltuvana koulutustarjonnan edistämiseen kansallisessa tilanteessa. Kansallisten ja toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolten tosiasiallinen osallisuus olisikin varmistettava ja niiden roolia kunnioitettava. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Erilaiset oikeudelliset puitteet ja/tai työehtosopimusneuvottelukäytännöt kuvastavat kunkin jäsenvaltion valitsemaa tapaa hyväksyä ja panna täytäntöön omaa koulutuspolitiikkaansa ja hyödyntää olemassa olevia rahoitusmekanismeja. Yksilölliset oppimistilit ovatkin vain yksi lähestymistapa ja rahoitusväline, jota EU:n jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet voivat harkita. Yksi kaikille sama lähestymistapa ei toimi, vaan jäsenvaltioiden erilaisia koulutusjärjestelmiä ja toimialojen erityispiirteitä on kunnioitettava. Kullakin jäsenvaltiolla on oltava täydet valtuudet tehdä päätös siitä, otetaanko yksilöllinen oppimistili yhdeksi koulutuksen tarjoamis- ja rahoitusmekanismiksi, samaan tapaan kuin koulutusmarkkinoita säännellään kansallisella tasolla. ETSK korostaa, että jäsenvaltiot yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa voivat myös vapaasti päättää olla ottamatta käyttöön oppimistiliratkaisua ja sen sijaan mukauttaa tai kehittää edelleen koulutustarjontaan nykyisin sovellettavia lähestymistapojaan. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK muistuttaa seuraavasta: ”Tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet eivät saisi korvata työnantajien tai julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tarjoamaa koulutusta, koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muuta tukea.” (14) ETSK on samaa mieltä siitä, että suositus ”ei saisi estää [jäsenvaltioita] pitämästä voimassa tai antamasta aikuisten oppimista/koulutusta koskevia yksityiskohtaisempia säännöksiä kuin [suosituksessa] suositellaan” (15) eikä ”rajoittaa työmarkkinaosapuolten autonomiaa, jos ne vastaavat koulutusjärjestelmien perustamisesta ja hallinnoinnista” (16). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK viittaa aiempaan lausuntoonsa (17), jossa todetaan, että ”uusien teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja levittämiseen on yhdistettävä tehokas täydennys- ja uudelleenkoulutus. ETSK painottaa, että covid-19-kriisin vaikutukset Euroopan yhteiskuntaan ja talouteen ovat edelleen korostaneet, miten suuri merkitys tehokkailla koulutuspolitiikoilla ja laadukkailla työpaikoilla on, kun tuetaan kestävää ja oikeudenmukaista sosiaalista ja taloudellista elpymistä ja selviytymiskykyä, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta Eurooppa kykenee selviytymään pandemian seurauksista. Aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisen ja sosiaalisen Euroopan kannalta.” |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK muistuttaa, että aikuisten ja työntekijöiden koulutukseen pääsylle on monia esteitä, kuten ajanpuute, riittämätön rahoitus tai motivaatio tai laadukkaan ohjauksen ja neuvonnan puuttuminen, joskus myös laadukkaan koulutustarjonnan puute, vähäinen työpaikan antama tuki (sijaiset) erityisesti pk-yrityksissä tai työ- ja yksityiselämän tasapainon puutteellinen kunnioittaminen. Ohjasten antaminen yksilöille, kun on kyse heidän omasta koulutuksestaan, on tärkeää, kun on varmistettu, että he saavat tehokasta tukea työmarkkinoiden kannalta mielekkääseen koulutukseen osallistumiseen ja sen jatkamiseen. Tähän kuuluu yksilöiden tukeminen antamalla neuvoja ja ohjausta soveltuvista koulutustyypeistä. Työntekijöiden on voitava osallistua yrityksessä tarjottavaan koulutukseen, ja matalan osaamistason työntekijät tarvitsevat kohdennettua tukea erityisesti verkkokoulutusten osalta. ”Verkkokoulutus tarjoaa monia mahdollisuuksia laajentaa pääsyä aikuiskoulutuksen piiriin, mutta matalan osaamistason työntekijöiltä saattaa puuttua taidot tällaisen koulutuksen hyödyntämiseen ja he saattavat tarvita lisätukea.” (18) |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Jotta voidaan poistaa erilaisia koulutukseen pääsyn esteitä ja lisätä aikuisten motivaatiota osallistua koulutukseen, esteitä olisi tarkasteltava myös yksilön työllisyys- ja koulutustilanteen näkökulmasta. Välinettä olisi tuettava tarjoamalla tehokasta ohjausta ja neuvontaa. Tiedotusstrategiaa on parannettava. Nykyisen osaamisen kohtaamattomuusongelman lieventämiseksi koulutustarpeet on määriteltävä etukäteen ja koulutuskurssit on kohdennettava asianmukaisesti. Lisäksi tarvitaan kattavia oppimisen tukijärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa vahvempi synergia taloudellisten kannustimien, ohjauspalvelujen ja validointi- ja tunnustamismenettelyjen tarjoamisen välillä (19). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK on huolissaan siitä, että täysin yksilöllinen lähestymistapa voi heikentää koulutuksen rahoituksen ja koulutustarjonnan sisällön välistä yhteyttä, jolloin vaarana on, että koulutus ei olekaan niin työpaikkasuuntautunutta eikä siten vastaa riittävän hyvin työnantajien tarpeita. Työnantajat rahoittavat 90 prosenttia työhön liittyvästä koulutuksesta EU:ssa (20), joten EU:n on tunnustettava kaikilta osin niiden sitoutuminen ja myönteinen rooli osaamisen kehittämistarpeiden alalla ja tuettava sitä. Työmarkkinaosapuolilla yhdessä on keskeinen rooli koulutustarjonnan ja osallistumisen edistämisessä. Etenkin työmarkkinaosapuolten hallinnoimat koulutusvarat ovat tehokas tapa tarjota koulutusta kansallisesti ja eri aloilla havaittuihin tarpeisiin vastaamiseksi. Yksityishenkilöiden rahalliset ja muut panokset olisi tunnustettava, ja niitä olisi tuettava. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK toteaa, että mikrotutkinnoilla voi olla täydentävä rooli täydennys- ja uudelleenkoulutukseen pääsyn laajentamisessa, kun huomioon otetaan työmarkkinoiden muuttuvat tarpeet. ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että jäsenvaltioita kannustetaan kytkemään mikrotutkinnot työllisyyspolitiikkaansa ja myös aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, jotta voidaan vähentää osaamisen kohtaamattomuutta eri toimialoilla ja alueilla, kun samalla kunnioitetaan mahdollisuutta suorittaa kokonainen tutkinto. Mikrotutkintojen kerrytettävyyden osalta ETSK painottaa, että ne eivät saisi korvata kokonaisia tutkintoja. Jäsenvaltioita olisikin kannustettava sisällyttämään mikrotutkinnot kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin. Työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava tämän suunnitteluun kansallisella tasolla sekä pohdintaan siitä, miten mikrotutkinnot voidaan tunnustaa ja lisätä osatutkintoihin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Mikrotutkinnot voivat olla tärkeä apukeino aikuisten täydennys- ja uudelleenkouluttautumisessa tai siirtymisessä uusiin työtilaisuuksiin, kunhan mikrotutkintojen laatuvaatimukset on määritelty tarkasti ja tehty selväksi oppijoille. Mikrotutkinnot voisivat olla koulutusmuoto, johon osallistutaan mahdollisen yksilöllisen oppimistilin kautta, mutta ne olisi nähtävä erillään oppimistileistä ja yhtenä täydentävänä välineenä jatkuvan oppimisen välineistössä. ETSK on myös tyytyväinen siihen, että suositusluonnoksessa mainitaan työmarkkinaosapuolet mikrotutkintojen tarjoajien joukossa ja kehotetaan jäsenvaltioita edistämään työnantajien ja työntekijöiden edustajien suunnittelemien ja hyväksymien mikrotutkintojen kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

2.12

3.   Erityistä

| 3.1 | Työntekijöiden vapaa liikkuvuus voi auttaa ratkaisemaan osaamisen kohtaamattomuuteen ja osaamispulaan liittyviä haasteita. Pätevyysvaatimuksia koskevan sääntelyn on jatkossakin kuuluttava kansalliseen toimivaltaan, ja työmarkkinaosapuolet on otettava mukaan esimerkiksi osaamisen, myös mikrotutkintojen, validointiin. Samalla säänneltyjen ammattien määrää on vähennettävä. Roolinsa voi olla myös sillä, jos ammattitaitoiset kolmansien maiden kansalaiset ja täyttämättömät avoimet työpaikat saadaan kohtaamaan paremmin eri koulutus- ja työkokemustasoilla. Komission tuleva osaamispaketti (21), johon sisältyy mahdollisia skenaarioita EU:n osaajareservistä, voi olla merkittävässä asemassa tämän suhteen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Työehtosopimukset ovat tärkeä keino, jonka kautta palkallisen opintovapaan tarjoaminen voi edistää työntekijöiden pääsyä työmarkkinoiden kannalta mielekkääseen koulutukseen. Tällaisilla sopimuksilla on erityisen tärkeä rooli määriteltäessä järjestelyjä, joiden kautta pk-yritysten työntekijät voivat saada palkallista opintovapaata, sillä pk-yritykset kärsivät tyypillisesti suuremmasta tuotantokapasiteetin menetyksestä, kun työntekijät ovat poissa koulutuksen vuoksi. On tärkeää korostaa, että EU:n tai kansallisen tason lainsäädäntöaloitteet eivät saa heikentää työehtosopimusneuvotteluprosessia tai työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta etsittäessä ratkaisuja kysymyksiin, jotka ovat tärkeitä hyvin toimivien kansallisten työmarkkinoiden kannalta, mukaan lukien ratkaisut osaamisen kehittämisen ja siirtämisen alalla sekä laadukkaiden työpaikkojen tarjoamiseksi työntekijöille oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK painottaa laatuvaatimusten merkitystä koulutusmarkkinoilla ja erityisesti mikrotutkintojen yhteydessä ja nostaa esiin erilaisten aikuiskoulutuksen rahoitusratkaisujen (kuten yksilöllinen oppimistili) mahdolliset edut ja haitat, joihin kuuluvat kustannus-hyötysuhde, hallinnollinen rasite ja kustannukset, saavutettu aseman muutos (korkeampi muodollinen pätevyystaso), laadunvarmistus, tulos työmarkkinoiden näkökulmasta, lisäarvo urakehityksen kannalta ja pääasiallisen kohderyhmän eli heikosti koulutettujen henkilöiden osallistumisaste. Tämä on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja muun muassa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tosiasiallinen kuuleminen siitä, tuovatko yksilöllisiä oppimistilejä ja mikrotutkintoja koskevat EU-aloitteet lisäarvoa kansallisten ja toimialakohtaisten koulutusjärjestelmien parantamiseen ja miten. ETSK korostaa, että ammatillisen koulutuksen tarjoajien mikrotutkintotarjonta olisi laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa tarjonnan laatuvaatimusten pohjalta. Tarjontaluettelossa olisi ilmoitettava, mitkä ovat mikrotutkintojen oppimistulokset ja tunnustavatko muut koulutuksen tarjoajat ja työnantajat kyseisen tutkinnon. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää tärkeänä, että aloitteissa otetaan huomioon aikuisten ja koko työvoiman (työntekijät, itsenäiset ammatinharjoittajat) sekä muiden kohderyhmien (mm. pitkäaikaistyöttömät, työmarkkinoiden ulkopuolella olevat, vammaiset henkilöt, eläkeläiset ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret) täydennys- ja uudelleenkoulutustarpeet, jotta hekin voisivat osallistua laadukkaaseen, tehokkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, joka tukee heidän työllistyvyyttään. Tältä osin on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot antavat resurssitukea aikuiskoulutukseen pääsemiseksi. Samaan aikaan yritysten rooli työntekijöiden työhön liittyvän koulutuksen tukemisessa on hyvin tärkeä. Epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien erityistilanteeseen, jota ei voida ratkaista vain yksilöllisillä oppimistileillä ja mikrotutkinnoilla, on puututtava kiireellisesti ja asianmukaisin toimin, kunnioittaen työmarkkinaosapuolten keskeistä asemaa työntekijöiden koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

3.4

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

1

(2)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

2

(3)  ILO:n viralliset tiedot täällä: https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:11300:0::NO::p11300_instrument_id:312285

3

(4)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

4

(5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf

6

(7)  Adult learning statistical synthesis report, Euroopan komissio, 2020/082020.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

8

(9)  COM(2021) 773 final.

9

(10)  COM(2021) 770 final.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=es&catID=1223&furtherNews=yes&newsId=10081

11

(12)  BusinessEurope: ”Skills, innovation and the provision of, and access to training”.

12

(13)  Financing adult learning database, Cedefop.

13

(14)  COM(2021) 773 final.

14

(15)  COM(2021) 773 final.

15

(16)  COM(2021) 773 final.

16

(17)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 16.

17

(18)  OECD: ”Building back better: enhancing equal access to opportunities for all”.

18

(19)  Cedefop (2020), Empowering people to cope with change.

19

(20)  Adult learning statistical synthesis report, Euroopan komissio, 2020/082020.

20

(21)  Tulossa todennäköisesti huhtikuussa 2022.

21

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/69

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta ja neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS kumoamisesta”

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (Prüm II) sekä neuvoston päätösten 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta”

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa”

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta”

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(2022/C 323/12)

| Esittelijä: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krzysztof BALON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 210/3/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

210/3/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainaa vastaan EU:n ulkorajojen välittömässä läheisyydessä on ennalta-arvaamaton muutostekijä. Kun otetaan huomioon, että sen valtavat ja oletettavasti pitkäkestoiset vaikutukset tuntuvat kaikilla tasoilla ja että se johtaa myös ennennäkemättömään pakolaisten määrään – suurimpaan sitten toisen maailmansodan –, se muodostaa tähänastisessa historiassa suurimman uhan Schengen-alueen toiminnalle ja koko Euroopan unionin turvallisuudelle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on erittäin tyytyväinen siihen, että neuvoston direktiivi 2001/55/EY (1) (”tilapäistä suojelua koskeva direktiivi”) aktivoitiin ensimmäistä kertaa Venäjän hyökättyä Ukrainaan (2). Komitea kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan direktiivin käytön ja aktivoinnin laajentamista kolmansien maiden kansalaisiin tulevissa vakavissa ja kiireellisissä kriisitilanteissa. Direktiivin nykyistä aktivointia voitaisiin hyödyntää EU:n jäsenvaltioiden välisten solidaarisuusmekanismien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK tähdentää, että on tarpeen laatia kiireellisesti tehokkaat, aidot, inhimilliset ja humanitaariset EU:n yhteiset maahanmuuttoa, turvapaikka-asioita ja turvallisuusyhteistyötä koskevat säännöt avoimella, mutta yhtä lailla turvallisella Schengen-alueella noudattaen kaikilta osin perusoikeuskirjaa. Komitea kehottaa painokkaasti luomaan paremmat olosuhteet kaikille pakolaisille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sodan seuraukset uhkaavat myös Euroopan sosiaalisen markkinatalouden mallia sekä EU:n kansalaisten ja muiden asukkaiden vapautta ja oikeuksia. ETSK kannustaa säilyttämään Schengen-alueen ja arvostamaan sitä sellaisena kuin se on nykyisellään, jotta voidaan taata paitsi ihmisten vapaa liikkuminen myös sisämarkkinoiden toiminta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Covid-19-kriisin aikana monet jäsenvaltiot ottivat käyttöön rajatarkastuksia ja muita liikkumisvapauden rajoituksia ilman pyrkimystä koordinoida ja perustella asianmukaisesti näitä Euroopan tason rajoituksia, vaikka – kuten komitea on jo todennut aiemmassa lausunnossaan – avointen rajojen säilyttäminen on olennaisen tärkeää sisämarkkinoiden täyden toimivuuden, elpymisen ja häiriönsietokyvyn parantamisen sekä Euroopan solidaarisuuden ja eurooppalaisen identiteetin edistämisen kannalta. Tämä osoittaa myös, että toimielintasolla tarvitaan kriisitilanteissa ”reaaliaikainen” päätöksentekomekanismi. ETSK on joka tapauksessa täysin samalla kannalla kuin komissio siitä, että sisärajat on pidettävä avoimina myös kriisitilanteissa. Schengen-valtioiden välisten, kriisitilanteista johtuvien matkustusrajoitusten olisi oltava väliaikaisia, eivätkä ne saisi mennä mahdollisia jäsenvaltioiden sisäisiä matkustusrajoituksia pidemmälle. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että poliisitarkastusten ja -yhteistyön, myös tietojenvaihdon ja viestinnän, käytöllä voidaan saavuttaa samat tulokset kuin väliaikaisilla sisärajatarkastuksilla ja että näin puututaan vähemmän henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen. Komitea onkin tyytyväinen kunkin jäsenvaltion asiantuntijoista koostuvan epävirallisen asiantuntijaryhmän perustamiseen. Sen tarkoituksena on neuvoa ja tukea komissiota jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta annetun direktiivin seurannassa ja soveltamisessa. ETSK ehdottaa, että asianomaiset ja edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä ETSK itse otetaan mukaan epävirallisen asiantuntijaryhmän työhön. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa tässä yhteydessä myös, että on ehdottomasti säilytettävä oikeuslaitoksen riippumattomuus erityisesti tapauksissa, joissa oikeusviranomaiset ovat fyysisesti läsnä keskitetyn asiointipisteen sijaintipaikassa. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (erityisesti niiden, jotka toimivat ”vahtikoirina” tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajien, suojelun alalla) olisi saatava keskitetyiltä asiointipisteiltä erityissuojelua asettaessaan käyttöön tietoja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK panee merkille kunnianhimoiset tiedonkeruutoimet, jotka jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa Prüm II -kehyksessä. Prüm II menee huomattavasti pidemmälle kuin Prüm I, sillä siinä vaaditaan jäsenvaltioita kehittämään teknisiä laitteistoja kasvontunnistusta varten. Komitea on huolissaan digitaaliseen tietojenvaihtoon vaikuttamisen vaarasta, erityisesti kun otetaan huomioon viimeaikainen epäselvä sotatilanne Euroopassa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa ottamaan käyttöön perusteellisempia ja säännöllisempiä valvontamekanismeja, jotta voidaan varmistaa korkeat eettiset normit Europolin tiedonkeruussa ja tietojen taltioinnissa etenkin suhteessa kolmansiin maihin, sekä asettamaan selkeät aikarajat näiden tietojen säilyttämiselle. ETSK suosittaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja muut asiaankuuluvat ja mahdollisesti vaikutusten kohteena olevat toimijat seuraavat Europolin toimintaa säännöllisesti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK tunnustaa täysin EU:n ja Schengen-alueen rajoille saapuvien ihmisten perusoikeudet ja heidän periaatteellisen oikeutensa pyytää maahantulolupaa ja oikeutensa hakea turvapaikkaa. Komitea muistuttaa jälleen palauttamiskieltoa koskevan oikeuden noudattamisesta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan jaettua vastuuta, joka on otettu käyttöön uuteen muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseen sisältyvän joustavan yhteisvastuumekanismin myötä. Jäsenvaltioiden olisi toimittava proaktiivisesti ja solidaarisesti suhteessa muihin jäsenvaltioihin ennen kaikkea kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK panee erityisesti merkille kolmansien maiden välineellistämille maahanmuuttajille humanitaarista apua tarjoavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden korvaamattoman myönteisen roolin. Lisäksi ne tarjoavat tukea ja antavat tietoa maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden oikeuksista. Organisaatioiden pääsy maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden luokse asianomaisilla raja-alueilla olisi aina taattava. Tällaisten organisaatioiden olisi voitava saada tehokasta ja yksinkertaista rahoitustukea EU:n varoista, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston hätäapua. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK ehdottaa, että otetaan käyttöön laaja-alaisia koulutus- ja valistusohjelmia, jotta voidaan parantaa ymmärrystä maahanmuutosta yleisesti myönteisenä ilmiönä vastaanottaville yhteiskunnille. Kukin jäsenvaltio toteuttaisi omat ohjelmansa, mutta niitä koordinoitaisiin keskitetysti. |
| --- | --- |

1.13

2.   Yleistä

| 2.1 | Tämä lausunto on laadittu Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU:n ulkorajojen välittömässä läheisyydessä. Tämä sotilaallinen hyökkäys muodostaa tähänastisessa historiassa suurimman uhan Schengen-alueen toiminnalle ja koko Euroopan unionin turvallisuudelle. Sotatila, joka on myös johtanut ennennäkemättömään maahanmuuttajien ja pakolaisten määrään – suurimpaan sitten toisen maailmansodan –, on jälleen kerran tuonut esiin ulkorajojen turvallisuuden ja Schengen-alueen vakauden valtavan merkityksen sisäisen turvallisuuden ennakkoedellytyksenä sekä sen, että tarvitaan tehokkaita, aitoja, inhimillisiä ja humanitaarisia EU:n yhteisiä muuttoliike- ja turvapaikkasäännöksiä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Schengen-alueella asuu yli 420 miljoonaa ihmistä 26 maassa. Sisärajatarkastusten poistaminen Schengen-jäsenvaltioiden väliltä on kiinteä osa eurooppalaista elämäntapaa: lähes 1,7 miljoonaa ihmistä asuu yhdessä Schengen-maassa ja työskentelee toisessa. Ihmiset ovat rakentaneet elämänsä Schengen-alueen tarjoamien vapauksien pohjalta, ja Schengen-maiden rajat ylittää päivittäin 3,5 miljoonaa ihmistä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komitea antoi 20. lokakuuta 2021 lausunnon komission tiedonannosta ”Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia” (3). Komitea oli tyytyväinen strategiaan mutta katsoi, että komission olisi asetuttava päättäväisemmin tukemaan rajatonta matkustamista Euroopassa. ETSK painotti, että jäsenvaltioiden turvallisuusongelmiin voidaan vastata paremmin lisäämällä ja vahvistamalla lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja koordinointia kuin ottamalla sisärajatarkastuksia uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Samaan aikaan komitea ilmaisee jälleen huolensa siitä, että jäsenvaltioista Romania, Bulgaria ja Kroatia ovat edelleen Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen ulkopuolella, ja vaatii komission tavoin neuvostolta nopeita ja päättäväisiä toimia asiassa. Lisäksi komitea kehottaa komissiota saattamaan päätökseen Schengenin säännöstön soveltamisen arvioinnin Kyproksen kanssa. Komitea totesi myös jälleen kerran, että EU:ta ja sen jäsenvaltioita sitovat rajavalvontaa, yhteentoimivuutta, muuttoliike- ja turvapaikka-asioiden hallintaa sekä poliisiyhteistyötä ja rikosoikeudellista yhteistyötä koskevan EU-politiikan täytäntöönpanossa aina perusoikeuskirjan määräykset. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Osana strategian täytäntöönpanoa Euroopan komissio ehdotti joulukuussa 2021 päivitettyjä sääntöjä (4) Schengen-alueen hallinnoinnin vahvistamiseksi. Kohdennetut muutokset parantaisivat koordinointia EU:ssa ja antaisivat jäsenvaltioille paremmat valmiudet vastata uusiin haasteisiin valvottaessa EU:n yhteisiä ulkorajoja ja sisärajoja Schengen-alueella. Päivityksellä pyritään varmistamaan, että sisärajatarkastusten palauttaminen säilyy viimeisenä keinona. Uusilla säännöillä otetaan myös käyttöön yhteisiä välineitä ulkorajavalvonnan tehostamiseksi kansanterveyskriiseissä covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten pohjalta. Myös maahanmuuttajien välineellistäminen on otettu huomioon Schengenin sääntöjen päivityksessä. Aihetta käsitellään myös rinnakkaisessa ehdotuksessa (5) toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa turvapaikka- ja palauttamispolitiikan alalla tällaisissa tilanteissa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Päivitetyt säännöt julkaistiin viiden turvallisuusunionia ja Schengenin sopimusta koskevan ehdotuksen muodossa. Yksi ehdotuksista on muu kuin lainsäädäntöehdotus, joten käsillä olevassa lausunnossa keskitytään muihin neljään ehdotukseen, jotka ovat ehdotus direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta (6), ehdotus asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (7), ehdotus asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa (8) ja ehdotus asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK uskoo kuitenkin vakaasti, että Schengen-paketin kaikissa osissa käyttöön otetuissa ja tehokkaaseen rajavalvontaan keskittyvissä täydentävissä, erityisissä ja väliaikaisissa toimenpiteissä ja tarkistuksissa kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita, erityisesti liikkumis- ja oleskeluvapautta (45 artikla) ja oikeutta turvapaikkaan (18 artikla) sekä palauttamiskiellon periaatetta (19 artikla), kuten ehdotuksissa selvästi korostetaan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kuten toisaalla (10) on jo todettu, ehdotetuissa asiakirjoissa epäsuorasti esiin tuotu muuttoliike- ja turvallisuusnäkökulma on muotoiltava harkitusti uudelleen. Retoriikka, jossa muuttoliike esitetään uhkana ja maahanmuuttajat vaarana, epäinhimillistää ihmisiä ja hyödyttää vain niitä, jotka haluavat käyttää maahanmuuttajia hyväkseen geostrategisista tai kansallisista poliittisista syistä. Muuttoliikettä on pidettävä myönteisenä arvona. Maahanmuuttajista on tullut välttämättömiä ja yhä tarpeellisempia toimijoita yhteiskunnissamme ja talouksissamme. |
| --- | --- |

2.8

3.   Erityistä – Turvallisuusunionia koskeva paketti

3.1   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta (COM (2021) 782 final)

| 3.1.1 | Tämän ehdotuksen yleisenä tavoitteena on säännellä EU:n lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon organisointia ja menettelyjä koskevia näkökohtia, jotta voidaan edistää tuloksellista ja tehokasta tietojenvaihtoa ja siten suojata täysin toimivaa ja häiriönsietokykyistä Schengen-aluetta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että poliisitarkastusten ja -yhteistyön, myös tietojenvaihdon ja viestinnän, käytöllä voidaan saavuttaa samat tulokset kuin väliaikaisilla sisärajatarkastuksilla ja että näin puututaan vähemmän henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen. ETSK tukee myös komission näkemystä, jonka mukaan tällaisissa toimenpiteissä on noudatettava täysin perusoikeuksia sekä voimassa olevan EU:n lainsäädännön mukaisia tietosuojavaatimuksia. Kuten aiemmin on jo todettu (11), Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen yksilön perusoikeuksien ja tarpeen parantaa rikollisuuden ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyvän lainsäädännön soveltamista on oltava paremmin tasapainossa, jotta turvattaisiin turvallisuuden ja oikeuden toteutuminen unionissa. EU:n virastojen ja ulkoisten toimijoiden olisi seurattava tarkasti perusoikeuksien epätasapainoa ja kaikkia perusoikeuksien loukkauksia ja raportoitava niistä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Komitea onkin tyytyväinen siihen, että perustetaan kunkin jäsenvaltion asiantuntijoista koostuva epävirallinen asiantuntijaryhmä, joka neuvoo ja tukee komissiota direktiivin seurannassa ja soveltamisessa, myös komission ohjeasiakirjojen valmistelussa. ETSK ehdottaa, että asianomaiset ja edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä ETSK itse otetaan mukaan epävirallisen asiantuntijaryhmän työhön. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK toistaa, että tietojenvaihdon seurannassa on otettava huomioon ja siihen on sisällyttävä vaihdettavien tietojen perusteet: (vakavien) rikosten määritelmät (12) sekä sen varmistaminen, että kaikki osapuolet – sekä tietoja pyytävät että tietopyyntöihin vastaavat – noudattavat samoja määritelmiä ja perusteita. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK korostaa, että oikeuslaitoksen riippumattomuuden säilyttäminen on ehdottoman välttämätöntä ja pakollista, kun otetaan huomioon keskitettyjen asiointipisteiden valmiudet, joihin kuuluu myös se, että niillä on käytössään oikeusviranomaiset, joilla on toimivalta myöntää tarvittavia oikeudellisia lupia milloin tahansa. Käytännössä tämä voi olla erityisen tärkeää tapauksissa, joissa oikeusviranomaiset tai niiden edustajat ovat fyysisesti läsnä keskitetyn asiointipisteen sijaintipaikassa. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Erityisesti niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, jotka toimivat ”vahtikoirina” tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maahanmuuttajien, suojelun alalla, olisi saatava keskitetyiltä asiointipisteiltä erityissuojelua asettaessaan käyttöön tietoja, sillä kyseisten oikeushenkilöiden elintärkeille intresseille aiheutuu erittäin todennäköisesti kohtuutonta haittaa. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi automaattisesta tietojenvaihdosta poliisiyhteistyössä (Prüm II) (COM(2021) 784 final)

| 3.2.1 | Voimassa oleviin Prüm-puitteisiin (neuvoston päätökset 2008/615/YOS (13) ja 2008/616/YOS (14), mukaan luettuna Prümin sopimus) perustuvalla Prüm II -ehdotuksella ”vahvistetaan ja nykyaikaistetaan nykyisiä puitteita sekä mahdollistetaan yhteentoimivuus muiden EU:n tietojärjestelmien kanssa”. Tällä aloitteella on viime kädessä tarkoitus luoda uusi rakenne, ”joka mahdollistaa helpomman ja nopeamman tietojenvaihdon jäsenvaltioiden välillä ja jolla varmistetaan perusoikeuksien suojan korkea taso”. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK panee merkille kunnianhimoiset tiedonkeruutoimet, jotka jäsenvaltioiden on määrä toteuttaa. Prüm I -direktiivin täytäntöönpanosta saatujen kokemusten pohjalta on selvää, että jäsenvaltiot tarvitsevat riittävästi aikaa luodakseen tarvittavat tiedonkeruuvälineet. Prüm II menee vielä huomattavasti pidemmälle, sillä siinä vaaditaan jäsenvaltioita kehittämään kasvontunnistusta varten teknisiä laitteistoja, joita on jäsenvaltioissa olemassa nykyisin vain osittain. Vertailukelpoisen tiedonkeruutason saavuttaminen kaikissa jäsenvaltioissa voi viedä paljon aikaa, ja saattaa syntyä vaikeuksia pyrittäessä varmistamaan yhteentoimivuus: tämä huolenaihe on todettu aiemminkin (15). Komitea on myös erityisen huolissaan digitaaliseen tietojenvaihtoon vaikuttamisen vaarasta, kun otetaan huomioon viimeaikainen äkillinen, kaoottinen ja epäselvä sotatilanne Euroopassa. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kuten aiemmin on jo todettu (16), henkilötietojen suojaa on aina kunnioitettava asianmukaisten oikeudellisten puitteiden mukaisesti, erityisesti kun on kyse esimerkiksi Prüm-päätöksissä tarkoitetuista erittäin arkaluonteisista henkilötiedoista. EU ja ETSK ovat kommentoineet yleistä linjausta tietojen riittävän huolellisesta käsittelystä Euroopassa (17). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK korostaa, että on suhtauduttava hyvin varoen erityisesti kasvontunnistustietokantojen EU:n laajuiseen pakolliseen perustamiseen ja asianomaisten tietojen vaihtoon, vaikka se toteutettaisiinkin viitenumeroiden välityksellä ja salatussa muodossa. Euroopan parlamentti on päätöslauselmassaan 2020/2016(INI) (18) suositellut harkintaa ja varovaisuutta kasvontunnistusjärjestelmien kohdalla erityisesti siksi, että vaarassa olevat henkilöt voidaan tunnistaa henkilöiden kasvokuvien tallentamisen ja jakamisen johdosta. ETSK:n mielestä ehdotus kansallisten kasvokuvatietokantojen itsestään selvästä perustamisesta sekä kasvokuvia koskeva unionin laajuinen tietojenvaihto osallistuvien jäsenvaltioiden välillä onkin hyvin huolestuttava. Se kehottaa tutkimaan korkealla tasolla oikeasuhteisuutta ja luottamuksellisuutta henkilötietojen suojan kannalta. Vaikka ETSK tunnustaa täysin tämän ehdotuksen yleisen tavoitteen, joka perustuu perussopimukseen pohjautuvaan tavoitteeseen edistää EU:n sisäistä turvallisuutta, kasvontunnistuksen käyttöä voitaisiin pitää vapaaehtoisena. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK on lisäksi huolissaan ehdotuksesta vaihtaa rikosrekisteritietoja kaikkien jäsenvaltioiden välillä, vaikka ne olisi osittain anonymisoitu viitenumeroin ja siirretty salatussa muodossa. Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilla näyttää olevan erilaiset normit epäiltyjen ja rikollisten määrittelemiseksi ja rekisteröimiseksi. Tietojenvaihto pyynnöstä tietojen vastaavuuden vertailemiseksi voi näin ollen riippua yksittäisten poliisien harkinnasta. Tämä voi johtaa tilanteisiin, joissa yhdessä jäsenvaltiossa epäilyksen alaisina olevat henkilöt, esimerkiksi liittyen pakolaisten oikeuksia edistävään toimintaan, kirjataan toisen jäsenvaltion rikosrekisteriin. Tiedonsaanti- ja taltiointioikeuksien on tässä yhteydessä oltava selvästi luottamuksellisia ja rajattuja, jotta perusoikeuksia ei vaaranneta suhteettomasti. Lisäksi olisi vahvistettava vankat ja yhteiset kriteerit (vakavan) rikoksen ja rikoksesta epäiltyjen määrittämiseksi. Tältä osin on noudatettava jo vahvistettuja sääntöjä ja pantava ne täytäntöön (19). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | ETSK kehottaa ottamaan käyttöön perusteellisempia ja säännöllisempiä valvontamekanismeja, jotta voidaan varmistaa eettinen tietojen keruu etenkin suhteessa kolmansiin maihin ja Europolin tietojen taltiointi, sekä asettamaan selkeät aikarajat näiden tietojen säilyttämiselle. Kuten aiemmin on todettu, Europolin keskeinen rooli ennen kaikkea rajatylittävän rikollisuuden ennaltaehkäisyssä ja torjunnassa Euroopan tasolla, myös tietojenvaihdossa, on kannatettava. Tätä roolia on kuitenkin tarkistettava ja arvioitava puolueettomasti osallistamalla kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset sidosryhmät, erityisesti ryhmät ja henkilöt, joiden elämään lainvalvontatoimet saattavat vaikuttaa vääristävästi tai perusteettomasti (20). Europolia on toistuvasti syytetty epäiltyjä ja rikollisia koskevien tietojen yhdistämisestä muiden yksityishenkilöiden tietoihin (21). Erityisesti on varmistettava, ettei maahanmuutto- ja turvapaikka-alan kanssa ole epäasianmukaisia päällekkäisyyksiä. ETSK suosittaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja muut asiaankuuluvat ja mahdollisesti vaikutusten kohteena olevat toimijat seuraavat Europolin toimintaa säännöllisesti, ja ehdottaa lisäksi avoimuusmekanismien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.2.6

4.   Erityistä – Schengen-paketti

4.1   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä annetun asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta (COM (2021) 891 final)

| 4.1.1 | Schengen-alue on alue, jolla Euroopan unionin kansalaiset ja alueella laillisesti oleskelevat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset sekä tavarat ja palvelut voivat liikkua ilman sisärajatarkastuksia. Schengen-alue on keskeinen osa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta sekä sisämarkkinoiden toimintaa. Sen perustamisesta on ollut merkittävää yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä eurooppalaiselle yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Vaikka laajamittaisia kansanterveysuhkia, kuten pandemioita, voidaan pitää vakavana uhkana yleiselle järjestykselle, niitä ei saa pitää perusteena rajavalvonnan palauttamiseen Schengen-alueella. Tällainen toimenpide ei vaikuta rakentavalta toiminnalta, kuten ei myöskään poliisivaltuuksien tai muun sisäraja-alueella käytetyn julkisen vallan harjoittaminen, sillä tämä vastaa tosiasiallisesti rajatarkastuksia. Laajamittaiseen kansanterveysuhkaan perustuvien Schengen-valtioiden välisten matkustusrajoitusten ei tulisi olla laajempia kuin jäsenvaltioiden mahdolliset sisäiset matkustusrajoitukset. Muutoin koko määritelmä alueesta ilman sisärajatarkastuksia, ”osa Euroopan DNA:ta” (22), vesittyy. Lisäksi tällaiset säännökset voivat heikentää pyrkimyksiä edistää yhteistä eurooppalaista terveyspolitiikkaa erityisesti epidemioiden torjunnassa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen ottaa käyttöön uusia menettelytakeita siinä tapauksessa, että sisärajatarkastukset otetaan yksipuolisesti uudelleen käyttöön. Ehdotuksella pyritään selkeyttämään ja laajentamaan luetteloa seikoista, joita jäsenvaltion on arvioitava tehdessään päätöstä rajatarkastusten väliaikaisesta palauttamisesta tai jatkamisesta. Komission on annettava lausunto näiden päätösten oikeasuhteisuudesta ja tarpeellisuudesta ja käynnistettävä kuulemisprosessi jäsenvaltioiden kanssa. ETSK kehottaa selventämään edelleen käyttöön otettuja menettelytakeita ennen kaikkea määrittelemällä selkeä määräaika mahdollisille pidennyksille. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | ETSK katsoo tässä yhteydessä, että ”välttämättömän” ja ”muun kuin välttämättömän” matkustamisen välinen ero Schengen-alueella on myös vakava uhka Schengen-järjestelmän perustalle. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | ETSK kannattaa varauksetta komission kantaa, jonka mukaan rajanylityspaikkojen tai niiden aukioloaikojen rajoittamisessa olisi otettava kaikilta osin huomioon kansainvälistä suojelua hakevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudet, ja painottaa tätä. On varmistettava tosiasiallinen pääsy raja-asemille sekä turvapaikkaoikeuden tehokas suojelu. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Tämä liittyy ETSK:n huoleen siitä, että sisärajoilla kiinni otettuja henkilöitä olisi kohdeltava ihmisarvoisesti ja heille olisi kerrottava heidän oikeuksistaan sen sijaan, että laillistettaisiin sisäisen palautuksen muotoja. Tällaiseen toimintamalliin liittyy suuri riski siitä, että avataan mahdollisuudet hallitsemattomaan rotuprofilointiin. On ensiarvoisen tärkeää varmistaa henkilöiden vapaa liikkuminen Schengen-alueella. Ainoastaan asianmukaisesti koulutetun ja valtuutetun henkilöstön olisi toteutettava valvonta. Tällaisen henkilöstön toteuttamia valvontatoimia olisi seurattava riippumattomasti ja satunnaisesti. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | ETSK korostaa, että sisä- ja ulkoraja-alueilla seuranta- ja valvontateknologioiden avulla tehtävien tarkastusten oikeasuhteisuutta olisi tarkistettava. Kansalaisoikeusjärjestöt voisivat tukea tarkistus- ja seurantatoimia. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Komitea ymmärtää, että komissio pyrkii 13 artiklan myötä luomaan yhteisen menettelyn, jonka mukaisesti jäsenvaltiot valvovat ja tarkkailevat EU:n ulkorajojaan ja Schengen-rajojaan. Ehdotuksessa ei kuitenkaan mainita mahdollisuutta käyttää laillista turvapaikanhakumenettelyä tai maahanmuuttajien vaihtoehtoisia maahanpääsyn muotoja eikä tähän liittyvää oikeudellista neuvontaa. ETSK kehottaa painokkaasti kunnioittamaan aina EU:n ja Schengen-alueen rajoille saapuvien henkilöiden perusoikeuksia ja heidän periaatteellista oikeuttaan hakea maahantulolupaa ja oikeuttaan hakea turvapaikkaa. Erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt, lääketieteelliset tapaukset ja alaikäiset on otettava vastaan ja mahdollisesti siirrettävä varovaisuutta noudattaen. Kuten edellä on todettu, ETSK on erittäin huolissaan ulkorajoilla raportoiduista rikkomuksista (23). Samalla se panee merkille, että komissio on vastaavasti vahvistanut seurantatoimiaan (24). |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | ETSK kannustaa jälleen komissiota käyttämään aktiivisesti perussopimusten mukaisia täytäntöönpanovaltuuksiaan tilanteissa, joissa ei Schengen-arviointien aikana havaittujen puutteiden johdosta ole ryhdytty toimenpiteisiin (25). Ensisijaisesti olisi puututtava järjestelmällisiin perusoikeusnormien vastaisiin käytäntöihin. Tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse haavoittuvassa asemassa olevista maahanmuuttajista. Komission ei etenkään pitäisi luottaa pelkästään Schengenin arviointimekanismin tuloksiin, vaan on tärkeää, että se myös itse seuraa perusoikeustilannetta aktiivisesti kansainvälisen oikeuden pohjalta ja kansalaisoikeusjärjestöjen tuella. Lisäksi Euroopan unionin turvapaikkaviraston ja Euroopan unionin perusoikeusviraston henkilöstöä olisi oltava ulkorajoilla valvomassa perusoikeuksien noudattamista. |
| --- | --- |

4.1.9

4.2   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toiminnasta muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa (COM(2021) 890 final) (26)

| 4.2.1 | Kun otetaan huomioon tietyin paikoin EU:n ulkorajoilla vuonna 2021 ja sitä ennen ilmennyt kriisi, tämän ehdotuksen tavoitteena on ottaa käyttöön ”erityinen muuttoliike- ja turvapaikkahallinnan hätätilannemenettely” ja säätää ”tarvittaessa toteutettavista tuki- ja yhteisvastuutoimenpiteistä, jotta voidaan hallita asianmukaisesti, inhimillisesti ja ihmisarvoisesti sekä perusoikeuksia kaikilta osin kunnioittaen sellaisten henkilöiden saapumista, joita kolmas maa on välineellistänyt”. ETSK panee merkille erityisolosuhteet, jotka ovat edellyttäneet Euroopan komissiolta tehokkaita toimia, mutta toistaa kuitenkin huolensa haavoittuvassa asemassa olevien maahanmuuttajien kohteluun sovellettavien nopeiden toimenpiteiden käyttöönotosta ja normalisoinnista ilman, että näillä on riittävästi aikaa ja tilaa varmistaa oikeutensa (27). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Lisäksi tarkistetuissa Schengenin säännöissä tunnustetaan jäsenvaltioiden tärkeä rooli ulkorajoilla kaikkien jäsenvaltioiden ja koko unionin puolesta tilanteissa, joissa maahanmuuttajia välineellistetään poliittisiin tarkoituksiin. ETSK tunnustaa tämän roolin mutta korostaa, etteivät jäsenvaltiot voi huolehtia EU:n tai Schengen-rajojen suojelusta ainoastaan ulkorajoilla. Se kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ennakoivasti ehdotettua solidaarisuusmekanismia mutta ennen kaikkea soveltamaan jaettua vastuuta, joka on otettu käyttöön uuden turvapaikka- ja maahanmuuttosopimuksen joustavan yhteisvastuumekanismin myötä. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Vaikka komitea myöntää, että erityistilanteita varten on annettava erityisohjeita, on korostettava, että ehdotettu ”välineellistämisen” määritelmä on melko epämääräinen. Komitea kehottaa painokkaasti tutkimaan tätä toimintamallia, jotta vältetään käsitteen mahdollinen väärinkäyttö liian laaja-alaisen soveltamisen kautta. Lisäksi se muistuttaa, että turvapaikkaa ja kriisitilanteita koskevissa sopimuksissa määrätään perussuuntaviivoista ja -toimenpiteistä. ETSK korostaa painokkaasti, että ihmisten perusoikeuksia ja erityisesti palauttamiskiellon periaatetta on kunnioitettava kaikissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | ETSK painottaa, että kun turvapaikkamenettely tilapäisesti lähestulkoon ulkoistetaan EU:n ulkorajoille, menettelyä saattaa olla vaikea valvoa riittävästi ja panna pohjimmiltaan täytäntöön perusoikeuksia noudattaen, erityisesti kun on kyse maahantuloa edeltävän jäsenvaltioiden toteuttaman seulonnan valmiuksista, joita on jo kritisoitu toisaalla (28). On varmistettava, että asianomaisella jäsenvaltiolla on tarvittavat valmiudet ja laitteistot hätätilanteen hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla. Tukea, jota voivat antaa muut jäsenvaltiot solidaarisuusmekanismin kautta, samoin kuin keskeiset EU:n virastot, ennen kaikkea EU:n turvapaikkavirasto, sekä kansalaisjärjestöt ja asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten YK:n pakolaisjärjestö, olisikin tarjottava ja se olisi hyväksyttävä ennakoivasti eikä vain asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | ETSK panee erityisesti merkille kolmansien maiden välineellistämille maahanmuuttajille humanitaarista apua – kuten ruokaa, vettä, vaatetusta, asianmukaista lääketieteellistä hoitoa ja tilapäismajoitusta – tarjoavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden korvaamattoman myönteisen roolin. Lisäksi ne tarjoavat tukea ja antavat tietoa maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden oikeuksista. Organisaatioiden pääsy maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden luokse asianomaisilla raja-alueilla olisi aina taattava. Tällaisten organisaatioiden olisi voitava saada tehokasta ja yksinkertaistettua rahoitustukea EU:n varoista, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston hätäapua. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää, ettei palauttamiskiellon periaatetta lievennetä vaan että varmistetaan ihmisten oikeudet ja oikeusavun saanti sekä oikeuksiin perustuva menettely, jonka toteuttaa asiantunteva ja pätevä henkilöstö YK:n pakolaisjärjestön ja Euroopan unionin turvapaikkaviraston valvonnassa. Kuten toisaalla on todettu, komitea pitää erittäin huolestuttavana, että komissio keskittyy laittomaan muuttoliikkeeseen ja niin kutsuttuun vapaaehtoiseen tai pakkokeinoihin perustuvaan palauttamiseen (29). |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Olisi myös varmistettava, että otetaan huomioon vaihtoehtoiset maahantuloperusteet, kuten perheenyhdistäminen. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | ETSK on huolissaan erityisesti maahanmuuttajien ja turvapaikanhakijoiden majoituksesta näiden rekisteröintiprosessin aikana. On varmistettava, että jäsenvaltiot pystyvät majoittamaan nämä henkilöt mahdollisimman asianmukaisella ja ihmisarvoisella tavalla ilman, että heidät otetaan järjestelmällisesti säilöön. Olisi vältettävä asianomaisten henkilöiden vapaan liikkumisen massiivista rajoittamista. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja humanitaarisilla järjestöillä olisi oltava mahdollisuus seurantaan. |
| --- | --- |

4.2.8

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2022, Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta (EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1).

2

(3)  COM(2021) 277 final

3

(4)  COM(2021) 891 final.

4

(5)  COM(2021) 890 final.

5

(6)  COM(2021) 782 final.

6

(7)  COM(2021) 784 final.

7

(8)  COM(2021) 890 final.

8

(9)  COM(2021) 891 final.

9

(10)  ETSKn lausunto SOC/707 (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 90).

10

(11)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 84.

11

(12)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 84, kohta 4.3.

12

(13)  Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).

13

(14)  Neuvoston päätös 2008/616/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

14

(15)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 108.

15

(16)  EUVL C 105, 4.3.2022, p. 108.

16

(17)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia (COM(2020) 66 final), annettu 18. syyskuuta 2020, ja ETSKn lausunto (EUVL C 429, 11.12.2020, s.290).

17

(18)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. lokakuuta 2021 tekoälystä rikosoikeudessa ja sen käytöstä poliisi- ja oikeusviranomaisten suorittamassa rikosasioiden käsittelyssä (2020/2016(INI)) (EUVL C 132, 24.3.2022, s. 17).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/680, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

19

(20)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 66.

20

(21)  A data ”black hole”: Europol ordered to delete vast store of personal data, Fotiadis, Apostolis et al., The Guardian, 10. tammikuuta 2022, https://www.theguardian.com/world/2022/jan/10/a-data-black-hole-europol-ordered-to-delete-vast-store-of-personal-data

21

(22)  Tiedonanto – Toimivaa ja kestävää Schengen-aluetta edistävä strategia (COM (2021) 277 final).

22

(23)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 108.

23

(24)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 108.

24

(25)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 108.

25

(26)  Lisäerittelyä varten ks. ETSKn lausunto REX/554 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

26

(27)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

27

(28)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

28

(29)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 86

29

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/77 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnista ja oikeussuojasta rajat ylittävissä siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa ja tiettyjen säädösten muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön alalla”

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivin 2003/8/EY, neuvoston puitepäätösten 2002/465/YOS, 2002/584/YOS, 2003/577/YOS, 2005/214/YOS, 2006/783/YOS, 2008/909/YOS, 2008/947/YOS, 2009/829/YOS ja 2009/948/YOS ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/41/EU muuttamisesta oikeudellisen yhteistyön digitalisoinnin osalta”

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(2022/C 323/13)

| Esittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Maurizio MENSI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa komission valitsemaa toimintatapaa ja asetusehdotuksen tavoitteita. Komitea pitää kuitenkin välttämättömänä, että hankitaan asianmukaiset takeet seuraavien näkökohtien suhteen: a) turvallisuus ja luottamuksellisuus, kun otetaan huomioon kuulemisten arkaluonteisuus, b) oikeudenkäynnin avoimuus (Open Justice) eli se, että suunnitellulla järjestelmällä on varmistettava oikeudenkäynnin avoimuuden periaatteen noudattaminen osallistumista, havainnointia ja saavutettavuutta ajatellen ja c) digitaalinen kahtiajako (Digital Divide), jonka suhteen varmistetaan, että teknologia ja tukitoimet ovat kaikkien käytettävissä ja vältetään se, että heikot digitaaliset taidot, teknologian rajallinen saatavuus sekä vajavainen lukutaito ja puutteellinen oikeudellinen tietämys lisäävät esteitä digitaalisten palvelujen käytössä ja heikentävät asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Käytettyjen teknisten järjestelmien turvallisuus ja asiaankuuluvien tietojen – erityisesti henkilötietojen – luottamuksellisuus ovat olennaisen tärkeitä seikkoja, kun otetaan huomioon tietyntyyppisten tuomioistuinkäsittelyjen arkaluonteisuus. Käytettävän verkkoalustan seikkaperäinen arviointi on myös ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yhtäältä on varmistettava, että järjestelmän osien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava taho ei käsittele tietoja, ja toisaalta on huolehdittava siitä, että käytettävissä on riittävä kaistanleveys, koska pieninkin katkos tai epäjohdonmukaisuus voi estää järjestelmää tarjoamasta asianmukaista palvelua. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | On olennaisen tärkeää suojata järjestelmiä, verkostoja ja dataa asianmukaisesti kyberhyökkäyksiltä ja varmistaa niissä siirrettävien ja tallennettavien tietojen eheys sovellettavien henkilötietojen suojaa ja kyberturvallisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. Kyseisten tietoteknisten järjestelmien ja digitaalisen viestintäteknologian on myös oltava saatavilla esteettömyyttä koskevan EU:n direktiivin (1) ja julkishallintojen verkkosivustoja koskevan direktiivin (2) vaatimusten sekä 13. joulukuuta 2006 tehdyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Suunnitellulla järjestelmällä on varmistettava oikeudenkäynnin avoimuuden periaatteen noudattaminen (osallistumista, havainnointia ja saavutettavuutta ajatellen) sekä yleisesti että erityisesti käsittelyn julkisuuden osalta. Siksi on varmistettava, että teknologia ja tukitoimet ovat kaikkien käytettävissä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | On olennaisen tärkeää, että luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille säilytetään mahdollisuus käyttää paperiasiakirjoihin perustuvaa viestintää ja että tiedot annetaan helppokäyttöisessä muodossa, jotta varmistetaan oikeussuojan saatavuus kaikille, myös haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, lapsille ja teknistä apua tarvitseville henkilöille sekä niille, jotka asuvat syrjäisillä alueilla tai joilla ei ole tarvittavia digitaalisia välineitä tai taitoja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Oikeusalan ammattilaisten koulutus unionin oikeuden alalla on olennainen väline, jolla varmistetaan asetuksen asianmukainen ja tehokas soveltaminen. Tätä varten olisi järjestettävä oikea-aikaisesti kohdennettuja koulutustoimia, jotka on suunnattu kaikille asetusehdotuksessa tarkoitettuihin toimiin osallistuville oikeusalan toimijoille. Erityisesti epäiltyjen, syytettyjen, todistajien tai haavoittuvassa asemassa olevien uhrien tarpeisiin keskittyvä erityiskoulutus on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että heillä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojatoimet digitaalisin keinoin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Ehdotetulla säädöstoimella on määrä pyrkiä ennen kaikkea parantamaan oikeusjärjestelmän tehokkuutta vähentämällä ja yksinkertaistamalla hallinnollisia rasitteita, lyhentämällä asioiden käsittelyyn kuluvaa aikaa ja supistamalla siihen liittyviä kustannuksia, ja se johtanee oikeussuojan parempaan ja tasapuolisempaan saatavuuteen. ETSK katsoo tässä yhteydessä ja edellä esitetyin varauksin, että ehdotetut säädöstoimet hyödyttävät rajatylittävää kauppaa ja Euroopan talous- ja sosiaalijärjestelmän kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.8

2.   Yleiset huomiot

2.1   Asetuksen sisältö

| 2.1.1 | Ehdotetussa asetuksessa vahvistetaan oikeudellinen kehys, joka koskee sähköistä viestintää siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävän rajat ylittävän oikeudellisen yhteistyön menettelyissä ja oikeussuojan saatavuutta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, joilla on rajat ylittäviä vaikutuksia, voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Siinä vahvistetaan myös säännöt, jotka koskevat sähköisten luottamuspalvelujen käyttöä ja tunnustamista, sähköisten asiakirjojen oikeusvaikutuksia sekä videoneuvottelujen tai muun hyödynnettävissä olevan etäviestintäteknologian käyttöä henkilöiden kuulemisessa siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa. Asetus ei kuitenkaan kata todisteiden vastaanottamista siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, eikä siinä oteta käyttöön uusia menettelyjä. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Ollakseen turvallinen ja luotettava se perustuu hajautettuun tietotekniseen järjestelmään, joka koostuu yhteentoimivien tietojärjestelmien ja yhteyspisteiden kokonaisuudesta, joka toimii kunkin jäsenvaltion, EU:n virastojen ja elinten vastuulla ja hallinnoimana ja jonka kautta jäsenvaltioiden asiaankuuluvat viranomaiset hoitavat rajat ylittävää tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Euroopan oikeusportaaliin on kaavailtu eurooppalainen sähköinen yhteyspiste, joka on osa tätä hajautettua tietojärjestelmää ja jota kuka tahansa luonnollinen henkilö ja oikeushenkilö voi käyttää yhtäläisin edellytyksin sähköiseen viestintään sellaisten tuomioistuinten ja viranomaisten kanssa, jotka ovat toimivaltaisia niissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, joilla on rajat ylittäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Jäsenvaltioiden tuomioistuimilla ja toimivaltaisilla viranomaisilla on näin ollen velvollisuus hyväksyä oikeudellisissa menettelyissä sähköinen viestintä, joka rinnastetaan paperilla tapahtuvaan viestintään. Luonnolliset henkilöt voivat kuitenkin vapaasti valita tällaiset sähköiset viestintävälineet tai käyttää paperille kirjattuja viestejä, mitä toimivaltaiset viranomaiset eivät missään tapauksessa voi kieltää. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Asetuksessa vahvistetaan myös edellytykset videoneuvottelujen tai muun etäviestintäteknologian käytölle rajat ylittävissä siviili- ja kauppaoikeudellisissa menettelyissä. Lisäksi vahvistetaan säännöt, jotka koskevat epäiltyjen, syytettyjen tai tuomittujen sekä alaikäisten kuulemista videoneuvottelun tai muun etäviestintäteknologian avulla. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Johdanto

| 2.2.1 | Säädösaloite perustuu oletukseen, että luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden on voitava käyttää oikeuksiaan ja täyttää velvollisuutensa nopeasti, tehokkaasti ja avoimesti ilman minkäänlaista syrjintää. Tehokkaan oikeussuojan saatavuus kohtuullisessa ajassa on myös keskeinen osa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistettua oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin (3). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | EU:n tasolla on jo olemassa lukuisa joukko välineitä, joilla vahvistetaan oikeudellista yhteistyötä ja oikeussuojan saatavuutta rajat ylittävissä siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa. Näihin kuuluu viranomaisten välinen viestintä, mukaan lukien tietyissä tapauksissa viestintä oikeus- ja sisäasioiden alalla toimivien EU:n virastojen ja elinten kanssa. Useimmat näistä välineistä eivät kuitenkaan mahdollista digitaalisen viestinnän käyttöä, ja vaikka tällainen mahdollisuus tarjottaisiinkin, turvalliset ja luotettavat kanavat puuttuvat tai sähköisiä asiakirjoja, allekirjoituksia ja leimoja ei tunnusteta lainkaan. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Terveyshätätila on lisäksi osoittanut, että ylivoimaiset esteet vaikuttavat rajoittavasti jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien moitteettomaan toimintaan tällaisissa tapauksissa, väestön täydelliseen eristystilaan määräämisen vuoksi. Terveyshätätila on vaikuttanut myös oikeudelliseen yhteistyöhön ja oikeussuojan saatavuuteen EU:n rajat ylittävissä riita-asioissa, mikä on tuonut selvästi esiin tarpeen varmistaa turvallinen, jatkuva ja häiriönsietokykyinen viestintä, myös jotta vältetään normaalin taloudellisen toiminnan vaarantuminen. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Tältä osin ehdotukseen sisältyvillä säännöksillä pyritään parantamaan oikeussuojan saatavuutta yhtäläisin ehdoin sekä EU:n oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien viestintävirtojen tehokkuutta ja häiriönsietokykyä. Digitaaliteknologian käyttö vähentää oikeusjärjestelmien hallinnollista taakkaa, lyhentää tapausten käsittelyaikaa, tekee viestinnästä turvallisempaa ja luotettavampaa ja automatisoi asianhallintaa. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Komission aloite perustuu myös tarpeeseen välttää se, että tietoteknisten ratkaisujen kehittäminen jäsenvaltiotasolla johtaa hajanaisiin ratkaisuihin, jotka eivät vastaa tarvetta varmistaa yhdenmukainen toiminta EU:n tasolla. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Asetusehdotusta edelsi joulukuussa 2020 annettu tiedonanto oikeudenkäytön digitalisoinnista EU:ssa, jossa nykyaikaistetaan EU:n rajat ylittäviä menettelyjä siviili-, kauppa- ja rikosoikeudellisissa asioissa koskeva sääntelykehys ”oletusarvoinen digitaalisuus” -periaatteen mukaisesti ja tiedostetaan tarve välttää kaikenlaista sosiaalista syrjäytymistä. Tarkasteltavana oleva ehdotus täydentää myös ehdotusta asetukseksi rajat ylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä käytettävästä tietokoneistetusta viestintäjärjestelmästä (ns. e-CODEX-järjestelmä) (4) ja on johdonmukainen sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun eIDAS-asetuksen (5) kanssa lisätessään valikoimaan luottamuspalvelujen käyttöä koskevia säännöksiä. Komissio hyväksyi kesäkuussa 2021 myös ehdotuksen eIDAS-asetuksen muuttamisesta eurooppalaisen digitaalisen identiteetin kehyksen luomiseksi (6). |
| --- | --- |

2.2.6

2.3   Erityiset huomiot

| 2.3.1 | ETSK kannattaa komission valitsemaa toimintatapaa ja on samaa mieltä sen tavoitteenasettelusta. Komitea pitää kuitenkin välttämättömänä, että seuraavassa mainitut näkökohdat turvataan ja taataan. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Tietojen käsittely ja kyberturvallisuus

| 2.4.1 | Asetuksen täytäntöönpano edellyttää sellaisen hajautetun tietojärjestelmän perustamista ja ylläpitoa, joka koostuu kansallisten tietojärjestelmien verkostosta ja kunkin jäsenvaltion, EU:n toimielimen tai viraston vastuulla ja hallinnoimina olevista yhteentoimivista yhteyspisteistä ja joka mahdollistaa turvallisen ja luotettavan rajat ylittävän tietojenvaihdon. On tärkeää varmistaa, että järjestelmän osien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava taho ei tallenna tai käsittele tietoja ja että käytetyt laitteistot riittävät tietotekniikkajärjestelmän tukemiseen. ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa esitetään, että jos jäsenvaltiot eivät ole vielä kehittäneet asianmukaisia kansallisia tietojärjestelmiä, komissio asettaa saataville viitesovelluksen, jota jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Riittävän kaistanleveyden (videoyhteyspalvelujen kallis osa) saatavuus on tärkeää. Suositellun kaistanleveyden on oltava vähintään 1,5–2 megabittiä sekunnissa IP-verkoissa (tai vähintään 384 kilobittiä sekunnissa ISDN-verkoissa). Videoyhteysjärjestelmät olisi suunniteltava niin, että niiden kaistanleveyskapasiteetti on mahdollisimman suuri, ja myös suurimmalla kapasiteetilla toimivien järjestelmien osalta olisi otettava huomioon verkkoliitännän luotettavuus ja suorituskyky, koska pienikin keskeytys tai epäjohdonmukaisuus voi estää järjestelmää tarjoamasta hyvää palvelua. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK korostaakin tarvetta varmistaa käytetyn digitaalisen viestinnän tekninen asianmukaisuus ja suojella järjestelmiä, verkostoja ja dataa kyberhyökkäyksiltä pitäen mielessä, että näiden kahden suunnitellun järjestelmän haavoittuvuus, paperilla (konkreettisesti käsillä) ja datana (digitaalisessa muodossa), ovat täysin erilaisia ja että järjestelmiä ja verkkoja on suojeltava varmistamalla niissä siirrettävien ja tallennettujen tietojen eheys voimassa olevien, henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen mukaisesti. Kyseisten tietojärjestelmien ja digitaalisten viestintäteknologioiden on myös oltava saatavilla esteettömyyttä koskevan EU:n direktiivin (EAA) ja julkishallinnon tahojen ja yleisen edun kannalta merkittävien yritysten verkkosivustoja koskevan direktiivin vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Kuten ETSK on jo todennut 23. toukokuuta 2018 aiheesta ”Yhteentoimivuuspaketti” antamassaan lausunnossa (7) (asiakokonaisuus SOC/573), vaihdettujen tietojen arkaluonteisuuden vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että henkilötietojen suojaa sekä kaikkien asiaan liittyvien tietojen ja järjestelmien turvallisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Paitsi rikosoikeudenkäynneissä myös siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa videolähetykset olisi suojattava sellaiselta laittomalta kuuntelulta, johon kolmannet osapuolet syyllistyvät, käyttäen tapaukseen nähden suhteutettuja teknisiä keinoja. Tältä osin olisi varmistettava, että kyberturvallisuutta koskevia nykyisiä sääntöjä ja tarkistettavaksi ehdotetun kyberturvallisuusdirektiivin (NIS-2 -direktiivi) (8) sisältöä noudatetaan. |
| --- | --- |

2.4.5

2.5   Koulutus

| 2.5.1 | ETSK tähdentää, että oikeusalan ammattilaisten koulutus unionin oikeuden alalla on olennainen väline, jolla varmistetaan asetuksen asianmukainen ja tehokas soveltaminen. Jotta oikeusalan ammattilaiset voisivat valmistautua tuleviin haasteisiin, komissio on myös hyväksynyt eurooppalaisen oikeusalan koulutusstrategian vuosiksi 2021–2024 (9) valmentaakseen heitä käyttämään digitaalisia välineitä päivittäisessä työssään. Tätä varten on välttämätöntä järjestää oikea-aikaisesti kohdennettua koulutusta, joka on suunnattu kaikille asetusehdotuksessa tarkoitettuihin toimiin osallistuville oikeusalan toimijoille. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Erityisesti epäiltyjen, syytettyjen, todistajien tai haavoittuvassa asemassa olevien uhrien tarpeisiin keskittyvä erityiskoulutus on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että heillä on käytettävissään tehokkaat oikeussuojatoimet digitaalisin keinoin. |
| --- | --- |

2.5.2

2.6   Digitaaliset ja paperipohjaiset välineet

| 2.6.1 | Asetusehdotuksen tavoitteena on antaa luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille mahdollisuus viestiä digitaalisesti ilman minkäänlaista syrjintää tuomioistuinten ja toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja osallistua videoneuvottelun tai muun esteettömän etäviestintäteknologian avulla järjestettäviin kuulemisiin ilman erityisiä lisäkustannuksia tietokoneen käyttöön ja internetyhteyteen liittyvien kustannusten lisäksi. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | On olennaisen tärkeää, että luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille säilytetään mahdollisuus käyttää paperiasiakirjoihin perustuvaa viestintää ja että tiedot annetaan helppokäyttöisessä muodossa, jotta varmistetaan oikeussuojan saatavuus kaikille, myös haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, lapsille ja teknistä apua tarvitseville henkilöille sekä niille, jotka asuvat syrjäisillä alueilla tai joilla ei ole tarvittavia digitaalisia välineitä tai taitoja. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Kun tarkastellaan erityisesti videoneuvotteluja, joita sovelletaan järjestelmällisesti monissa maissa, myös oikeudellista yhteistyötä varten, on huomattava, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan on niin, että vaikka vastaajan osallistuminen oikeuskäsittelyyn videoneuvottelun kautta ei ole Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastaista, siihen turvautumisella on oltava oikeutettu tarkoitus (10). Videoneuvottelua käyttävien tuomioistuinten olisi sen vuoksi edelleen parannettava videoneuvottelumenettelyn laatua ja käytettävä videosignaalin salausta salakuuntelun välttämiseksi. Eurooppalaisten tuomareiden konsultatiivinen neuvosto (CCJE) korostaa lausunnossaan nro (2011) 14 ”Oikeus- ja tietotekniikka”, että tietotekniikan käyttöönotto Euroopan tuomioistuimissa ei saisi heikentää inhimillisiä ja symbolisia oikeudenkäytön arvoja. Jos käyttäjät pitävät oikeutta puhtaasti teknisenä seikkana ilman todellista ja perustavanlaatuista tehtävää, se saattaa epäinhimillistyä. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Yhdysvalloissa videoyhteyksiä käytetään pääasiassa niin kutsuttuihin takuukäsittelyn yhteydessä pidettäviin istuntoihin (bail hearings), jotta voidaan säästää kustannuksia ja vähentää riskejä, joita aiheutuu vastaajien kuljettamisesta vankilasta tuomioistuimeen. Northwestern University -oppilaitoksen tutkijat ovat selvittäneet ennen videon käyttöönottoa ja sen jälkeen määrättyjen takuiden rahasummia ja todenneet, että videokonferenssien myötä takuusummat ovat kasvaneet keskimäärin 51 prosenttia (11). Videolähetyksellä on itse asiassa epäinhimillistävä vaikutus, ja se asettaa vastaajan epäedulliseen asemaan näkö- ja kuuloyhteyden osalta. Jos asianomaiset esiintyvät maahanmuuttoa koskevissa kuulemisissa videoituina, heidät määrätään todennäköisemmin karkotettaviksi kuin silloin, kun he ovat henkilökohtaisesti läsnä, ja sama pätee myös turvapaikkaa hakeviin henkilöihin. Tärkeää on lisäksi se, mitä ihmiset tuomioistuimessa näkevät ja kuulevat. Eräissä videoneuvotteluteknologioissa käytetään keskitaajuuksien kaistanleveyssuodatinta, joka leikkaa matalat ja korkeat puhetaajuudet, joita käytetään tyypillisesti tunteiden välittämiseen, kuten Yhdysvaltojen oikeusministeriön videokuulemisista laatima raportti vuodelta 2015 osoittaa. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Käytettyjen ohjelmistojen osalta on huomattava, että luotettavuudeltaan ja täsmällisyydeltään parhaimpia teollisuustuotteita vastaavien avoimen lähdekoodin ohjelmistoratkaisujen hyödyntämisen etuna on se, että ne mahdollistavat ”toteutuksen” suoraan datakeskuksessa ja -verkoissa tai julkishallinnon yhteisesti hallinnoimassa tai yhdessä sen kanssa hallinnoidussa infrastruktuurissa. Tällaisella ratkaisulla vältettäisiin sellaiset rajat ylittäviin virtoihin kytkeytyvät riskit EU:n sisällä tai sen ulkopuolella, jotka liittyvät Euroopan ulkopuolella olevien yritysten tarjoamiin pilvipalveluratkaisuihin (jolloin vältettäisiin Yhdysvaltojen pilvipalvelulain [cloud act] soveltaminen). |
| --- | --- |

2.6.5

2.7   Tehokkuusedut ja kilpailukyvyn parantaminen

| 2.7.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden tuomioistuinten ja toimivaltaisten viranomaisten välisen digitaalisen viestintävälineen käytöllä voidaan eittämättä parantaa oikeusjärjestelmän tehokkuutta, sillä sen tarkoituksena on vähentää viivästyksiä ja keventää hallintotaakkaa, yksinkertaistaa ja nopeuttaa viranomaisten välistä tietojenvaihtoa sekä lyhentää asioiden käsittelyyn kuluvaa aikaa ja alentaa sen kustannuksia. On syytä muistaa, että hätätilanteen aikana etäviestintä on mahdollistanut oikeussuojan jatkuvan saatavuuden ja edistänyt sen laatua, tehokkuutta ja riippumattomuutta. Ne ovat oikeusvaltioperiaatteen ja Euroopan unionin perustana olevien arvojen olennaisia osatekijöitä. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | ETSK katsoo myös, että tehokkaat oikeusjärjestelmät ovat keskeisessä asemassa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa, kuten todetaan 26. huhtikuuta 2019 annetussa Euroopan komission tiedonannossa ”EU:n oikeusalan tulostaulu 2019”, jossa esitetään vuotuinen yleiskatsaus oikeusjärjestelmien riippumattomuuden, laadun ja tehokkuuden kannalta merkityksellisistä indikaattoreista oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | Tässä mielessä sen, että rajat ylittäviin liiketoimiin osallistuvilla luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on mahdollisuus hyötyä paremmasta ja tasapuolisemmasta oikeussuojan saatavuudesta, kustannusten alenemisesta ja nopeammista menettelyistä oikeuksiensa toteuttamiseksi, katsotaan edistävän rajat ylittävää kauppaa ja parantavan yleisesti talousjärjestelmän kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.8 | ETSK toteaa lisäksi, että ehdotuksessa olisi säädettävä asianmukaisista takeista, jotka koskevat seuraavia näkökohtia:






  a) | Sovelletun teknologian turvallisuus: Turvallisuus ja luottamuksellisuus ovat olennaisen tärkeitä seikkoja, kun otetaan huomioon tiettyjen tuomioistuinkäsittelyjen arkaluonteisuus. On myös olennaisen tärkeää, että tietotekniikka-asiantuntijat suorittavat seikkaperäisen arvioinnin käytettävästä verkkoalustasta. |
| --- | --- | --- |

2.8

a)

Sovelletun teknologian turvallisuus: Turvallisuus ja luottamuksellisuus ovat olennaisen tärkeitä seikkoja, kun otetaan huomioon tiettyjen tuomioistuinkäsittelyjen arkaluonteisuus. On myös olennaisen tärkeää, että tietotekniikka-asiantuntijat suorittavat seikkaperäisen arvioinnin käytettävästä verkkoalustasta.

| b) | Oikeudenkäynnin avoimuus: Suunnitellulla järjestelmällä on varmistettava oikeudenkäynnin avoimuuden periaatteen noudattaminen (osallistumista, havainnointia ja saavutettavuutta ajatellen). |
| --- | --- |

b)

Oikeudenkäynnin avoimuus: Suunnitellulla järjestelmällä on varmistettava oikeudenkäynnin avoimuuden periaatteen noudattaminen (osallistumista, havainnointia ja saavutettavuutta ajatellen).

| c) | Digitaalinen kahtiajako: Heikot digitaaliset taidot, teknologian rajallinen saatavuus ja vajavainen lukutaito ja puutteellinen tietämys saattavat lisätä esteitä digitaalisten palvelujen käytössä ja heikentää asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Sen vuoksi on varmistettava hyödynnettävyys siten, että teknologia ja tukitoimet ovat kaikkien käytettävissä. |
| --- | --- |

c)

Digitaalinen kahtiajako: Heikot digitaaliset taidot, teknologian rajallinen saatavuus ja vajavainen lukutaito ja puutteellinen tietämys saattavat lisätä esteitä digitaalisten palvelujen käytössä ja heikentää asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Sen vuoksi on varmistettava hyödynnettävyys siten, että teknologia ja tukitoimet ovat kaikkien käytettävissä.

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2102, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1).

2

(3)  Euroopan unionin perusoikeuskirja (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391).

3

(4)  COM(2020) 712 final.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).

5

(6)  COM(2021) 281 final.

6

(7)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto (asiakokonaisuus SOC/573) aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (rajaturvallisuus ja viisumiasiat) yhteentoimivuudelle ja neuvoston päätöksen 2004/512/EY, asetuksen (EY) N:o 767/2008, neuvoston päätöksen 2008/633/YOS, asetuksen (EU) 2016/399 ja asetuksen (EU) 2017/2226 muuttamisesta” (COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)) ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kehyksen luomisesta EU:n tietojärjestelmien (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö sekä turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset) yhteentoimivuudelle” (COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)) (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 48).

7

(8)  COM(2020) 823 final.

8

(9)  COM(2020) 713 final.

9

(10)  Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 5. lokakuuta 2006, Marcello Viola vs. Italia. Oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin – Vastaajan läsnäolon merkitys oikeudenkäynnissä.

10

Marcello Viola vs. Italia

(11)  Kirchner, L., ”How fair is Zoom-Justice?”, The Markup, 9. kesäkuuta 2020.

11

The Markup

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/83 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/83

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Osallistavampi ja suojelevampi Eurooppa: EU-rikosten luettelon laajentaminen kattamaan vihapuheen ja viharikokset”

(COM(2021) 777 final)

(2022/C 323/14)

Esittelijä:
  Cristian PÎRVULESCU

Toinen esittelijä:
  Milena ANGELOVA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 211/1/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

211/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on erittäin huolissaan siitä, miten vihapuhe- ja viharikostilanne on kehittynyt Euroopassa viime vuosikymmenen aikana. Lukuisat tutkimukset ja kuulemiset osoittavat, että tapaukset ovat lisääntyneet huomattavasti ja että yhä useammat henkilöt ja ryhmät joutuvat alttiiksi vihateoille. Nämä kasvusuuntaukset näkyvät myös Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan työssä: kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat itsekin tekojen kohteena, ja uhatut henkilöt ja yhteisöt tarvitsevat yhä enemmän niiden tarjoamaa apua ja suojaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission aloitetta ja kannustaa neuvostoa ja parlamenttia tekemään kaikilta osin yhteistyötä EU:n perusarvojen puolustamiseksi. Komitea katsoo, että vihapuhe ja viharikokset ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 83 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisia rikollisuuden aloja. Neuvoston päätös, jossa ne luokitellaan tällaiseksi rikollisuuden alaksi, mahdollistaa rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisen kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on saatavilla olevan näytön perusteella tarkemmin sanottuna sitä mieltä, että viharikostilanne on kehittynyt merkittävällä ja huolestuttavalla tavalla, että viharikosten vaikuttimilla, mahdollistavilla tekijöillä ja vaikutuksilla on selkeä rajatylittävä ulottuvuus ja ettei tällaisia rikoksia voida ehkäistä ja torjua tehokkaasti ilman EU:n tason lainsäädäntötoimia ja unionin toimielinten toimintaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tavoin, että kun vakaviksi rikoksiksi luokiteltavat teot kohdistuvat henkilön fyysiseen tai henkiseen koskemattomuuteen, vain tehokkaat rikosoikeudelliset mekanismit voivat varmistaa riittävän suojelun ja toimia pelotteena. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vihapuhetta ja viharikoksia on torjuttava riippumatta siitä, missä yhteydessä tällainen ilmaisu tai toiminta tapahtuu, olipa kyse sitten työstä, julkisesta mielenosoituksesta, harrastuksista, yksityisistä tai julkisista palveluista jne. Kohdennetumpia toimia voidaan harkita kohteissa, joissa vihaan perustuvat välikohtaukset ovat todennäköisempiä kuin muualla. Yleisempänä tavoitteena olisi se, ettei Euroopan julkisissa tiloissa esiinny vihapuhetta ja viharikoksia lainkaan, ja tähän tulisi pyrkiä erilaisin keinoin ja välinein. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa komissiota myös kiinnittämään huomiota suoriin ja välillisiin vaikutuksiin, joita vihapuheella ja viharikoksilla on yrittäjyyden edellytyksiin ja työllisyyteen, sekä niiden seurauksiin taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota esimerkiksi opettajien, toimittajien ja lainvalvontahenkilöstön kaltaisten ammattilaisten valveutuneisuuteen ja osaamiseen, sillä heillä on keskeinen rooli vihapuheen ja viharikosten torjunnassa. Tiedottamisen ja koulutuksen tulisi EU:n jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen mukaisesti olla pakollista lainvalvontahenkilöstölle ja osa yleistä strategiaa, jolla vahvistetaan asianomaisten instituutioiden valmiuksia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Uhreille olisi taattava asianmukaisesti mahdollisuus saada tietoja ja päästä uhrien oikeuksia koskevan direktiivin mukaisten kaikkein haavoittuvimmille rikosten uhreille tarkoitettujen suojelutoimien piiriin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, on olennainen tehtävä vihapuheen ja viharikosten torjunnassa: yhtäältä ne toimivat yhteiskunnan ”vahtikoirina”, ja toisaalta ne edistävät omalla toiminnallaan arvoihin perustuvaa toimintamallia. Niitä olisi suojeltava ja tuettava, kun ne pyrkivät huolehtimaan siitä, että paikat, yhteisöt, ryhmät, organisaatiot ja tiedotusvälineet ovat turvassa vihalta ja syrjinnältä muun muassa edistämällä vapaaehtoisia käytännesääntöjä ja jakamalla hyviä käytäntöjä. Tarvitaan lisää rahoitusta, jotta niiden tähän liittyvät valmiudet ja asiantuntemus saadaan hyödynnettyä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Turvallisen verkkovuorovaikutuksen merkitystä on syytä korostaa. Sosiaalisen median alustojen ja verkkofoorumien kehittyminen on luonut tilan, jossa jotkut luulevat voivansa toimia joutumatta vastuuseen teoistaan. Onkin ryhdyttävä kiireesti tekemään yhteistyötä kansallisten sääntelyviranomaisten ja sosiaalisen median alustojen kanssa, jotta verkossa esiintyvä viha havaitaan, tutkitaan ja saadaan poistettua nopeasti. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK tunnustaa ihmisarvon, perusoikeuksien ja tasa-arvon suojelemisen olevan erottamaton osa EU:ta ja jäsenvaltioiden demokraattisia järjestelmiä. Demokratia, ja EU itsessään, on mahdottomuus, jos ihmisten on elettävä pelossa ja häpeässä, jos he joutuvat häirinnän tai hyökkäysten kohteeksi arkielämässään, työssään, opintojensa yhteydessä tai osallistuessaan yhteiskuntaelämään ja politiikkaan. Sosiaalisen median yleistyessä viha ja leimaaminen saa helpommin ja nopeammin jalansijaa ja lapsiin ja nuoriin kohdistuva riski kasvaa jatkuvasti. Vihapuheen ja viharikosten leviämistä on ehkäistävä ja torjuttava aktiivisesti vahvoin ottein, muuta vaihtoehtoa ei ole. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ottaen huomioon Venäjän federaation Ukrainaan kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen, jonka ETSK tuomitsee täysin, disinformaatio ja vihapuheen levittäminen ovat lisääntyneet Euroopassa. Tämä ei ole uutta, ja EU:n jäsenvaltiot ovat tulleet aiempaa tietoisemmiksi siitä ja myös sille vastustuskykyisemmiksi. Venäjän federaatio pyrkii luomaan sekaannusta, levittämään propagandaa ja horjuttamaan demokratian ja ihmisoikeuksien saamaa tukea. Vihapuheen ja viharikosten estäminen ja torjuminen ovatkin EU:lle ja sen jäsenvaltioille äärimmäisen tärkeä vastuu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vihapuheen ja viharikosten tehokas torjunta edellyttää yhteistä perustaa. Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat kytköksissä toisiinsa, ja vapaa liikkuvuus luo yhä yhdentyneemmän sosiaalisen ja julkisen tilan. Jäsenvaltioilla on käytettävissään tärkeimmät välineet vihapuheen ja viharikosten torjuntaan, mutta ne tuskin onnistuvat siinä ilman selkeää sitoutumista, yhteistyötä ja synergiaa, asianmukaisia EU:n säädöksiä sekä koordinoituja määritelmiä, lähestymistapoja ja politiikkaoppimisen ja toimintalinjojen jakamisen mahdollisuuksia. Kaikissa näissä pyrkimyksissä olisi kunnioitettava EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on useaan otteeseen todennut, että EU:n ja jäsenvaltioiden on toimittava päättäväisemmin perusoikeuksien suojelemiseksi ja kaikenlaisen syrjivän ja vihan motivoiman käyttäytymisen torjumiseksi. Se suosittaakin, että komissio sovittaa ehdotuksensa yhteen muiden keskeisten toimintapoliittisten asiakirjojen kanssa, joista mainittakoon esimerkiksi uusi strategia perusoikeuskirjan täytäntöönpanemiseksi, tiedonanto ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025”, sukupuolten tasa-arvostrategia, hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia, romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva strategiakehys, EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi, vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia ja uhrien oikeuksia koskeva strategia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission ehdotuksessa yksilöidään kattavasti ne ominaispiirteet, jotka saattavat olla vihapuheelle ja viharikoksille alttiille henkilöille ja ryhmille yhteisiä: rotu, etninen alkuperä, kieli, uskonto, kansallisuus, ikä, sukupuoli, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti, sukupuolen ilmaisu, sukupuoliominaisuudet tai jokin muu perusominaisuus tai tällaisten ominaisuuksien yhdistelmä. Näihin olisi lisättävä myös kaikki ideologiset ja poliittiset syyt sekä muut omaantuntoon liittyvät vakaumukset ja arvot. ETSK katsoo, että olisi myös kartoitettava, mitä riskejä ja uhkia missäkin sosiaalisessa ja kulttuurisessa kontekstissa esiintyy, ja että riskeihin ja uhkiin olisi puututtava ottaen asianomainen konteksti huomioon. Nykyisen ja uuden tutkimuksen avulla voitaisiin selvittää, missä tilanteissa vihapuhe ja viharikokset ovat yleisimpiä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vihapuhe ja viharikokset saattavat kohdistua yrittäjiin tai esimerkiksi yritysten asiakaspalveluhenkilöstöön, ja tästä on haittaa sekä yksittäisten henkilöiden että kyseisten yritysten kannalta. Vihapuheella ja viharikoksilla voi myös olla välillisiä kielteisiä vaikutuksia yleiseen liiketoiminta- ja talousympäristöön, sillä ne lisäävät epävarmuutta, epävakautta ja konflikteja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK katsoo, että on erittäin tärkeää lisätä valistusta ja koulutusta, jotta vihapuheen ja viharikosten vaikutukset ja vakavuus ymmärretään ja jotta nämä vihateot opitaan tunnistamaan ja niitä osataan torjua päivittäisessä elämässä. Tämä koskee kaikenikäisiä ihmisiä, niin lapsia, nuoria kuin aikuisiakin. Kaiken valistuksen ja koulutuksen (tiedotusmateriaalit, koulutustilaisuudet, tuotteet) olisi oltava tarjolla saavutettavassa muodossa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten ammattien edustajien valveutuneisuuteen ja taitoihin, joilla on keskeinen rooli vihapuheen ja viharikosten torjunnassa. Esimerkiksi opettajilla on tärkeä merkitys koululaisten käyttäytymiskasvatuksessa. Toimittajien rooli on sananvapauden näkökulmasta ainutlaatuinen, ja lainvalvontahenkilöstö, poliisi, syyttäjät, tuomarit ja virkamiehet ovat keskeisessä asemassa tapausten käsittelyssä ja ennaltaehkäisevän oikeudellisen kehyksen ja muiden toimenpiteiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Poliittisilla päättäjillä taas on päävastuu yleisestä oikeusvaltio- ja perusoikeusjärjestelmästä. Heidän vastuunsa alkaa siitä hetkestä, kun he pyytävät kansalaisten tukea, ja valitettavasti jotkut poliitikot ja puolueet tekevät niin levittämällä pelkoa ja ottamalla vähemmistöt ja yhteiskuntaryhmät maalitaulukseen. Tämänkaltainen vaalikampanjointi on vaarallista, ja sitä on hillittävä. Jotkut poliitikot voivat julkista virkaa hoitaessaan altistua houkutukselle käyttää instituutionaalisia ja oikeudellisia välineitä syrjinnän edistämiseksi tai sen torjumisen välttämiseksi, millä voi olla vielä vakavampia vaikutuksia. ETSK kehottaa kaikkia poliittisia johtajia ja puolueita toimimaan vastuullisesti osallistavan demokratian puitteissa ja hengessä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Edelliseen liittyen poliittisten puolueiden johtajat tai jopa hallitusten päämiehet, joiden oletetaan takaavan julkisen tilan ”sivistyneisyyden”, ovat myös syyllistyneet toimittajiin kohdistettuihin loukkauksiin ja sanallisiin hyökkäyksiin ja ottaneet siten riskin näihin kohdistuvasta väkivallasta. ETSK kehottaa poliittisia johtajia ja puolueita kunnioittamaan toimittajia ja mediaorganisaatioita ja viittaa neljän kansainvälisen sananvapausasioiden erityisraportoijan antamaan viralliseen lausumaan tämän kysymyksen vakavuudesta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, on olennainen tehtävä vihapuheen ja viharikosten torjunnassa: yhtäältä ne toimivat yhteiskunnan ”vahtikoirina”, ja toisaalta ne edistävät omalla toiminnallaan arvoihin perustuvaa toimintamallia. Vapaaehtoisten käytännesääntöjen soveltamiseen ja hyvien käytäntöjen jakamiseen olisi kannustettava, ja tällaista toimintaa olisi edistettävä. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia viharikosten estämisessä ja torjumisessa. Ne ovat yhteisöjä lähimpänä ja voivat seurata, saattavatko tällaiset riskit ja vaaratilanteet toteutua. Ne voivat myös hyödyntää solidaarisuuden ja empatian voimaa yhteisö- ja koulutusohjelmien avulla keskushallinnon, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten tuella. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | On valtioiden vastuulla luoda suotuisa ympäristö sananvapautta, tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskeville oikeuksille. Valtiot voivat toteuttaa myönteisiä politiikkatoimenpiteitä syrjinnän torjumiseksi ja vihan perimmäisiin syihin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

2.13

3.   Erityistä

| 3.1 | Komission tiedonannossa katsotaan, että vihapuhe ja viharikokset täyttävät SEUT-sopimuksessa tarkoitettujen rikosten kriteerit, jotka koskevat mm. rikosten vakavuutta, laajuutta, kehitystä ja rajatylittävää ulottuvuutta, ja näkemyksen tueksi esitetyt faktat ja perustelut vaikuttavat päteviltä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vihapuhetta ja viharikoksia luonnehditaan siinä perustellusti vakavaksi rikollisuudeksi, sillä ne ovat EU:n yhteisten arvojen ja perusoikeuksien vastaisia ja vaikuttavat haitallisesti yksittäisiin henkilöihin, yhteisöihin ja koko yhteiskuntaan. EU:n arvot edistävät avointa yhteiskuntaa, joka on tärkeä ihmisten, yritysten ja organisaatioiden kannalta. Tasa-arvo on juurtunut syvälle EU:n arvoihin, ja yhtäläiset mahdollisuudet luovat perustan sosiaaliselle edistykselle. Monimuotoisuus ja moniarvoisuus kuuluvat siihen erottamattomasti. Tasa-arvo on innovoinnin lähde ja tuottaa taloudellista lisäarvoa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden lisääntyvät pyrkimykset torjua vihapuhetta ja viharikoksia rikoslainsäädäntönsä avulla ja tarve välttää jäsenvaltioiden välistä hajanaisuutta ja parantaa tasapuolisia toimintaedellytyksiä kaikkialla unionissa, EU:n yhteinen rikosoikeudellinen kehys vaikuttaa järkevältä tavalta puuttua vihapuheeseen ja viharikoksiin kansallisia oikeusjärjestelmiä ja perussopimuksen 2 artiklaa kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Myös EU:n toimivaltaa rikosoikeuden alalla on kunnioitettava, ja se mahdollistaa vähimmäissääntöjen asettamisen direktiivein, jotka on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK:n mielestä on tärkeää nähdä vihapuhe ja viharikokset rikollisuutena, joka pohjimmiltaan juontuu yhteisestä tekijästä eli ennakkoluuloihin perustuvasta vihasta henkilöitä tai ryhmiä kohtaan. Näin ollen vihapuhetta ja viharikoksia on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, ja siiloutunutta lähestymistapaa vihan erilaisten muotojen tai kohteiden suhteen on vältettävä, erityisesti jäsenvaltioiden välisiä eroja ajatellen. Komitea kehottaa myös tarkastelemaan vihapuhetta ja viharikoksia suhteessa EU:n arvoihin ja perusoikeuksiin kokonaisuudessaan sekä kartoittamaan, miten vihapuhe ja viharikokset ovat kytköksissä EU:n vahvistamassa luettelossa jo mainittuihin rikoksiin. Tähän liittyen olisi tehostettava lainvalvontaviranomaisten ja hallitustahojen välistä tiedonvaihtoa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK odottaa, että seuraavaksi laaditaan vihapuheen ja viharikosten määritelmä, ja on valmis esittämään kantansa toimielinten välisessä kuulemismenettelyssä. Määritelmä on ratkaisevan tärkeä paitsi oikeusvarmuuden takaamiseksi, myös perusoikeuksien suojelemiseksi ja sen varmistamiseksi, että yleinen viestintä on vakaalla pohjalla. Neuvoston puitepäätös rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tarjoaa asianmukaisen lähtökohdan tähän laajempaan asiayhteyteen soveltuvan määritelmän kehittämiselle, ja lisäksi on syytä tukeutua Euroopan neuvoston käyttämiin määritelmiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vihapuheen ja viharikosten määritelmien piiriin olisi otettava kaikki EU:n vahvistamiin perusoikeuksiin kirjatut suojellut ominaisuudet, joita ovat muun muassa biologinen ja sosiaalinen sukupuoli, rotu, etninen alkuperä, uskonto, vakaumus, vammaisuus, ikä ja sukupuolinen suuntautuminen sekä ideologiset ja omaantuntoon liittyvät vakaumukset. Vaikka suojellut ominaisuudet eroavat toisistaan, eri ominaisuuksia olisi määritelmän yhteydessä käsiteltävä samojen periaatteiden mukaisesti. Olisi myös vältettävä hajanaista lähestymistapaa eri vähemmistöjen ja ryhmien suhteen ja käytettävä sen sijaan yleisiä ilmauksia, jotka pätevät kyseisen suojellun ominaisuuden koko kirjoon. Lisäksi määritelmän olisi oltava riittävän laaja, jotta se kattaisi myös ajan mittaan esiin nousevat uudenlaiset yhteiskunnalliset ilmiöt. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Määritelmien olisi katettava kaikenlainen toiminta ja ilmaisu (niin suullinen kuin kirjallinenkin) riippumatta siitä, missä yhteydessä se tapahtuu, olipa kyse sitten työstä, julkisista mielenosoituksista, yksityisistä tai julkisista palveluista jne. Määritelmien olisi niin ikään katettava sekä verkossa että sen ulkopuolella tapahtuvat ilmaisut. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vaikka määritelmien olisi oltava kattavia, ne eivät voi olla täysin yksiselitteisiä ja niitä sovellettaessa tulee aina käyttää harkintaa kyseisessä asiayhteydessä esitetyn näytön pohjalta. Määritelmien ja sääntöjen yhdenmukaista soveltamista voitaisiin edistää muun muassa antamalla yhteiset ohjeet siitä, mitä tekijöitä tällöin on otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lisäksi on tärkeää varmistaa, etteivät määritelmät ja säännöt ole tarkoituksensa vastaisia. Ei esimerkiksi pitäisi antaa kielteistä leimaa sanoille, joita on aiemmin käytetty neutraalissa merkityksessä. Tämä liittyy myös tavoitteeseen kehittää yhteisiä sääntöjä kaikkien ryhmien suojelemiseksi sen sijaan, että kiinnitetään huomiota tiettyihin ryhmiin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vihapuhetta ja viharikoksia sekä niiden seuraamuksia määriteltäessä on tärkeää selventää näiden rikosten ja seuraamusten suhdetta perusoikeuksiin kokonaisuudessaan. Tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse sananvapaudesta ja tiedonvälityksen vapaudesta sekä siitä, millä edellytyksillä ihmisten ja tiedotusvälineiden sananvapauden rajoittaminen on perusteltua. Vastaavanlainen selvennys saattaa olla tarpeen muidenkin perusoikeuksien suhteen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vaikka vihapuhetta ja viharikoksia voidaan pitää omana rikollisuuden alanaan, päällekkäisyyksiä EU:n vahvistamassa luettelossa jo mainittujen rikosten kanssa on jonkin verran. Luettelon sisältämät rikokset eivät kuitenkaan kata kaikkea vihapuhetta ja kaikkia viharikoksia, sillä tämä rikollisuus on muodoltaan ja sisällöltään hyvin moninaista. Tätä havainnollistaa hyvin myös ns. vihan pyramidi, jonka pohjalla on ennakkoluuloihin perustuva puhe ja etenee portaittain ensin syrjintään ja sitten fyysiseen väkivaltaan ja jopa terrorismiin saakka. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kuten tiedonannossa todetaan, vihapuheen ja viharikosten torjunnassa on kyse paitsi asiasisällöstä myös menettelytavoista. Siksi on kiinnitettävä asianmukaista huomiota kysymyksiin, jotka liittyvät tiedonsaantiin, oikeussuojan saatavuuteen ja mahdollisuuksiin käyttää oikeussuojakeinoja. Vaikka viharikokset ja vihapuhe tunnustetaan rikollisuudeksi ja niitä säännellään kansallisella tasolla, täytäntöönpanossa, rikosilmoitusten teossa ja tutkinnassa on paljon puutteita. Jos näistä rikoksista ei tehdä ilmoitusta eikä niitä tutkita asianmukaisesti ennakkoluuloihin perustuvina rikoksina, EU-tason tiedot tällaisten rikosten yleisyydestä jäsenvaltioissa eivät ole luotettavia. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Viharikosten ja vihapuheen sisällyttäminen EU:n vahvistamaan rikosten luetteloon on olennaisen tärkeää uhrien oikeuksien suojelun kannalta. Jos vihatekojen vaikuttimia, esimerkiksi vammaisuutta, ei tunnusteta, uhrien (myös rikosten uhrien) oikeuksia koskevan EU-direktiivin säännökset eivät välttämättä päde. Koska tällaisten tekojen määrä on kasvussa, uhrien suojeluun olisi kiinnitettävä yhä enemmän huomiota. Uhreille olisikin taattava asianmukaisesti mahdollisuus saada tietoja ja päästä uhrien oikeuksia koskevan direktiivin mukaisten kaikkein haavoittuvimmille rikosten uhreille tarkoitettujen suojelutoimien piiriin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Aiemmin annettu puitepäätös, joka kaikkien jäsenvaltioiden on määrä saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöään vihapuheen kriminalisoimiseksi, on havainnollinen esimerkki siitä, että kaikki maat eivät etene asiassa samaan tahtiin. Päätöksen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja noudattamisen valvonta ei aina ole ollut asianmukaista tai siinä on ollut puutteita, minkä vuoksi komissio on joutunut käynnistämään rikkomismenettelyjä eräitä jäsenvaltioita vastaan. Tämä tilanne saattaa toistua, ja jäsenvaltioiden hallitusten, parlamenttien ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa onkin tehtävä enemmän työtä sitoutumisen ja yhteistyön varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Turvallisen verkkovuorovaikutuksen merkitystä on syytä korostaa. Sosiaalisen median alustojen ja verkkofoorumien kehittyminen on luonut tilan, jossa jotkut luulevat voivansa toimia joutumatta vastuuseen teoistaan. Kuten erilaisista tutkimuksista käy ilmi, verkossa esiintyvä vihapuhe on suoraan yhteydessä vihan motivoiman käyttäytymisen lisääntymiseen verkon ulkopuolella. Onkin ryhdyttävä kiireesti tekemään yhteistyötä kansallisten sääntelyviranomaisten ja sosiaalisen median alustojen kanssa, jotta verkossa esiintyvä viha havaitaan, tutkitaan ja saadaan poistettua nopeasti. |
| --- | --- |

3.16

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan huumevirastosta”

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(2022/C 323/15)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Małgorzata BOGUSZ |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

Toinen esittelijä:

Małgorzata BOGUSZ

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 11.3.2022
  Euroopan parlamentti, 7.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/1/5 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 11.3.2022

Euroopan parlamentti, 7.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

3.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa Euroopan unionin huumausainevirasto (EUDA), joka sisältyy EU:n huumausainestrategian 2021–2025 (1) ja EU:n huumausainetoimintasuunnitelman 2021–2025 (2) mukaisiin strategisiin puitteisiin. Komitea kannattaa sen vahvistettua toimeksiantoa, jonka tavoitteena on vastata nopeasti, koordinoidusti ja tehokkaasti sekä huumausaineiden että laittomien aineiden leviämiseen liittyviin kasvaviin haasteisiin. Kyseisten aineiden markkinat ovat huomattavan selviytymiskykyisiä. ETSK kehottaa ryhtymään päättäväisiin toimiin tällaisten aineiden kaupan kitkemiseksi ja käytön estämiseksi kaikin mahdollisin tavoin. Samalla on yhtä tärkeää auttaa aineista kärsivien tai riippuvaisten parantamisessa ja heidän integroimisessaan takaisin yhteiskuntaan, jotta ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa tasavertaisen koulutukseen ja laadukkaaseen työhön pääsyn mahdollisuuden sekä näihin aktiivisesti osallistumisen tärkeyttä. Komitea tuo myös esille, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret ovat yhdessä työttömien ja syrjäytyneiden kanssa huumekauppiaiden näkökulmasta helpoimpia kohteita. Komitea korostaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyön tärkeää roolia tässä prosessissa. Niiden yhteistyöllä on merkitystä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Komitea peräänkuuluttaa näiden toimien edistämistä, tukemista ja rahoitusta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolia huumausaineiden ja laittomien aineiden leviämisen ja käytön torjunnan kaikissa vaiheissa sekä erityisesti tiedotus- ja valistuskampanjoissa. Kampanjoiden avulla ihmiset saavat tietoa huumeiden käytön haitallisista vaikutuksista ja riskeistä sekä siitä, mistä ja miten huumeriippuvuudesta kärsivät voivat saada apua ja tukea. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tulevalle EU:n huumausainevirastolle kaavaillaan entistä vahvempaa koordinointiin ja ennaltaehkäisyyn liittyvää tehtävää. Kansallisilla yhteyspisteillä on tavoitteessa tärkeä rooli. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaikkensa, jotta kansallisilla yhteyspisteillä on riittävät organisatoriset, tekniset ja taloudelliset resurssit laajennettujen tehtäviensä tehokkaaseen hoitamiseen. Ajankohtaisten ja luotettavien tietojen keräämisen varmistamiseksi ETSK ehdottaa, että luodaan ja otetaan käyttöön yhteinen menetelmä ja lähestymistapa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää perustaa rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joka tuo kaikki kansalliset laboratoriot lähemmäksi toisiaan. Verkosto edistäisi tiedonvaihtoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista sekä datan jakamista. Se myös tukisi rikosteknisten huumausaineasiantuntijoiden koulutusta. Mittakaavaetujen saavuttamiseksi ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen virtuaalilaboratorioiden verkostosta. Verkosto voitaisiin rakentaa jäsenvaltioklustereiden maantieteellisen läheisyyden tai samanlaisten huumausaineiden tuontiin ja leviämiseen liittyvien riskiprofiilien perusteella. |
| --- | --- |

1.5

2.   Johdanto (3)

| 2.1 | Huumemarkkinoiden vähittäiskaupan arvo on arviolta vähintään 30 miljardia euroa vuodessa. Ne ovat merkittävä tulonlähde järjestäytyneille rikollisryhmille EU:ssa. Taloudellisten vaikutusten, huumausaineisiin liittyvien kuolemien ja muiden kansanterveyshaittojen lisäksi huumausainemarkkinoilla on laajempia seurauksia. Markkinoilla on yhteydet laajempaan rikolliseen toimintaan ja terrorismiin. Ne aiheuttavat negatiivisia vaikutuksia lailliseen talouteen, väkivaltaa yhteisöissä ja ympäristövahinkoja. Yhä tärkeämmäksi on nousemassa kysymys huumausainemarkkinoiden roolista ruokkimassa korruptiota ja heikentämässä hallintoa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopassa käytettävien huumeiden kirjo on laaja ja kattaa mm. seuraavat:






  — | Kannabis – käyttö pysyy vakaasti korkealla tasolla. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Kannabis – käyttö pysyy vakaasti korkealla tasolla.

| — | Kokaiini – on olemassa huolestuttavia merkkejä sen mahdollisesti lisääntyneistä terveyshaitoista. |
| --- | --- |

—

Kokaiini – on olemassa huolestuttavia merkkejä sen mahdollisesti lisääntyneistä terveyshaitoista.

| — | Amfetamiini – kysyntä pysyy vakaana. |
| --- | --- |

—

Amfetamiini – kysyntä pysyy vakaana.

| — | Metamfetamiini – tuotanto ja kauppa korostavat käytön mahdollista kasvua Euroopassa. |
| --- | --- |

—

Metamfetamiini – tuotanto ja kauppa korostavat käytön mahdollista kasvua Euroopassa.

| — | MDMA-tuotteet – erityisesti voimakkaat tuotteet aiheuttavat vakavia terveysriskejä. |
| --- | --- |

—

MDMA-tuotteet – erityisesti voimakkaat tuotteet aiheuttavat vakavia terveysriskejä.

| — | Uudet psykoaktiiviset aineet – vuoden 2020 lopussa EMCDDA seurasi noin 830:tä uutta psykoaktiivista ainetta. |
| --- | --- |

—

Uudet psykoaktiiviset aineet – vuoden 2020 lopussa EMCDDA seurasi noin 830:tä uutta psykoaktiivista ainetta.

| — | LSD, DMT, sienet, ketamiini ja GHB – käytetään vähemmän, mutta aiheuttavat myös lisää haasteita kansanterveydelle. |
| --- | --- |

—

LSD, DMT, sienet, ketamiini ja GHB – käytetään vähemmän, mutta aiheuttavat myös lisää haasteita kansanterveydelle.

| — | Heroiini ja muut opioidit – käytön lisääntymispotentiaalia on havaittu. |
| --- | --- |

—

Heroiini ja muut opioidit – käytön lisääntymispotentiaalia on havaittu.

| 2.3 | Arvioiden mukaan yli 83 miljoonaa aikuista EU:ssa on kokeillut laittomia huumausaineita elinaikanaan. EU:ssa tapahtui vuonna 2019 ainakin 5 150 yliannostuskuolemaa. Määrä on kasvanut tasaisesti joka vuosi vuodesta 2012 lähtien, myös 15–19-vuotiaiden teini-ikäisten keskuudessa. Stimuloivien aineiden käytön laajuus ja niiden yleisimmät tyypit vaihtelevat maittain. Joissakin jäsenvaltioissa joitakin ”mietoja” aineita voidaan ostaa rajoituksetta. On yhä enemmän näyttöä siitä, että stimulantteja käyttävien ihmisten määrä saattaa kasvaa. Yleisesti huumeiden käyttö on yleisempää miehillä kuin naisilla. Eroa korostavat usein myös runsaampi tai säännöllisempi käyttö miesten keskuudessa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Raporttien mukaan kannabiksen viljely ja synteettisten huumausaineiden tuotanto Euroopan unionissa säilyi vuonna 2020 pandemiaa edeltävällä tasolla. EU:n huumausainemarkkinoita ruokkivat järjestäytyneet rikollisryhmät, jotka ovat myös maailmanlaajuisesti kytköksissä toisiinsa. Kauppaa ruokkii merkittävästi huumausaineiden tuotanto Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Afganistanissa, Kiinassa, Marokossa, Turkissa ja Länsi-Balkanin alueella. Afrikalla on yhä merkittävämpi asema kauppa- ja kauttakulkualueena. Tämä voi aiheuttaa epävakautta, vaikuttaa negatiivisesti turvallisuuteen ja hallintoon sekä lisätä huumeongelmia alueella. ETSK korostaakin, että uusien laittomien aineiden havaitsemiseksi ja niiden laittoman kaupan ja leviämisen estämiseksi on tärkeää vahvistaa kansainvälistä koordinointia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Näyttö osoittaa selvästi, kuinka paljon huumetilanne on muuttunut viimeisten 25 vuoden aikana. Viime vuosien tapahtumat myös korostavat, miten tärkeää on toimia nopeasti. EU:lle pitäisi näin ollen antaa paremmat valmiudet tunnistaa yhä dynaamisempien ja mukautuvampien huumausainemarkkinoiden synnyttämät uhat varhain. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on aiemmin esittämien kantojen mukaisesti (4) tyytyväinen EU:n huumausainestrategiaan 2021–2025 ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön. Strategian tavoitteena on sekä suojella että parantaa yhteiskunnan ja yksilöiden hyvinvointia ja kansanterveyttä, tarjota suurelle yleisölle korkea turvallisuuden taso sekä lisätä terveysosaamista. ETSK kiittää strategian näyttöön perustuvaa, yhdennettyä, tasapainoista ja monialaista lähestymistapaa huumausaineongelmaan kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. ETSK arvostaa sitä, että strategiaan sisältyvät myös sukupuolten ja terveyden tasa-arvon näkökulmat. Nämä ovat tärkeitä huumausaineiden väärinkäytön ja siihen liittyvien ongelmien torjunnan uutta linjaa asetettaessa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Strategian (5) avulla koordinoiduilla laittomia huumausaineita koskevilla painopisteillä ja toimilla pitäisi vuoteen 2025 mennessä voida vaikuttaa kaikkiin EU:n huumausainetilanteen keskeisiin näkökohtiin. Toimenpiteiden johdonmukaisella, tehokkaalla ja vaikuttavalla toteuttamisella on tarkoitus varmistaa korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu, sosiaalinen vakaus ja turva sekä auttaa tietoisuuden lisäämisessä. Näiden toimien toteuttamiseen liittyviä mahdollisia tahattomia kielteisiä seurauksia tulisi pyrkiä vähentämään. Ihmisoikeuksia ja kestävää kehitystä tulisi sekä edistää että kunnioittaa. Näiden periaatteiden pohjalta ETSK kannattaa sellaista lähestymistapaa, että luodaan laittomien huumeiden leviämisen ja vapaaehtoisen käytön sekä niiden aiheuttaman riippuvuuden torjumista ja ehkäisemistä koskeva erillinen vastuualue. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Huumeet ovat nykyisin olennainen osa Euroopan terveys- ja turvallisuushaasteita. Huumeympäristö kehittyy jatkuvasti, ja markkinoille tulee säännöllisesti uusia luokittelemattomia aineita. Näin ollen huumausaineongelmasta on tulossa yhä monimutkaisempi ja laajemmalle levinnyt ilmiö. Huumeista saadut tulot myös kannustavat merkittävästi korruptioon, väkivaltaan ja laittomaan toimintaan. Tämä tilanne edellyttää lisätoimia EU-tasolla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK yhtyy päätelmään (6), jonka mukaan huumausainemarkkinat ovat selvinneet covid-19-pandemian häiriöistä erittäin hyvin. Huumekauppiaat ovat aktiivisesti mukautuneet asetettuihin matkustusrajoituksiin ja rajojen sulkemisiin. Tukkukaupan tasolla tämä näkyy muutoksina reiteissä ja menetelmissä: painopiste on siirtynyt ihmiskuriirien käytöstä rahtikonteissa ja kaupallisten toimitusketjujen yhteydessä tapahtuvaan salakuljetukseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Vaikka ensimmäiset sulkutoimet vaikeuttivat huumeiden katukauppaa ja paikallisia saatavuusongelmia esiintyi, huumausaineiden kauppiaat ja ostajat ovat sopeutuneet tilanteeseen lisäämällä salattujen viestipalveluiden, sosiaalisen median sovellusten, verkkolähteiden sekä posti- ja kotiinkuljetuspalveluiden käyttöä (7). Tämä herättää huolta siitä, että yksi pandemian mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista on huumausainemarkkinoiden digitalisoituminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Huumemarkkinoiden havaittiin elpyvän nopeasti pandemian alussa. Laittomassa huumekaupassa on hyödynnetty covid-19-pandemian aikana yhä enenevässä määrin suurempia lähetyskokoja, yksityisiä ilma-aluksia, vesiväyliä ja kontaktittomia menetelmiä tavaran toimittamiseksi loppukäyttäjille. Kyseinen kehitys aiheuttaa enemmän haasteita valvontaelimille ja edellyttää koordinoidumpia ennaltaehkäisytoimenpiteitä. Mahdollisia vastatoimia voitaisiin toteuttaa (8) edistämällä kansainvälistä yhteistyötä laittoman huumekaupan torjumiseksi, lainvalvontaviranomaisten tiedustelutietojen vaihtoa ja siirtoa sekä tehokkaiden kieltokäytäntöjen ja parhaiden menetelmien käyttöönottoa. Kansainvälisiä vastuu- ja tavarantoimitusmekanismeja sekä reaaliaikaisia tieto- ja seurantajärjestelmiä tulisi myös kehittää ja ottaa käyttöön, jotta huumausainemarkkinoiden muutokset voidaan havaita ja niihin pystytään reagoimaan nopeasti. ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki nämä elementit sisältyvät ehdotukseen tulevan EU:n huumausaineviraston tarkistetun toimeksiannon laajentamisesta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että EU:n tulevan huumausaineviraston toimeksianto tulisi muotoilla selkeämmin seuraavasti:






  — | Sisällytetään toimeksiantoon laajat huumausaineiden valvottuja lähtöaineita (9) koskevat velvoitteet. Tämä tarjoaa tilaisuuden puolustaa yleistä etua ja varmistaa oikeudenmukaisuus huumausaineiden torjunnassa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- | --- |

3.7

—

Sisällytetään toimeksiantoon laajat huumausaineiden valvottuja lähtöaineita (9) koskevat velvoitteet. Tämä tarjoaa tilaisuuden puolustaa yleistä etua ja varmistaa oikeudenmukaisuus huumausaineiden torjunnassa kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla.

| — | Kiinnitetään yhtäläistä huomiota huumausaineiden tarjonnan lopettamisen lisäksi myös huumeiden saatavuuden estämiseen, riippuvuudesta ylipääsemisen tukemiseen sekä riippuvaisten kuntouttamiseen ja integroimiseen takaisin yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

—

Kiinnitetään yhtäläistä huomiota huumausaineiden tarjonnan lopettamisen lisäksi myös huumeiden saatavuuden estämiseen, riippuvuudesta ylipääsemisen tukemiseen sekä riippuvaisten kuntouttamiseen ja integroimiseen takaisin yhteiskuntaan.

4.   Huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttö

| 4.1 | ETSK korostaa, että huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttöön liittyy erilaisia mahdollisia seurauksia, jotka voivat vahingoittaa ihmisten terveyttä erityisesti silloin, kun aineita käytetään ilman lääketieteellistä syytä tai valvontaa ja toistuvasti pitkän ajan kuluessa. Tällainen käyttäytyminen voi johtaa riippuvuuteen, jolloin asianomaisten on hyvin vaikeaa ratkaista tilannetta yksin. Tarvitaan siis välttämättä erikoistuneiden elinten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukea. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jotkut lääkkeet voivat johtaa riippuvuuteen, jos niitä ei käytetä määrätyllä tavalla. Näihin lääkkeisiin kuuluvat lääkärien määräämät tiettyjen sairauksien hoitoon tarkoitetut lääkkeet kuten bentsodiatsepiinit tai opiaatit / huumaavat lääkkeet. Tämä voi johtaa petoksiin, kuten lääkemääräysten tai lääkkeiden laittomaan kauppaan. Petokset kuuluvat myös uuden EUDA:n toimeksiannon piiriin. Viime vuosina uusien bentsodiatsepiinien määrä ja saatavuus ovat kasvaneet huumemarkkinoilla Euroopassa sekä yhä enenevässä määrin myös Kanadassa ja Yhdysvalloissa. EMCDDA seurasi 28. helmikuuta 2021 kaikkiaan 30:tä uutta bentsodiatsepiinia EU:n varhaisvaroitusjärjestelmän avulla. Näistä yli 80 % havaittiin ensimmäistä kertaa vuosina 2014–2020 (10). Lääkärien määräämiä opiaattilääkkeitä käytetään kipuun, ja väärinkäyttäjät sekoittavat niitä laittomiin huumausaineisiin. Tämä toiminta voi johtaa sekä riippuvuuteen että aiheuttaa vakavia terveyshaittoja, jopa hengenvaarallisia komplikaatioita. Tämä voi myös johtaa petoksiin, kuten lääkemääräysten tai lääkkeiden (sekä lailliseen että laittomaan) kauppaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhdysvalloissa tehdään parhaillaan kliinisiä tutkimuksia aineilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä EU:n lainsäädännössä huumeiksi (esim. MDMA, psilosybiini, LSD). Tämä tilanne huomioon ottaen EUDA:n tulisi kiinnittää erityistä huomiota EMA:n kanssa tehtävään yhteistyöhön koskien 2–3 vuoden kuluessa syntyviä lääkkeiksi rekisteröityjen huumeiden (ei niiden johdannaisten) EU-markkinoita. Tämä voi johtaa kaksijakoiseen tilanteeseen, jossa yksi potilasryhmä käyttää laillisesti saatavilla olevaa lääkkeeksi rekisteröityä huumetta ja toinen ryhmä syyllistyy rikokseen käyttämällä sitä laittomasti. Tästä taas voi johtua tilanne, jossa terveet henkilöt simuloivat psykiatrisia sairauksia, joiden hoitoon lääke (huumausaine) on virallisesti rekisteröity, hankkiakseen huumausainetta laillisesti ja hyvän valmistustavan mukaisesti tuotettuna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU:lla on tällä hetkellä suuria haasteita, sillä luokittelemattomien ja riippuvuutta aiheuttavien tai terveydelle vahingollisten aineiden suunnittelu ja markkinoille saattaminen on suhteellisen helppoa. Näiden lisäksi on otettava huomioon kaikki aineet, joiden käyttö ja myynti on laitonta, kuten marihuana, heroiini, kokaiini ja amfetamiinit. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Huumekauppiaat ovat erittäin innovatiivisia ja siten jatkavat uusien aineiden keksimistä. EUDA:n toimeksiantoon kuuluu näiden aineiden syntymisen, leviämisen ja käytön tunnistaminen, havaitseminen, kuvaaminen ja estäminen. Useamman aineen samanaikainen käyttö on nykyisin yleistä myös EU:ssa, ja tällä toiminnalla on haitallinen vaikutus kansanterveyteen. Uuden EUDA:n tulisi puuttua kaikkiin riippuvuuksiin, joissa muita aineita käytetään yhdessä laittomien huumausaineiden kanssa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Huumausaineiden ja laittomien aineiden käyttö vaikuttaa kaikkiin ihmisiin. Siihen liittyy sellaisen riippuvuuden riski, joka voi vahingoittaa henkilön terveyttä ja tuhota hänen koko elämänsä luomalla noidankehän, jossa ei jää tilaa sosiaaliselle elämälle, perheelle, koulutukselle, työlle tai mille muullekaan. Riippuvuuden riski on suurempi kokemattomilla ja vähän koulutetuilla nuorilla sekä työelämän ulkopuolella olevilla ja työttömillä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jotta voidaan estää väärinkäyttäjiä opettelemasta psyykkisen sairauden oireita, joiden esiintyminen on edellytys lääkkeillä (huumausaineilla) annettavaan hoitoon, internet tulisi ottaa tiiviimpään seurantaan. Internetissä saatavilla olevien tietojen perusteella on tällä hetkellä mahdollista saada lääkemääräyksiä joidenkin sairauksien, kuten ADHD:n ja masennuksen, hoitoon. Niiden saaminen perustuu vain potilaan haastatteluun ja psykologisiin kokeisiin, joihin kuka tahansa voi helposti valmistautua julkisesti saatavilla olevien tietojen avulla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Koska riippuvuutta aiheuttavia aineita sisältäviä lääkkeitä käyttävät yhä useammat, vaikuttaa perustellulta ottaa käyttöön EUDA:n toimivalta tällaisten lääkkeiden julkiseen rahoitukseen liittyvissä laajemmissa toimissa. Sosiaalisen median aikana kuka tahansa voi löytää ohjeita siihen, miten huumaavien lääkkeiden saamiseksi toimitaan psykologisissa testeissä. Ilman lisävalvontatoimenpiteitä tällaisten lääkkeiden julkinen rahoitus johtaa korvattavien lääkkeiden (huumausaineiden) väärinkäyttöön, koska täten niiden ostaminen olisi edullisempaa kuin jälleenmyyjältä. |
| --- | --- |

4.8

5.   Erityistä

| 5.1 | ETSK on samaa mieltä sen havainnon (11) kanssa, että huumausaineongelman monimutkaisuuden ja EMCDDA:n nykyisen toimeksiannon määräysten välillä on kasvava epäsuhta. EMCDDA ja sen sidosryhmät ovat vahvistaneet tämän säännöllisen yhteydenpidon kautta. Perustamisasetus ei vastaa huumausaineongelman nykyistä todellisuutta. Se ei myöskään vastaa EU:n huumausainevirastolta vaadittavia tehtäviä, joilla vastataan ongelmasta johtuviin haasteisiin ja viraston tärkeimpien sidosryhmien pyyntöihin. |
| --- | --- |

5.1

5.2   Euroopan unionin huumausaineviraston toimeksiannon tarkistaminen

| 5.2.1 | ETSK kannattaa aiemman lausuntonsa mukaisesti pyrkimystä torjua laittomien huumausaineiden laitonta leviämistä ja käyttöä. Se on valmis tukemaan kaikkia tähän tähtääviä ennaltaehkäiseviä kampanjoita ja toimia. Komitea pitää valitettavana, että sen aiempia suosituksia sidosryhmien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tiiviistä mukaanotosta EUDA:n työhön ei ole otettu huomioon ehdotuksessa. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | ETSK korostaa, että EUDA:n toimeksiantoa on laajennettava antamalla sille nykyaikaisempia ja tulevaisuuteen suuntautuvia lähestymistapoja ja välineitä. Se myös kannattaa kaikkia seitsemää uutta toiminta-alaa. Komitea pitää valitettavana, että tiedotusta, valistuskampanjoita, riippuvuusongelmien ratkaisemista helpottavia toimia ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ei ole esitetty selkeämmin. On myös valitettavaa, että ehdotukseen ei ole sisällytetty lisäarvoa ja synergiaa tuovien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Lääkemääräyksiä koskevaa EUDA:n ja EMA:n jaettua toimivaltaa olisi myös laajennettava siltä osin kuin on kyse koulutuksen suunnittelusta lääkäreille, jotka määräävät EU:n lainsäädännössä laittomiksi huumausaineiksi luokiteltujen lääkkeiden ryhmään kuuluvia lääkkeitä. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | ETSK ehdottaa, että kuhunkin seitsemään erityistavoitteeseen lisätään seuraavat elementit:






  — | Jotta voidaan puuttua paremmin huumausaineiden sekakäyttöön eli muiden aineiden riippuvuutta aiheuttavaan käyttöön yhdessä huumeiden kanssa ja keskittyä sen seurantaan, EUDA:n tulisi ottaa huomioon, että sekakäyttö on laajalle levinnyttä huumeiden käyttäjien keskuudessa ja että sillä on haitallinen vaikutus kansanterveyteen. Tämän ilmiön tehokas torjunta edellyttää tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallistasolla sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suoraa osallistumista. |
| --- | --- | --- |

5.2.4

—

Jotta voidaan puuttua paremmin huumausaineiden sekakäyttöön eli muiden aineiden riippuvuutta aiheuttavaan käyttöön yhdessä huumeiden kanssa ja keskittyä sen seurantaan, EUDA:n tulisi ottaa huomioon, että sekakäyttö on laajalle levinnyttä huumeiden käyttäjien keskuudessa ja että sillä on haitallinen vaikutus kansanterveyteen. Tämän ilmiön tehokas torjunta edellyttää tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallistasolla sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden suoraa osallistumista.

| — | Laittomat huumausaineet voivat vaikuttaa negatiivisesti kansanterveyteen ja turvallisuuteen. Kansalliset yhteyspisteet tarvitsevatkin lisätukea voidakseen laatia näiden aineiden kehitystä koskevia uhka-arvioita ja kehittää työkaluja huumeriippuvaisten kanssa työskentelevien informoimiseksi uudesta kehityksestä. Yhteyspisteet ovat eturintamassa parantamassa EU:n valmiutta reagoida uusiin uhkiin. |
| --- | --- |

—

Laittomat huumausaineet voivat vaikuttaa negatiivisesti kansanterveyteen ja turvallisuuteen. Kansalliset yhteyspisteet tarvitsevatkin lisätukea voidakseen laatia näiden aineiden kehitystä koskevia uhka-arvioita ja kehittää työkaluja huumeriippuvaisten kanssa työskentelevien informoimiseksi uudesta kehityksestä. Yhteyspisteet ovat eturintamassa parantamassa EU:n valmiutta reagoida uusiin uhkiin.

| — | Tulisi perustaa rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joka kokoaa kansalliset laboratoriot yhteen. Verkosto edistäisi tiedonvaihtoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista sekä tukisi rikosteknisten huumausaineasiantuntijoiden koulutusta. Mittakaavaetujen saavuttamiseksi ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen virtuaalilaboratorioiden verkostosta. Verkosto voitaisiin rakentaa jäsenvaltioklustereiden maantieteellisen läheisyyden tai samanlaisten huumausaineiden tuontiin ja leviämiseen liittyvien riskiprofiilien perusteella. |
| --- | --- |

—

Tulisi perustaa rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joka kokoaa kansalliset laboratoriot yhteen. Verkosto edistäisi tiedonvaihtoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista sekä tukisi rikosteknisten huumausaineasiantuntijoiden koulutusta. Mittakaavaetujen saavuttamiseksi ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen virtuaalilaboratorioiden verkostosta. Verkosto voitaisiin rakentaa jäsenvaltioklustereiden maantieteellisen läheisyyden tai samanlaisten huumausaineiden tuontiin ja leviämiseen liittyvien riskiprofiilien perusteella.

| — | Reitox-huumetietojärjestelmän roolia olisi vahvistettava, jotta voidaan luoda vankka tietokanta tehokkaiden tiedotus- ja ennaltaehkäisystrategioiden laatimiseksi. Sen tulisi voida antaa varoituksia, mikäli markkinoille tulee erityisen vaarallisia aineita. ETSK näkee, että tietojenkeruuta jäsenvaltioissa voidaan optimoida ottamalla käyttöön yhtenäinen tieteellinen menetelmä. Tähän kuuluvat tietojen automaattinen toimittaminen jäsenvaltioista sekä asiaankuuluvien rekisterien ja tietokantojen yhdistäminen. |
| --- | --- |

—

Reitox-huumetietojärjestelmän roolia olisi vahvistettava, jotta voidaan luoda vankka tietokanta tehokkaiden tiedotus- ja ennaltaehkäisystrategioiden laatimiseksi. Sen tulisi voida antaa varoituksia, mikäli markkinoille tulee erityisen vaarallisia aineita. ETSK näkee, että tietojenkeruuta jäsenvaltioissa voidaan optimoida ottamalla käyttöön yhtenäinen tieteellinen menetelmä. Tähän kuuluvat tietojen automaattinen toimittaminen jäsenvaltioista sekä asiaankuuluvien rekisterien ja tietokantojen yhdistäminen.

| — | Tulisi kehittää laittomiin huumausaineisiin liittyviä EU-tason ehkäisy- ja valistuskampanjoita. Niiden kautta EUDA voi toteuttaa käytännön toimia tuottamiensa analyysien pohjalta. EUDA:n olisi myös voitava tukea jäsenvaltioita kansallisten kampanjoiden valmistelussa. Se voisi tiiviissä yhteistyössä Euroopan lääkeviraston kanssa laatia vakiomuotoisia visuaalisia merkintöjä, joiden tulisi olla pakollisia huumausaineita sisältävien lääkkeiden pakkauksissa. |
| --- | --- |

—

Tulisi kehittää laittomiin huumausaineisiin liittyviä EU-tason ehkäisy- ja valistuskampanjoita. Niiden kautta EUDA voi toteuttaa käytännön toimia tuottamiensa analyysien pohjalta. EUDA:n olisi myös voitava tukea jäsenvaltioita kansallisten kampanjoiden valmistelussa. Se voisi tiiviissä yhteistyössä Euroopan lääkeviraston kanssa laatia vakiomuotoisia visuaalisia merkintöjä, joiden tulisi olla pakollisia huumausaineita sisältävien lääkkeiden pakkauksissa.

| — | Tulisi tarjota tutkimusta ja tukea sekä terveyteen liittyvissä että huumemarkkinoihin ja huumausaineiden tarjontaan liittyvissä kysymyksissä, jotta huumeongelmia käsiteltäisiin kattavammin. |
| --- | --- |

—

Tulisi tarjota tutkimusta ja tukea sekä terveyteen liittyvissä että huumemarkkinoihin ja huumausaineiden tarjontaan liittyvissä kysymyksissä, jotta huumeongelmia käsiteltäisiin kattavammin.

| — | Kansainvälistä roolia on vahvistettava ja EU:n johtavaa asemaa on tuettava huumausainepolitiikan monenvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

Kansainvälistä roolia on vahvistettava ja EU:n johtavaa asemaa on tuettava huumausainepolitiikan monenvälisellä tasolla.

5.3   Väylät EUDA:n sujuvan toiminnan varmistamiseksi

| 5.3.1 | Uuden EUDA:n tulee tarkistaa jäsenvaltioiden budjettivarojen kohdentamista ja arvioida niitä huumeisiin liittyvien tunnustettujen ja suositeltujen palvelujen saatavuuden ja kapasiteetin perusteella. Jotta kansalliset yhteyspisteet voisivat toteuttaa laajennetun toimeksiannon, niillä tulisi olla ennakoitavat, vakaat ja riittävät taloudelliset resurssit sen sijaan, että niiden täytyisi kilpailla avustuksista. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan 1 kohdan kolmannessa tekstikohdassa korostettujen tiedotuksen ja ennaltaehkäisyn tulisi ulottua myös paikallisyhteisöjen erityistoimiin. Niillä tulisi edistää tukea tarjoavan ympäristön luomista huumausaineita käyttäville henkilöille, jotta he voivat saada paikallista apua riippuvuuteensa. On tärkeää, että paikallisyhteisöt saavat työsuunnitelmia ja aineellista tukea viranomaisilta ja EUDA:lta. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | ETSK korostaa, että huumeriippuvuus liittyy vahvasti mielenterveysongelmiin ja menneisiin traumoihin. Näin ollen tällaisten riippuvuuksien torjunnassa olisi puututtava perimmäisiin syihin ja EUDA:n toimintasuunnitelma tulisi laatia riskiryhmien psykologisen työn pohjalta. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Paitsi että väestö tarvitsee psykologista tukea aiempien traumaattisten kokemusten vuoksi, on myös olemassa näyttöä siitä, että jotkut ihmiset eivät todennäköisesti olisi tulleet riippuvaisiksi, jos heillä ei olisi ollut covid-19-tartuntaa. ETSK suositteleekin, että EUDA:n toimivaltaa laajennetaan kattamaan tämä merkittävä riippuvuusalttiuden kasvu covid-19:n vakavien pitkän aikavälin vaikutusten vuoksi. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Samaan aikaan laittomien huumausaineiden kiellon tehokas täytäntöönpano edellyttää työtä yhteiskunnan perustassa, jotta riippuvuussuhteessa olevia ihmisiä ei jätetä yksin vaan heitä tuetaan valinnassa olla palaamatta takaisin huumeiden pariin. Vaikka huumekaupan torjuntaan käytetään yhä enemmän julkisia varoja, riippuvaisten ihmisten auttamisessa on edelleen valtavia ongelmia. Näin ollen EUDA voisi EU:n jäsenvaltioiden parhaat kokemukset huomioon ottaen suunnata merkittävämmän osan työstään huumeiden väärinkäytön psykologisiin syihin. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | EU:n huumausainemarkkinoita koskevan maailmanlaajuisen ja alueellisen lähestymistavan omaksuminen edellyttää huumausaineiden ja laittomien aineiden tuotannon kehityksen jäljittämistä ja tiivistä seurantaa perinteisesti riskialttiilla alueilla, kuten Etelä-Amerikassa, Afganistanissa, Afrikassa, Kiinassa, Turkissa ja Länsi-Balkanilla. Järjestäytyneiden rikollisryhmien aktiivinen ja jatkuvasti muuttuva rooli huumausaineiden tarjonnan ja laittoman kaupan dynamiikan muuttamisessa edellyttää jatkuvia ja koordinoituja toimia kaikilta asiaan liittyviltä elimiltä ja erityisesti raja- ja muuhun valvontaan osallistuvilta elimiltä kansainvälisellä tasolla. Vain tiiviillä yhteistyöllä voidaan auttaa kartoittamaan huumekäytäviä, jotta ne voidaan katkaista tehokkaasti. |
| --- | --- |

5.3.6

5.4   Kansalliset yhteyspisteet

| 5.4.1 | Kansallisten yhteyspisteiden roolia ja tehtäviä olisi laajennettava. Niiden työskentely eri EU-maissa vaihtelee huomattavasti. Jotkin kansalliset yhteyspisteet suorittavat informatiivista, analyyttistä, tieteellistä ja julkaisutoimintaa ja antavat asiantuntijaneuvontaa. Kansallisten yhteyspisteiden toiminnan päätavoitteisiin olisi kuuluttava menetelmien parempi seuranta, standardoitu tietojen keruu, arviointi ja luokittelu sekä tietojen käsittely, tallentaminen, analysointi ja levittäminen huumausaineiden kysynnän ja tarjonnan alalla EU:ssa. Kansallisten yhteyspisteiden olisi kehitettävä huumepolitiikkaa ja reagoitava aktiivisesti tämän alan tilanteeseen. Niiden olisi edistettävä tiedotusta, tuettava kansallisten hallitusten toimintaa sekä laadittava huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskevaa kansallista politiikkaa. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Kansalliset yhteyspisteet ovat avainasemassa, jotta EUDA:n uusi toimeksianto voidaan panna tehokkaasti ja nopeasti täytäntöön. Vain vahvempi ja hyvin koordinoitu kansallisten yhteyspisteiden verkosto voi tarjota – ei ainoastaan jälkikäteen vaan eritoten jo varhaisvaiheessa – merkityksellistä tietoa uusien haitallisten aineiden ilmaantumisesta, niiden havaitsemisesta ja tunnistamisesta, mahdollisista jakelukanavista jne. Koska tämä edellyttää järeiden laboratoriovalmiuksien kehittämistä, olisi edistettävä alueellisia yhteenliittymiä ja klustereita. Nämä tulisi ryhmittää korkean riskin alueille esimerkiksi EU:n ulkorajoilla, jossa ne olisivat lähellä tyypillisiä huumausaineiden tuontireittejä. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Kansallisia yhteyspisteitä olisi tuettava ja niille olisi tarjottava aina kun mahdollista yhteisiä ohjeita ja menetelmiä, jotta ne voivat kerätä vertailukelpoisia tietoja ja indikaattoreita, joiden pohjalta siirrytään turvallisuuskysymyksiin sen sijaan, että vain torjutaan huumausaineiden ja laittomien aineiden leviämistä. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Jäsenvaltioita tulisi kannustaa antamaan kansallisille yhteyspisteille enemmän resursseja, muun muassa tieto-, teknologia- ja rahoitusresursseja. Olisi kaikin tavoin pyrittävä auttamaan kansallisia yhteyspisteitä vahvistamaan valmiuksiaan toteuttaa uusi laajennettu toimeksianto ja toimia merkittävämmässä roolissa. |
| --- | --- |

5.4.4

| 5.4.5 | On syytä muistaa, että sen lisäksi, että luodaan yhteisön mekanismeja riippuvuuden torjumiseksi, EUDA:n olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kehitettävä kansallisia yhteistyöjärjestelmiä yhteisten tukiohjelmien luomiseksi ja tukemiseksi huumausaineriippuvuuden riskiryhmille. Vain paikallisyhteisöissä luotu vahva yhteenkuuluvuus voi auttaa vähentämään huumeiden käyttöä. EUDA voisi käyttää Portugalin hallituksen jo toteuttamia ratkaisuja esimerkkinä tällaisista ratkaisuista, jotka ovat jo johtaneet myönteisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

5.4.5

| 5.4.6 | Tällä hetkellä kansallisten yhteyspisteiden on raportoitava sekä tulevalle EUDA:lle että YK:lle. ETSK näkee mahdollisuuden parantaa niiden raportointijärjestelmää, jotta vältetään lisäajan ja -resurssien investoiminen kaksinkertaiseen raportointiin. |
| --- | --- |

5.4.6

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 102 I, 24.3.2021, s. 1.

1

(2)  EUVL C 272, 8.7.2021, s. 2.

2

(3)  Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) tietojen perusteella, Euroopan huumeraportti 2021, www.emcdda.europa.eu

3

(4)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 47, EUVL C 34, 2.2.2017, s. 182, EUVL C 177, 11.6.2014, s. 52, EUVL C 229, 31.7.2012, s. 85, EUVL C 69, 21.3.2006, s. 22.

4

(5)  Strategia perustuu ennen kaikkea EU:n lainsäädännön perusperiaatteisiin. Siinä noudatetaan joka suhteessa EU:n perusarvoja, joihin kuuluvat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, yhteisvastuu, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Strategian perustana on myös kansainvälinen oikeus. Näin ollen asiaan liittyvät ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleissopimukset, jotka muodostavat kansainvälisen oikeudellisen kehyksen laittomien huumausaineiden ongelmaan puuttumiseksi. Strategiassa otetaan huomioon monenvälisellä tasolla tapahtuva poliittinen kehitys ja edistetään täytäntöönpanon nopeuttamista.

5

(6)  One of the main conclusions of The European Drug Report 2021, https://www.emcdda.europa.eu/edr2021_en

6

(7)  Euroopan huumeraportti 2021.

7

(8)  Euroopan huumeraportti 2021.

8

(9)  Huumausaineiden valvotut lähtöaineet on vuodesta 1988 sisällytetty huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehtyyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen. YK on ottanut käyttöön yksityiskohtaisia säännöksiä ja vaatimuksia, jotka koskevat väärinkäytettyjen huumausaineiden valmistuksessa käytettävien lähtöaineiden valvontaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 11. helmikuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 273/2004 huumausaineiden lähtöaineista (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 1).

9

(10)  New benzodiazepines in Europe – a review, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, 2021. ISBN 978-92-9497–641–3.

10

(11)  2018/2019 arviointi vaikutustenarviointia koskevassa Euroopan komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

11

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kestävä hiilen kierto”

(COM(2021) 800 final)

(2022/C 323/16)

Esittelijä:
  Arnold PUECH d’ALISSAC

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

4.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että hiilineutraaliuden saavuttaminen Euroopassa edellyttää samanaikaisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, hiilinielujen lisäämistä ja vaihtoehtojen löytämistä fossiilisen hiilen korvaamiseksi taloudessa. ETSK yhtyykin Euroopan komission tiedonannon viestiin, jonka mukaan tavoitteen saavuttamiseksi on käytettävä kaikkia keinoja ja ratkaisuja yhdessä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission tiedonannossa ehdotettuja kahta ratkaisua hiilen poistamiseksi ja sitomiseksi: luontopohjaiset ratkaisut (”hiiliviljely”) ja teollisuuden tarjoamat teknologiset ratkaisut. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että maankäyttötoiminnot (maatalous, metsätalous, turvemaat jne.) voivat osaltaan vaikuttaa aktiivisesti ilmaston lämpenemisen torjuntaan ja edistää samalla elintarvikejärjestelmän laajaa tasapainoa tarjoamalla riittävästi laadukkaita ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikille niin, että se on tuottajille kannattavaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että hiilen kierron kestävyyttä on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti. Hiilinielujen lisääminen ja fossiilisen hiilen korvaaminen mahdollisimman laajasti muilla vaihtoehdoilla merkitsee väistämättä biomassatuotannon lisäämistä, mikä vaikuttaa maankäyttöön. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska maatalous on luonnostaan päästöjen aiheuttaja, ETSK katsoo, että vähemmän päästöjä aiheuttavien käytäntöjen omaksuminen on suoraan kytköksissä kestävän hiilen kierron onnistumiseen. Maatalouden on myös sopeuduttava ilmastonmuutokseen, jotta voidaan vastata elintarvikkeiden kasvavaan kysyntään ja toteuttaa kestävä hiilen kierto tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että hiiliviljelyä ei pitäisi nähdä vain kaupallisena mahdollisuutena vaan myös Euroopan maa- ja metsätalouden tulevaisuuden perustekijänä ja ilmastonmuutoksen torjuntakeinona, joka edistää maaseutualueiden selviytymiskyvyn parantamista EU:n maaseutualueita koskevan pitkän aikavälin vision (1) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on sitä mieltä, että yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) ei yksin voi varmistaa hiilineutraaliustavoitteiden saavuttamista: YMP asettaa poliittisen kehyksen siirtymiselle vähähiiliseen maatalouteen (maatalous, joka aiheuttaa vähemmän päästöjä ja sitoo enemmän hiiltä). YMP:n investointituella voidaan ja pitäisi palkita hiilen varastoinnista taloudellisesti ekopalveluna ja viljelijöiden tulotukena, mutta hiilen varastoinnin ei pitäisi olla YMP:ssä yleinen ehto. Vielä tärkeämpänä ETSK pitää, että hiilimarkkinoiden kehittämistä edistetään vahvemmin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Päästöhyvityksillä on palkittava tuotetusta palvelusta eli ilmakehän hiilen sitomisesta, mutta lisäksi niillä on tuettava vähähiiliseen maatalouteen siirtymistä. Sitä varten päästöhyvityksiin onkin investoitava avoimessa, luottamukseen perustuvassa järjestelmässä, jonka avulla voidaan täyttää hiilen sitomistarpeet mutta myös vähentää alan kasvihuonekaasupäästöjä. Luottamus perustuu sertifiointiin, jossa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet ja joka voidaan mukauttaa kunkin maan alueelliseen lähestymistapaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Hiiliviljelyn kehittämiseksi tarvitaan selkeä oikeuskehys, joka on jäsenvaltioiden yhteinen ja jossa otetaan huomioon komission tiedonannossa yksilöidyt sertifioituja hiilen sitomishankkeita koskevat haasteet. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK varoittaa, että jäsenvaltioilla ei ole yhtäläisiä valmiuksia toteuttaa investointeja ja tukitoimia hiilen sitomiseksi, vaan niiden taloudelliset ja hallinnolliset valmiudet ovat erilaiset. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Koska hiilirajamekanismi ei suojele riittävästi maatalousalaa, ETSK suosittaa, että otetaan huomioon myös tuontituotteet ja varmistetaan, että sekä uudet että nykyiset kauppasopimukset velvoittavat viejämaat sitoutumaan kestäviin hiilikiertoihin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Teollisten ratkaisujen, joita ovat esimerkiksi hiilidioksidin pysyvä varastointi geologisiin muodostumiin ja hiilen mineralisointi innovatiivisiin aggregaatteihin, on ETSK:n mielestä oltava kestäväpohjaisia, eikä niillä saa olla kielteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin tai asuinyhteisöihin. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Hiiliviljelyehdotuksen on oltava osa laajempaa siirtymää kohti kestävää elintarvikejärjestelmää. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Työntekijöiden hyvinvointi, ammattiurien ennakoitavuus ja työehdot ja -olot maatalousalalla sekä oikeudenmukaisen palkkauksen tarve on otettava huomioon, jotta viljelijät ja työntekijät voivat sitoutua siirtymään kohti vähäpäästöistä taloutta ja onnistua siinä. |
| --- | --- |

1.14

2.   Yleiset huomiot

Hiilineutraalius vuonna 2050: ratkaisu Pariisin sopimuksen noudattamiseksi

| 2.1 | Ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuuksien eksponentiaalinen nousu teollisen vallankumouksen jälkeen on johtanut maapallon lämpötilan yleiseen nousuun. Tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että ainoa keino pysäyttää lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen on vähentää nettopäästöt nollaan kaikkialla maailmassa kiireellisesti, vuoteen 2050 mennessä, ja että maailmanlaajuisten päästöjen huippu on ohitettava vuoteen 2025 mennessä (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC arvioi, että 2 oC:n nousu lämpötilassa uhkaa vakavasti elintarvikehuoltoa eräillä maailman alueilla. Lisäksi YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan ruoan tarpeen odotetaan kasvavan 70 prosenttia vuodesta 2009 vuoteen 2050, jolloin maapallon väkiluku on 9 miljardia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Koska elintarviketuotanto on luonnostaan ilmastosta riippuvaista, kiireellinen sopeutuminen on tarpeen sekä ilmaston että elintarvikehuollon näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pariisin sopimuksen tavoitteena on rajata ilmaston lämpeneminen enintään 1,5–2 celsiusasteeseen. Euroopan unioni onkin hyväksynyt vihreän kehityksen ohjelman ja vahvistanut ilmastolaissa tavoitteekseen saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä. Sitä varten on tarkoitus toteuttaa kaksi keskeistä aloitetta:






  — | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä 55-valmiuspakettiin kuuluvien lainsäädäntöehdotusten mukaisesti |
| --- | --- | --- |

2.4

—

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä 55-valmiuspakettiin kuuluvien lainsäädäntöehdotusten mukaisesti

| — | hiilen kierrätys jätevirroista, kestävistä biomassan lähteistä tai ilmakehästä (kiertotalous, kestävä biotalous, hiilen talteenottoon ja käyttöön tarvittavat teknologiset ratkaisut). |
| --- | --- |

—

hiilen kierrätys jätevirroista, kestävistä biomassan lähteistä tai ilmakehästä (kiertotalous, kestävä biotalous, hiilen talteenottoon ja käyttöön tarvittavat teknologiset ratkaisut).

Tarve lisätä hiilen poistumista

| 2.5 | ETSK kannattaa tosiasioiden valossa Euroopan komission tiedonannossa ehdotettuja kahta ratkaisua hiilen poistamiseksi ja sitomiseksi: luontopohjaiset ratkaisut (”hiiliviljely”) ja teollisuuden tarjoamat teknologiset ratkaisut, jotka perustuvat hiilidioksidin suoraan ilmakehästä tapahtuvaan talteenottoon ja varastointiin (DACCS) ja bioenergiseen hiilen talteenottoon ja varastoimiseen (BECCS). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Maatalouden luontaisten päästöjen osuus on 11 prosenttia Euroopan päästöistä, joten se samaan aikaan aiheuttaa päästöjä mutta myös vähentää kasvihuonekaasupäästöjä toimiessaan hiilinieluna ja edistää biotaloutta tuottaessaan ei-fossiilista hiiltä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Onkin selvää, että maankäyttösektorin tavoitteena on torjua osaltaan ilmaston lämpenemistä ja edistää elintarvikejärjestelmän laajaa tasapainoa tarjoamalla riittävästi laadukkaita ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita kaikille niin, että samalla voidaan tarjota vakaita ja laadukkaita työpaikkoja ja toiminta on tuottajille kannattavaa (ks. esimerkiksi lausunto ruokaturvasta ja kestävistä elintarvikejärjestelmistä (3) ja lausunto oikeudenmukaisesta elintarvikeketjusta (4)). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ilmaston lämpenemisen torjuntaan tarvitaan siis oikeudenmukaisia ja kaikkien jäsenvaltioiden ja viljelijöiden käytettävissä olevia välineitä. |
| --- | --- |

2.8

3.   Erityiset huomiot

Maankäyttösektorin tavoitteet: päästöjen vähentäminen, hiilen sitominen ja elintarvikkeiden tuottaminen

| 3.1 | Hiilineutraaliuden saavuttaminen Euroopassa edellyttää samanaikaisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, hiilinielujen lisäämistä ja vaihtoehtojen löytämistä fossiilisen hiilen korvaamiseksi taloudessa. ETSK yhtyykin Euroopan komission tiedonannon viestiin, jonka mukaan tavoitteen saavuttamiseksi on käytettävä kaikkia keinoja ja ratkaisuja yhdessä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kuten LULUCF-asetuksen muuttamista koskevassa, 55-valmiuspakettiin kuuluvassa ehdotuksessa (5) todetaan, hiiltä sitovalla viljelyllä olisi tuettava vuodeksi 2030 ehdotetun tavoitteen eli 310 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin nettopoistojen saavuttamista maankäytön alalla. ETSK huomauttaa, että hiilen sitomista voidaan lisätä monin eri tavoin, esimerkiksi maankäytön suunnittelun, metsien uudistamisen ja luonnon ekosysteemien ennallistamisen avulla (ks. asiasta annettu lausunto (6)). |
| --- | --- |

3.2

Luontopohjaiset ratkaisut

| 3.3 | Maaperään on varastoitunut enemmän hiiltä kuin kasveihin tai ilmakehään. Fossiilisten polttoaineiden poltosta, teollisista prosesseista ja maankäytön muutoksista aiheutuvat päästöt kumuloituvat kuitenkin valtameriin ja lisäävät merkittävästi ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta, mikä on suuri ongelma. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Maataloustoiminnot kierrättävät osan hiilipäästöistä. Tällaisia prosesseja ovat ilmassa olevan hiilen sitominen kasvillisuuteen, orgaanisen aineksen biokertyvyys maaperään, biomateriaalit ja paikallisesti kasvatetusta biomassasta saatavan energian käyttö. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hiiliviljely keskittyy hiilidioksidin vähentämiseen ilmakehästä, mutta maataloudesta aiheutuu muitakin kasvihuonekaasupäästöjä, joihin on puututtava (esimerkiksi metaani- ja N2O-päästöt, jotka lämmittävät ilmakehää suhteellisesti eli kiloa kohti hiilidioksidia enemmän). Karjankasvatus mahdollistaa eloperäisten lannoitteiden saamisen viljelykasvien tuotantoa varten, ja mikäli karjaa ruokitaan paikallisesti viljellyllä heinällä, se edistää elintarvikejärjestelmää kiertotalouteen perustuvalla tavalla, kuten todetaan kannanotossa laajaperäisen karjankasvatuksen ja eloperäisten lannoitteiden hyödyistä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Näiden maankäyttösektoriin liittyvien haasteiden ja sen tarjoamien erilaisten ratkaisujen valossa vaikuttaa siltä, että hiilen kierron kestävyyttä on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti niin, että hiilen sitomisen lisäksi otetaan huomioon kaikenlaiset maatalousmaiden tarjoamat ekosysteemipalvelut ja erilaiset hiilen sitomisvalmiudet, jotka riippuvat maaperästä, ilmastosta ja biologisista tekijöistä. Hiilinielujen lisääminen ja fossiilisen hiilen korvaaminen mahdollisimman laajasti muilla vaihtoehdoilla merkitsee väistämättä biomassatuotannon lisäämistä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Koska maatalous on luonnostaan päästöjen aiheuttaja, vähemmän päästöjä aiheuttavien käytäntöjen omaksuminen edistää ilmastomuutoksen hillitsemistä ja kestävää hiilen kiertoa. Myös päästöjen vähentäminen, hiilen sitomisen tehostaminen ja elintarvikkeiden kasvavaan kysyntään vastaaminen samalla kun sopeudutaan ilmastonmuutokseen (esim. ilmastonmuutoksen kielteiset vaikutukset satoihin) aiheuttavat useita haasteita, jotka edellyttävät innovointia ja alan tukemista. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsookin, että LULUCF-asetuksen muuttamista koskeva ehdotus on erittäin tärkeä pitkän aikavälin ilmastotasapainon kannalta ja että hiiliviljelyä ei pitäisi nähdä vain kaupallisena mahdollisuutena vaan myös Euroopan maatalouden tulevaisuuden perustekijänä. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Hiilen hyödyntämiseen liittyy kolme haastetta, kun tavoitteena on samalla varmistaa maailmanlaajuinen elintarviketurva:






  — | ilmakehän hiilen sitominen maaperään |
| --- | --- | --- |

3.9

—

ilmakehän hiilen sitominen maaperään

| — | kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen |
| --- | --- |

—

kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen

| — | maatalouden sopeutuminen ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

—

maatalouden sopeutuminen ilmastonmuutokseen.

| 3.10 | Hiilen sitomista voidaan parantaa useilla maankäyttötavoilla, joihin kuuluvat






  — | metsittäminen ja uudelleenmetsittäminen |
| --- | --- | --- |

3.10

—

metsittäminen ja uudelleenmetsittäminen

| — | peltometsäviljely ja muut sekamaatalousmuodot, joissa yhdistetään puuvartinen kasvillisuus viljely- ja/tai eläintuotantojärjestelmiin |
| --- | --- |

—

peltometsäviljely ja muut sekamaatalousmuodot, joissa yhdistetään puuvartinen kasvillisuus viljely- ja/tai eläintuotantojärjestelmiin

| — | kerääjäkasvien, peitekasvien ja säilyttävän maanmuokkauksen käyttö |
| --- | --- |

—

kerääjäkasvien, peitekasvien ja säilyttävän maanmuokkauksen käyttö

| — | viljelymaan muuntaminen kesannoksi tai pysyväksi nurmeksi |
| --- | --- |

—

viljelymaan muuntaminen kesannoksi tai pysyväksi nurmeksi

| — | turvemaiden ja kosteikkojen ennallistaminen. |
| --- | --- |

—

turvemaiden ja kosteikkojen ennallistaminen.

| 3.11 | Potentiaali on merkittävä, sillä esimerkiksi Ranskan kansallisen maatalous-, elintarvike- ja ympäristötutkimuslaitoksen (INRAE) hankkeen 4/1000 mukaan maatalouden potentiaalinen lisäkapasiteetti Ranskassa hiilen varastoimiseen maaperään 30 senttimetrin syvyydeltä on jopa 8,43 miljoonaa tonnia hiiltä vuodessa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kun otetaan huomioon EU:n maaperästrategiassa asetettu tavoite, jonka mukaan uutta maata ei enää oteta infrastruktuurin käyttöön vuoteen 2050 mennessä (8), ja jotta voidaan varmistaa maaperän rooli hiilinieluna ja biomassan tuottajana, ETSK kehottaa huolehtimaan peltomaan asianmukaisesta hoidosta ja suojelusta ja toteaa tyytyväisenä, että osa jäsenvaltioista on ryhtynyt toimiin tämän asian suhteen (esimerkiksi Virossa ollaan laatimassa maankäyttölainsäädäntöä). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Komission tiedonannossa yksilöidään eräitä sertifioitujen hiilen sitomishankkeiden haasteita, mutta siinä ei anneta vastauksia seuraaviin seikkoihin:






  — | pysymättömyys: maaperään ja biomassaan sidottu hiili voi vapautua takaisin ilmakehään, jolloin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät hyödyt kumoutuvat |
| --- | --- | --- |

3.13

—

pysymättömyys: maaperään ja biomassaan sidottu hiili voi vapautua takaisin ilmakehään, jolloin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvät hyödyt kumoutuvat

| — | sidotun hiilen seuranta, raportointi ja todentaminen, mikä on haasteellista: on pystyttävä määrittämään tarkasti todelliset lisäkustannukset |
| --- | --- |

—

sidotun hiilen seuranta, raportointi ja todentaminen, mikä on haasteellista: on pystyttävä määrittämään tarkasti todelliset lisäkustannukset

| — | hiiltä sitovien ja kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien maatalouskäytäntöjen kustannusten huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

—

hiiltä sitovien ja kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien maatalouskäytäntöjen kustannusten huomioon ottaminen.

| 3.14 | Ei myöskään pidä unohtaa mahdollisuutta vähentää maatalouden päästöjä mukauttamalla käytäntöjä tai turvautumalla uuteen teknologiaan. Etusijalla on oltava energian säästäminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. |
| --- | --- |

3.14

Hiilen teolliseen talteenottoon, käyttöön ja varastointiin perustuvat ratkaisut

| 3.15 | Komission tiedonannossa ehdotetaan tavoitteiksi, että vuoteen 2028 mennessä jokainen teollisuuden talteen ottama, kuljettama, käyttämä ja varastoima hiilidioksiditonni olisi ilmoitettava ja kirjattava sen mukaan, onko se fossiilista vai biogeenistä alkuperää vai peräisin ilmakehästä, että kemiallisissa ja muovituotteissa käytettävästä hiilestä vähintään 20 prosentin olisi vuoteen 2030 mennessä oltava peräisin kestävistä, ei-fossiilisista lähteistä ja että vuoteen 2030 mennessä ilmakehästä olisi vuosittain poistettava 5 miljoonaa tonnia hiilidioksidia, joka olisi varastoitava pysyvästi edelläkävijähankkeissa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Fossiilinen hiili on korvattava kestävämmillä kierrätyshiilivirroilla, joissa hiili on peräisin jätteistä, kestävästä biomassasta tai suoraan ilmakehästä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | IPCC:n kuudennessa raportissa (9) todetaankin, että ilmakehästä on saatava poistettua 100–1 000 Gt hiilidioksidia 2000-luvun loppuun mennessä. Useimmat nykyiset ja mahdolliset hiilenpoistotoimenpiteet ovat sellaisia, että niillä saattaa olla merkittäviä vaikutuksia maaperään, energiaan, veteen tai ravinteisiin, jos niitä ryhdytään toteuttamaan laajamittaisesti. ETSK katsoo, että tarvitaan tehokasta hallinnointia, jotta voidaan välttää kilpailu maankäyttötavoista, joilla saattaa olla huomattavia vaikutuksia maatalous- ja elintarvikejärjestelmiin, biologiseen monimuotoisuuteen ja muihin ekosysteemitoimintoihin ja -palveluihin. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Hiilen teolliseen talteenottoon, käyttöön ja varastointiin on olemassa erilaisia tekniikoita (biomassan käyttö rakennuksissa, bioenerginen hiilen talteenotto ja varastointi (BECCS), suoraan ilmakehästä tapahtuva talteenotto ja varastointi (DACCS), hiilen talteenotto ja käyttö jne.), mutta jokaisessa niistä on sekä etuja että haittoja. ETSK toteaakin, ettei mikään yksittäinen ratkaisu ole muita parempi (10). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Esimerkiksi BECCS-teknologia auttaa poistamaan hiiltä ilmakehästä ja tuottaa samalla lämpöä ja energiaa. On kuitenkin otettava huomioon käytettävän biomassan kestävyysrajat. Islannissa ja Skotlannissa toteutetaan hankkeita, joissa hiiltä otetaan talteen suoraan ilmakehästä, mutta ne ovat kalliita ja kuluttavat toistaiseksi hyvin paljon energiaa. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Maa- ja metsätalous ovat tärkeimmät biotalouden toimijat. Tämä ”fotosynteesitalous” on suoraan kytköksissä kasvien ainutlaatuiseen kykyyn tuottaa ei-fossiilista hiiltä ilmakehän hiilidioksidista. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Hiilenpoistotekniikoiden kustannusten on alennuttava, ja näillä tekniikoilla on varmistettava hiilen pysyvä varastointi ja poisto. Hiilidioksidin talteenottotekniikat saattavat olla erittäin paljon energiaa kuluttavia prosesseja. Niihin on käytettävä uusiutuvista lähteistä saatavaa energiaa, ja niiden on oltava kestäviä. Lisäksi on vältettävä niistä aiheutuvat haittavaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen, ekosysteemeihin ja maan saatavuuteen. |
| --- | --- |

3.21

4.   Välineet hiiliviljelyn kehittämiseksi Euroopassa

Euroopan unioni: vähähiilisen maatalouden perustason määritteleminen

| 4.1 | Komission tiedonannossa todetaan, että kansallisten YMP:n välineiden (kansalliset strategiasuunnitelmat) käyttö sekä LULUCF-asetuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen voi olla vain hyödyksi. LULUCF-asetuksen haasteet ja tavoitteet ovat niin mittavat, että kaikki ratkaisut on otettava käyttöön. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | YMP:n avulla voidaan asianmukaisella alueellisella tasolla määrittää perustaso päästöjen vähentämiselle, hiilen sitomiselle ja alan mukauttamiselle esimerkiksi pysyvän nurmen suojelun tai agroekologisen infrastruktuurin kautta. YMP:n vuoden 2023 uudistuksessa voidaan myös laajentaa ilmastotoimia ekojärjestelmien kautta, aivan kuten sen avulla on vakiinnutettu sosiaaliset ehdot. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kun kuitenkin otetaan huomioon YMP:n monet tavoitteet, ETSK ei pidä mahdollisena, että YMP voisi yksinään varmistaa hiilineutraaliustavoitteiden toteutumisen. YMP:n olisi asetettava poliittinen kehys siirtymälle vähähiiliseen eli vähemmän päästöjä aiheuttavaan ja enemmän hiiltä sitovaan maatalouteen. ETSK katsoo, että YMP:n investointituella voidaan ja pitäisi palkita hiilen varastoinnista taloudellisesti ekopalveluna ja viljelijöiden tulotukena mutta hiilen varastoinnin ei pitäisi olla yleinen ehto YMP:ssä. Vielä tärkeämpänä ETSK pitää, että hiilimarkkinoiden kehittämistä edistetään vahvemmin. |
| --- | --- |

4.3

Päästöhyvitykset: tarpeellinen investointi maatalousmaan potentiaalin hyödyntämiseksi

| 4.4 | Maatalouden sopeuttamiseksi ja päästöjen vähentämiseksi on olemassa ratkaisuja, mutta niihin liittyy kustannuksia ja riskejä ja ne saattavat vaikuttaa kannattavuuteen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK katsoo, että viljelijöiden ja maataloustyöntekijöiden oikeudenmukainen palkkaus sekä mahdollisuudet ostaa tai vuokrata maata pitkällä aikavälillä ovat välttämättömiä tekijöitä, jotta nämä voivat sitoutua siirtymään vähähiilisyyteen ja onnistua siinä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että ilmastolle suotuisista maatalouskäytännöistä seuraavien myönteisten ulkoisvaikutusten kvantifiointi voi mahdollistaa niiden arvon tunnustamisen yksityisten sopimusten puitteissa vapaaehtoisilla markkinoilla sekä myöntämällä päästöhyvityksiä, joilla on tietty arvo markkinoilla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Päästöhyvitysten myöntäminen edellyttää tiiviimpää yhteistyötä viljelijöiden kanssa, ja siinä on otettava huomioon kansainvälinen tilanne. Joissakin maissa on nimittäin jo perustettu päästöhyvitysjärjestelmiä: Kiinan hiljattain liikkeeseen laskemien hiilidioksidipäästöoikeuksien hinta oli 5,20 euroa/tonni vuonna 2021 ja saattaa nousta 20,5 euroon/tonni vuonna 2030 (kun Euroopassa suunnitelmana on maksaa hiiliviljelystä keskimäärin 30 tai jopa 40 euroa/tonni) (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Eurooppalaisten päästöhyvitysten houkuttelevuus kilpailuun perustuvilla markkinoilla on siten varmistettava tinkimättä ympäristötavoitteista. Paikallistasolla sidottu hiili ja vältetyt hiilipäästöt ovat kalliimpia, ja ilman taloudellista ja poliittista välinettä EU:n on vaikea rahoittaa ja myydä niitä. Myönteisille ulkoisvaikutuksille, kuten Ranskan vähähiilisyysmerkille, on määritettävä arvo (12). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Ranskan vähähiilisyysmerkillä palkitaan sekä sidotusta hiilestä että vältetyistä hiilipäästöistä (maatalouden CO2-, CH4- et N2O-päästöt hiiliekvivalenttina ilmaistuna). Sen avulla voidaan osallistaa kaikki viljelijät siirtymään kohti vähähiilisyyttä ja agroekologiaa. Siirtymisestä käytäntöihin, joissa käytetään huomattavasti vähemmän kivennäistyppilannoitteita, saa Ranskan vähähiilisyysmerkin puitteissa vastineeksi sertifioidun päästöhyvityksen. Tämä on tehokasta, sillä hyvitys voi olla korvaus myös N2O-päästöjen vähenemisestä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että päästöhyvitysten on oltava korvaus suoritetusta palvelusta, joka on hiilen sitominen ilmakehästä, mutta lisäksi niillä on tuettava siirtymistä vähähiilisyyteen maataloudessa ja turvattava työntekijöiden hyvinvointi, työurien ennakoitavuus sekä työehdot ja -olot maatalousalalla. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK suosittaakin, että päästöhyvityksiin investoidaan avoimessa, luottamukseen perustuvassa järjestelmässä, jonka avulla voidaan täyttää hiilen sitomistarpeet mutta myös vähentää alan kasvihuonekaasupäästöjä. Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamiseen erityisesti päästöhyvitysten sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa on kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Koska hiilirajamekanismi ei suojele riittävästi maatalousalaa, ETSK suosittaa, että otetaan huomioon myös tuontituotteet ja varmistetaan, että sekä uudet että nykyiset kauppasopimukset velvoittavat viejämaat sitoutumaan kestäviin hiilikiertoihin. |
| --- | --- |

4.12

Sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtyminen vähähiilisyyteen

| 4.13 | ETSK varoittaa, että jäsenvaltioilla ja viljelijöillä ei ole yhtäläisiä valmiuksia toteuttaa investointeja ja tukitoimia hiiliviljelyn alalla. Lisäksi Ukrainan sodalla on vakavia vaikutuksia joihinkin jäsenvaltioihin, ja tämä heikentää niiden kapasiteettia tukea tulevia investointeja hiilen sitomiseen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK kehottaa tukemaan ja auttamaan yrityksiä työntekijöiden kouluttamisessa niin, että siirtymä uusiin vähähiilisiin tulevaisuuden malleihin voi onnistua. Hiili-investointeja koskeviin valtiontukiin olisi tärkeää liittää sosiaalisia ehtoja, jotta vältettäisiin huonopalkkaiset, turvattomat ja epävarmat työehdot ja -olot ILO:n yleissopimusten mukaisesti. Lisäksi on varmistettava mahdollisuudet innovaatioiden omaksumiseen ja huolehdittava parhaiden käytäntöjen siirrosta. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK korostaa viljelijöiden ja maataloustyöntekijöiden koulutuksen ja tukemisen ratkaisevaa merkitystä. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. erityisesti lippulaivahankkeeseen ”Resilient rural areas” (maaseutualueiden selviytymiskyky) kuuluva toimi ”Climate action in peatland through carbon farming” (ilmastotoimet turvemailla hiiliviljelyn avulla) (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/long-term-vision-rural-areas_fi).

1

(2)  Hallitustenvälisen ilmastopaneelin (IPCC) kuudes arviointiraportti ilmaston kehityksestä, toinen osa, julkaistu 28. helmikuuta 2022: https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/

2

(3)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 72.

3

(4)  EUVL C 517, 22.12.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 554 final.

5

(6)  ETSK:n lausunto maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 192).

6

(7)  ETSK tiedonanto aiheesta ”Laajaperäisen karjankasvatuksen ja eloperäisten lannoitteiden hyödyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä”

7

(8)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n uusi maaperästrategia” (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 131).

8

(9)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-ii/

9

(10)  Lisätietoa aiheesta on asiakokonaisuuteen CCMI/190 kuuluvassa oma-aloitteisessa lausunnossa hiilidioksidin poistotekniikoiden roolista Euroopan teollisuuden hiilestä irtautumisessa (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

10

(11)  https://www.citepa.org/fr/2021_07_b05/

11

(12)  https://www.ecologie.gouv.fr/label-bas-carbone

12

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/101

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metaanipäästöjen vähentämisestä energia-alalla ja asetuksen (EU) 2019/942 muuttamisesta”

(COM(2021) 805 final/2–2021/0423 (COD))

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoista”

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä”

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(2022/C 323/17)

| Esittelijä: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Esittelijä:

Udo HEMMERLING

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 17.2.2022 ja 7.3.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 23.2.2022 ja 3.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta, 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 184/2/2 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 17.2.2022 ja 7.3.2022

Euroopan unionin neuvosto, 23.2.2022 ja 3.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohta, 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

2.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

184/2/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Venäjän Ukrainaan tekemän hyökkäyksen ja tämän seurauksena Venäjään ja Valko-Venäjään kohdistettujen pakotteiden vuoksi EU on nopeasti mukauttamassa energiapolitiikkaansa erityisesti maakaasun osalta. Euroopan komissio on esittänyt REPowerEU-suunnitelmaa koskevan tiedonannon, jossa käsitellään riippumattomuuden saavuttamista Venäjän fossiilisista polttoaineista vuoteen 2030 mennessä. Ensimmäiset mittavat toimet on suunniteltu toteutettaviksi jo vuonna 2022. ETSK kannattaa yleisesti tätä haastavaa lähestymistapaa ja suosittaa, että komissio laatii kaasumarkkinapakettia koskevan päivitetyn ehdotuksen uuden tilanteen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen nopeuttaa siirtymistä uusiutuviin kaasuihin, mikä on välttämätöntä ilmastonmuutoksen jatkumisen vuoksi. Niiden käyttö olisi keskitettävä aloille, joita on vaikea irrottaa hiilestä tai joilla ei vielä ole saatavilla vaihtoehtoisia teknologiaratkaisuja, kuten loppukäyttöalojen suora sähköistäminen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ehdotuksessa maakaasujärjestelmä ja vetyjärjestelmä määritellään kahdeksi erilliseksi järjestelmäksi. Kaasupaketin säännöt tarkoittaisivat sitä, että vaatimukset olisivat hyvin erilaiset. ETSK ei pidä näihin kahteen järjestelmään sovellettavia erilaisia ja rajoittavia vaatimuksia oikeasuhtaisina. Yhteisen sääntelyn avulla toteutettavan kahden järjestelmän yhteisestä kehittämisestä, käytöstä ja ylläpidosta saatavia synergiaetuja tulisi hyödyntää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että uusiutuvilla kaasuilla tulisi pystyä käymään täysimääräisesti kauppaa yhteismarkkinoilla. Sen vuoksi olisi alusta alkaen otettava käyttöön yhtenäinen EU:n laajuinen järjestelmä kaasun laatua ja kestävyyttä koskeville normeille. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa biometaanin erityistä roolia kehitettäessä uusiutuvan kaasun laajempaa tarjontaa kiertotaloutta ja alueellista lisäarvoa varten. Tämä hyödyttäisi myös kestävää maataloutta vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Fossiiliset metaanipäästöt ovat aliraportoituja. ETSK on hyvin tietoinen siitä, että suurin osa metaanivuodoista tapahtuu EU:n ulkopuolella, minkä vuoksi asetuksessa on otettava käyttöön metaanin tuontia koskeva EU:n suorituskykystandardi. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleiskatsaus Euroopan komission ehdotuksiin

| 2.1 | Euroopan komission joulukuussa 2021 esittämät kolme ehdotusta ovat osa 55-valmiuspakettia, jolla pyritään nopeuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä vuoteen 2030 mennessä ja etenemään kohti ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Tavoitteena on mukauttaa EU:n kaasumarkkinasääntöjä uusiutuviin ja vähähiilisiin kaasuihin siirtymistä varten ja laajentaa näitä sääntöjä kattamaan EU:n vetymarkkinat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Viimeksi kaasumarkkinoiden sääntelykehystä mukautettiin huomattavasti vuonna 2009. Tähän asti pääpaino on ollut tehokkuuteen, kauppaan, verkkoihin, kilpailuun ja kuluttajavalistukseen liittyvissä sääntelykysymyksissä. Tätä ollaan nyt laajentamassa radikaalisti uusiutuviin energialähteisiin siirtymistä koskevilla säännöillä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Etusija annetaan markkinoilla oleville uusiutuville, hiilinegatiivisille, hiilivapaille ja/tai vähähiilisille kaasuille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tarkoituksena on perustaa ja kehittää vedyn sisämarkkinat ja vetyverkko EU:n kaasumarkkinoita koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissio ehdottaa kuitenkin, että nykyisen kaasuverkon ja tulevan vetyverkon ei pidä olla yhden ainoan operaattorin vastuulla. Tätä ehdotusta sovelletaan myös silloin, kun olemassa oleva kaasuverkonhaltija kehittää myös vetyverkon (ns. horisontaalinen eriyttäminen). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lisäksi ehdotetaan ensimmäistä kertaa asetusta metaanipäästöjen vähentämisestä kaasualalla. Näin energia-alan metaanipäästöjen seurantaa ja vähentämistä koskeva EU:n metaanistrategian tavoite konkretisoidaan erityisiksi säännöiksi. |
| --- | --- |

2.5

3.   Päivitystarve Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyksen jälkeen

| 3.1 | Venäjän hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa valtavaa kärsimystä Ukrainan kansalle. Ukrainalaisten siviili- ja sotilaallista vastarintaa on tuettava. Venäjän federaatioon ja Valko-Venäjään kohdistuvien pakotteiden seurauksena Euroopan unionin energiapolitiikkaa olisi tarkistettava erityisesti Venäjältä tuotavan maakaasun osalta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroopan komissio esitti maaliskuussa 2022 uuden suunnitelman riippumattomuuden saavuttamiseksi Venäjän fossiilisista polttoaineista vuoteen 2030 mennessä (REPowerEU). Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle on äärimmäisen haastavaa vähentää Venäjän kaasun kysyntää kahdella kolmanneksella tämän vuoden loppuun mennessä. Tiedonannossa käsitellään monia energiavarmuutta, kaasun varastointia, energian hintoja ja biometaania koskevia uusia painopisteitä, jotka liittyvät joulukuussa 2021 annettuun kaasumarkkinapakettiin. Olisi keskusteltava pakollisesta välineestä, jolla lisätään uusiutuvan kaasun, myös biometaanin, käyttöä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Johdonmukaisen kaasumarkkinapolitiikan varmistamiseksi ETSK suosittaa, että komissio laatii päivitetyn ehdotuksen tästä kaasumarkkinapaketista. Siihen olisi sisällyttävä ehdotus kaasu- ja vetyinfrastruktuurin lupamenettelyjen nopeuttamisesta. |
| --- | --- |

3.3

4.   Yleishuomiot

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aikomukseen nopeuttaa siirtymistä uusiutuviin kaasuihin, mikä on välttämätöntä ilmastonmuutoksen jatkumisen vuoksi. Kaasualan on edistettävä merkittävästi hiilestä irtautumista ja alojen yhteenliittämistä vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siirtymässä tarvitaan myös vähähiilisiä kaasuja, ja tässä yhteydessä on täytettävä tiukat kestävyysvaatimukset. Niiden käyttö olisi keskitettävä aloille, joita on vaikea irrottaa hiilestä tai joilla ei vielä ole saatavilla vaihtoehtoisia teknologiaratkaisuja, kuten loppukäyttöalojen suora sähköistäminen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on tietoinen EU:n ilmastolakiin kirjatusta ilmastoneutraaliutta koskevasta sitoumuksesta. Tämän sitoumuksen pohjalta EU:n politiikoissa olisi otettava huomioon sähkö- ja kaasujärjestelmien erityiset edut. Sähköverkoissa voidaan siirtää uusiutuvaa aurinko- ja tuulivoimaa vähäisin muuntohäviöin. Kaasuverkoissa voidaan käyttää suuria varastoja ja tarjota pitkän matkan siirtoja. Kaasun osalta markkinoilla on annettava etusija uusiutuville kaasuille ja vähemmässä määrin vähähiilisille kaasuille. Erityisesti olisi painotettava vetyä sellaisilla aloilla, joilla hiilestä irtautuminen on vaikeaa, kuten teräs-, sementti- ja keramiikkatuotanto sekä kaukoliikenne. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Koska hiilidioksidi pysyy ilmakehässä pitkään, on varmistettava EU:n ilmastolaissa vahvistettu sitova ilmastoneutraaliustavoite vuoteen 2050 mennessä. Lisätoimenpiteitä on toteutettava, jos tämä tavoite jää tulevina vuosina saavuttamatta, erityisesti jos käy ilmi, että energia-alan metaanipäästöillä on nykyarviota suurempi vaikutus ilmastoon. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Tehokkaita kaasuverkkoja ja -varastoja – ja tulevaisuudessa vetyverkkoja ja -varastoja – tarvitaan, koska ne ovat tärkeä osa varmaa ja kohtuuhintaista energiahuoltoa. Niitä olisi kehitettävä sähköjärjestelmää täydentävällä tavalla. Tällä tavoin kaasu- ja vetyala voi auttaa vähentämään riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Uusiutuviin kaasuihin siirtymisen nopeuttaminen voi auttaa monipuolistamaan kaasuntoimituksia Euroopan unionissa. Fossiilisille polttoaineille asetetut hiilen hinnat edistävät siirtymistä uusiutuviin kaasuihin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Euroopan komission ehdotusten tarkoituksena on helpottaa ja laajentaa uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen, myös vedyn, pääsyä yhteismarkkinoille. ETSK pitää tätä lähestymistapaa asianmukaisena, mutta kyseenalaistaa sen riittävyyttä uusiutuvien kaasujen läpimurron saavuttamiseksi. ETSK ehdottaakin, että uusiutuvien kaasujen syöttämiselle verkkoihin annetaan nimenomainen oikeudellinen etusija. Joissakin jäsenvaltioissa sähköalalla on vastaavia syöttöprioriteettisääntöjä, jotka voisivat toimia siirtymässä mallina. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK katsoo, että nykyistä kaasuinfrastruktuuria on käytettävä ja kehitettävä tarpeen mukaan ilmastoneutraaliuden tavoitteen saavuttamiseksi. Komitea kannattaa erityishuomiota vetymarkkinoiden ja -verkon luomiseen. ETSK epäilee tässä yhteydessä tarvetta erottaa tiukasti toisistaan maakaasu- ja vetyverkot kilpailulainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ehdotuksessa määritellään kaksi erillistä järjestelmää: kaasujärjestelmä, jossa olisi siirryttävä fossiilisesta kaasusta uusiutuvaan kaasuun, ja vetyjärjestelmä. Kaasupakettiin sisältyvät säännöt tarkoittaisivat, että molempiin järjestelmiin sovellettavat vaatimukset olisivat hyvin erilaiset. Tämä estäisi tekniset ja taloudelliset synergiat näiden kahden järjestelmän välillä. ETSK pohtii, ovatko näihin kahteen järjestelmään sovellettavat erilaiset ja rajoittavat vaatimukset tarpeen ja oikeasuhtaisia. Yhteisen sääntelyn avulla toteutettavan kahden järjestelmän yhteisestä kehittämisestä, käytöstä ja ylläpidosta saatavia synergiaetuja tulisi hyödyntää. Erillisten paikallisten verkko-osuuksien yhdistämisen olisi oltava mahdollista ja toteutettavissa. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Euroopan komission ehdotusten tavoitteena on mahdollistaa markkinoiden nopea kehittäminen niin sanotulle vähähiiliselle vedylle ja aidosti uusiutuvalle vedylle. Tällä laaja-alaisella lähestymistavalla pyritään vedyn nopeaan ja kilpailukykyiseen kasvuun markkinoilla. ETSK:n mielestä on varmistettava, että aidosti uusiutuva vety asetetaan edelleen etusijalle fossiilisilla polttoaineilla tuotettuun vetyyn nähden. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Elektrolyysi ja höyryreformointi ovat tunnetuimpia ja vakiintuneimpia kemiallisia prosesseja vedyn tuottamiseksi. Lisäksi voidaan käyttää pyrolyysiä ja biologisia prosesseja (fermentaatio) sekä biokaasun prosessoinnista peräisin olevaa biogeenistä hiilidioksidia. Prosessista riippuen uusiutuvan vedyn tuotantoon voidaan käyttää erilaisia energialähteitä tai raaka-aineita, kuten uusiutuvaa sähköä, uusiutuvaa kaasua tai jopa kestävyysperiaatteiden mukaista biomassaa. Vetytalouden luomisen odotetaan näin ollen johtavan teknologioiden ja laitoskokojen yhdistelmiin. Avaruudesta peräisin olevan vedyn hankinta on myös vaihtoehto, joka olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK suosittaa periaatteessa, että vetytalouden kehittämiseksi luodaan avoin markkinarakenne, jossa otetaan erityisesti huomioon pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset). Tämä tarkoittaa, että uusiutuvaa kaasua tai vetyä voidaan tuottaa paikallisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä, biogeenisistä jäämistä ja jätteistä tai kierrätysmateriaaleista. Tämä edellyttää yhdenvertaista pääsyä verkkoihin ja markkinoille. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienempiin toimijoihin ja markkinoille tulijoihin (myös energiayhteisöihin), jotka tuottavat uusiutuvia kaasuja, esimerkiksi biometaania. Kaasumarkkinoille tulevat pienet ja uudet toimijat tarvitsevat erityistä tukea, koska niiden on tehtävä suuria investointeja, joiden kannattavuus on suhteellisen alhainen. Ainakin näillä operaattoreilla olisi oltava taattu pääsy jakeluverkkoihin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK korostaa biometaanin erityistä roolia kehitettäessä uusiutuvan kaasun laajempaa tarjontaa. Euroopan komissio asetti maaliskuussa 2022 biometaanille uuden, vuoteen 2030 mennessä saavutettavan 35 miljardin kuutiometrin tavoitteen. Edelleen on monia käyttämättömiä biomassan lähteitä, jotka eivät kilpaile kestävän elintarviketuotannon ja luonnonsuojelutavoitteiden kanssa. Maatalouden sivutuotteiden ja jäämien käyttö biometaania varten auttaa alaa vähentämään ilmastopäästöjä. Tämä myös tarjoaa viljelijöille lisälannoitteita, mikä on lisäaskel kohti kiertotaloutta ja alueellista lisäarvoa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Työntekijöiden ja ympäristön suojelemiseksi on jo vahvistettu tiukat kaasua ja vetyä koskevat turvallisuusnormit. Kun vedyn käyttö lisääntyy tulevaisuudessa, ehkäisevien toimenpiteiden merkitys kasvaa entisestään. |
| --- | --- |

4.13

5.   Erityishuomiot

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä

| 5.1 | Direktiivin 2 artiklassa annetaan uusi määritelmä ”vähähiiliselle vedylle”. ”Vähähiilisen kaasun” ja ”vähähiilisten polttoaineiden” määritelmät perustuvat uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin määritelmiin. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle asetetaan 70 prosentin vähimmäisraja. ”Vähähiilisen vedyn” määritelmää olisi tarkasteltava uudelleen sen selvittämiseksi, estääkö tämä siirtymisen uusiutuviin kaasuihin. Yhtäältä näyttää siltä, että niin sanottu sininen vety (eli hiilidioksidi talteen ottaen maakaasusta tuotettu vety) on tarpeen vedyn merkittävän tuotannon saavuttamiseksi nopeasti. Toisaalta tarvetta kehittää ”aidosti” uusiutuvan vedyn tuotantoa ei saa haitata tai viivästyttää suosimalla vähähiilistä vetyä. Molemmat näkökohdat olisi otettava direktiivissä huomioon. Näin ollen etusijalle olisi asetettava uusiutuvat kaasut. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Direktiivin 8 artiklassa säädetään uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen sertifioinnista. Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin mukaisesti tämä tapahtuu käyttäen ainetasejärjestelmää, joka on jo otettu käyttöön uusiutuvien polttoaineiden osalta liikennealalla. Kaasuteollisuus katsoo, että erilaiset kansalliset todentamisjärjestelmät luovat esteitä uusiutuvien kaasujen rajatylittävälle kaupalle. ETSK:n mielestä uusiutuvien kaasujen koko ketjun kattava sertifiointi on tarpeen, ja komitea ehdottaa siksi, että alusta alkaen otetaan käyttöön yhtenäinen EU:n laajuinen järjestelmä kaasun laatua ja kestäväpohjaisuutta koskeville normeille. Siihen olisi sisällytettävä päivitetyt alkuperätakuut, jotka sisältävät myös kasvihuonekaasuja koskevat tiedot ja kestävyyskriteerit. Tämä lisää kaasumarkkinoiden likviditeettiä hiilestä irtautumisen edetessä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Direktiivin 13 ja 14 artiklassa vahvistetaan ensimmäistä kertaa ”aktiivisia asiakkaita” (tuottajakuluttajia) ja energiayhteisöjä koskevat säännöt. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on omaksunut komitean kannan (1). Tämä tarjoaa asiakkaille monipuolisen kaasuntoimitusvalikoiman ja lisää kilpailua kaasumarkkinoilla. Lisäksi tuottajakuluttajat ja energiayhteisöt vauhdittavat alueellista tai maaseudun kehitystä ja edistävät energia-alan digitalisaatiota. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Direktiivin 27 artiklassa säädetään, että fossiilisen kaasun toimitussopimukset on irtisanottava vuoteen 2049 mennessä tai niiden kesto ei saa ylittää tätä määräaikaa. ETSK epäilee, onko päättymispäivän asettaminen lainsäädännössä hyvä ajatus tiettyjen yksityisen sektorin toimitussopimusten osalta, koska se voi olla vastoin markkinatalouden tarjonnan ja kysynnän periaatetta. Toisaalta vuosi 2049 on liian myöhäinen ajankohta ollakseen johdonmukainen EU:n ilmastolaissa vahvistetun ilmastoneutraaliuden sitovan tavoitteen kanssa ja kun otetaan huomioon, että kasvihuonekaasut pysyvät pitkään ilmakehässä. Jos komissio päättää pitää kiinni irtisanomisajankohdan määräämisestä, päättymispäivän olisi oltava noin kymmenen vuotta aikaisemmin, jotta voimme täyttää ympäristösitoumuksemme ja ottaa erityisesti huomioon REPowerEU-suunnitelman, jossa asetetaan etusijalle välttämätön siirtyminen uusiutuvaan energiaan. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Direktiivissä (62 artikla ja sitä seuraavat artiklat) säädetään maakaasuverkkoja koskevien säännösten mukaisesti myös vedyn tuottajien ja kaupankävijöiden, vetyverkkojen haltijoiden ja varastointilaitteistojen haltijoiden eriyttämisestä. ETSK kannattaa tätä kilpailuun perustuvaa toimintatapaa, mutta huomauttaa, että se voi estää aikakriittisiä aloitteita vetyverkkojen rakentamiseksi. Direktiivissä säädetään poikkeussäännöistä, joita sovelletaan vuoden 2030 loppuun. Näiden poikkeusten soveltamisajan pidennystä tulisi siis harkita. Vaatimus maakaasu- ja vetyverkonhaltijoiden oikeudellisesta eriyttämisestä vaikeuttaisi ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavan infrastruktuurin muuntamista ja rakentamista. Yksi tapa irrottaa kaasuala hiilestä on mukauttaa ja muuntaa nykyinen kaasuinfrastruktuuri puhtaan vedyn siirtoa varten. ETSK katsookin, että vetyverkon osalta olisi syytä keskustella eriyttämissääntöihin tehtävistä poikkeuksista. Kuten maakaasuverkkoa koskevissa säännöksissä, vetyverkkoa koskevissa säännöksissä olisi myös erotettava toisistaan siirto- ja jakeluverkkotasot ja vahvistettava erityiset eriyttämisvaatimukset. |
| --- | --- |

5.5

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoista (uudelleenlaadittu)

| 5.6 | Tarkistetun kaasuasetuksen 4 artiklaan sisältyy sääntö, jonka mukaan jäsenvaltio voi sallia varojen siirtoja maakaasua ja vetyä koskevien säänneltyjen palvelujen välillä. ETSK hyväksyy tämän menettelytavan. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Asetuksessa (6 artikla ja sitä seuraavat artiklat) säädetään syrjimättömästä pääsystä vetyverkkoihin ja -varastoihin maakaasuverkkoja koskevien sääntöjen mukaisesti. ETSK kannattaa tätä menettelytapaa. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Asetuksen 16 artiklassa säädetään uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen verkkotariffialennuksista. Komitea kannattaa tätä ehdotusta. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Asetuksen 20 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden välisessä kaasunsiirrossa on hyväksyttävä kaasuvirtaukset, joissa vetypitoisuus on enintään 5 prosenttia. ETSK katsoo, että olisi tarkasteltava uudelleen, voisiko maakaasuverkkoon sekoitetun vedyn määrä ylittää viisi prosenttia, kun samalla varmistetaan, että verkosto toimii teknisesti sujuvasti. Näin helpotettaisiin uusiutuvien kaasujen markkinoiden kasvua sekoittamisen avulla. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Asetuksessa (39 artikla ja sitä seuraavat artiklat) säädetään vetyverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (ENNOH) asteittaisesta perustamisesta. Maakaasun ja vedyn välisten mahdollisten synergioiden vuoksi tämä olisi järjestettävä tiiviissä yhteistyössä nykyisen Kaasu-ENTSOn kanssa. ETSK korostaa tämän verkoston tärkeää roolia EU:n vedyn sisämarkkinoiden luomisessa. Tässä yhteydessä on varmistettava, että verkosto on avoin uusille toimijoille. Pk-yritysten erityiset kilpailuintressit on otettava huomioon. |
| --- | --- |

5.10

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi metaanipäästöjen vähentämisestä energia-alalla

| 5.11 | Maailmanlaajuisesti EU:n osuus metaanipäästöistä on vain 5 prosenttia (2). Suurin osa maakaasun tuonnista aiheutuvista metaanipäästöistä on peräisin EU:n ulkopuolelta. Energian tuonnin huomioon ottava kansainvälinen lähestymistapa on edelleen olennaisen tärkeä energia-alan metaanipäästöjen torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | ETSK katsoo, että EU:n kehys metaanipäästöjen rajoittamiseksi tai vähentämiseksi energia-alalla on hyvä ajatus. Olisi huolehdittava siitä, että kaasualan tarkkailuvaatimukset ovat toteutettavissa esimerkiksi päästötietojen mittaamisen, raportoinnin ja todentamisen kannalta. Tähän olisi sisällyttävä asianmukaisten tarkastusmääräaikojen asettaminen laitoksille niiden teknisen kunnon ja iän mukaisesti. Olisi otettava huomioon olemassa olevat teollisuuden aloitteet päästöjen vähentämiseksi (öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä koskeva kumppanuus (OGMP)) sekä tarve tehostaa kansainvälistä yhteistyötä esimerkiksi metaanilupauksen sekä ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition kaltaisten aloitteiden puitteissa. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Suuri osa fossiilisia metaanipäästöjä koskevista tiedoista on tällä hetkellä aliraportoitua. ETSK suhtautuu myönteisesti tarkkailua, raportointia ja todentamista koskeviin ehdotuksiin erityisesti siltä osin, kun niitä sovelletaan kaasuputkien varrella tapahtuvien vuotojen estämiseen. Kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen (IMEO) kaltaisia aloitteita sekä satelliittiteknologian käyttöä tällaisten vuotojen havaitsemiseen olisi virtaviivaistettava ja priorisoitava. EU:ssa olisi kiellettävä perusteettomat tuuletus- ja soihdutuskäytännöt. Poikkeukset tästä säännöstä olisi rajoitettava hätätilanteisiin ja turvallisuuteen liittyviin tilanteisiin. Biometaanin osalta useat EU:n jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet teknisiä ja lainsäädännöllisiä seuranta- ja välttämistoimenpiteitä. Tämä voisi auttaa arvioimaan metaanipäästöjä fossiilisten polttoaineiden käytön aikana. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | ETSK on hyvin tietoinen siitä, että suurin osa metaanivuodoista tapahtuu EU:n ulkopuolella, minkä vuoksi metaanin tuontia koskevan EU:n suorituskykystandardin täytäntöönpano ja sen noudattamisen valvonta on välttämätöntä. Tällaisessa tuontistandardissa olisi asetettava vertailuarvo hyväksyttäville tuotantoketjun alkupään päästöille. Tätä standardia olisi jo ryhdyttävä kehittämään tämän asetuksen nojalla. Lisäksi olisi harkittava alkupään metaanipäästöjen sisällyttämistä hiilidioksidipäästöjen hinnoittelujärjestelmään. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Metaanipäästöjen vähentämistä koskevassa ehdotuksessa keskitytään energia-alaan. ETSK muistuttaa maatalouden metaanipäästöjen merkityksestä. Kuten komission metaanistrategiassa todetaan, viljelijöitä olisi tuettava metaanipäästöjen vähentämisessä. Tähän voisi sisältyä yhteiseen maatalouspolitiikkaan sisällytettävä toimeksianto tarjota toimenpiteitä, joilla viljelijöitä palkitaan metaanipäästöjen vähennyksistä. |
| --- | --- |

5.15

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Lausunto TEN/761 – Energian hinnat (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80).

1

(2)  Ks. asiakokonaisuuteen TEN/725 kuuluva lausunto – Metaanistrategia (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 47).

2

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/107

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys”

(COM(2021) 811 final)

(2022/C 323/18)

Esittelijä:
  Mateusz SZYMAŃSKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 7.4.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 203/1/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

7.4.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

203/1/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on hyvillään kaupunkiliikennettä koskevista EU:n puitteista annetun komission tiedonannon julkaisemisesta. Asiakirja julkaistaan oikeaan aikaan, kun otetaan huomioon ympäristöstä huolehtimisen tarpeeseen liittyvät haasteet ja covid-19-pandemian mittaan ilmaantuneet haasteet. Pandemia muuttaa tapaa, jolla ajattelemme liikkumista ja ylimalkaan elämää ja työntekoa kaupungissa. On löydettävä hyvä tasapaino ympäristönsuojelun ja kaupunkiliikenteen osallistavuuden välillä. Tarve vähentää päästöjä ei saisi johtaa liikkumisrajoituksiin ja liikenteestä syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitea huomauttaa, että oikeus liikkumiseen olisi tunnustettava perusihmisoikeudeksi, ja se sisältyy myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. Komitea kehottaakin toteuttamaan tavoitteiltaan kunnianhimoisia EU:n toimia kaupunkiliikenteen osallistavuuden lisäämiseksi. Liikkuminen olisi nähtävä tekijänä, joka voi edistää tasa-arvoa ja ennen kaikkea yhtäläisiä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa eri tasojen viranomaistahojen edustajia tekemään kansalaisyhteiskunnan edustajien ja kansalaisten myötävaikutuksella yhteistyötä liikkumismahdollisuuksien parantamiseksi paitsi kaupungeissa myös laajemmin toiminnallisilla kaupunkialueilla (kaupunkien kehysalueet ja maaseutualueet mukaan luettuina). Ennen kaikkea komitea kehottaa laatimaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia (sustainable urban mobility plan, SUMP) ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmia (sustainable urban logistics plan, SULP) sekä alueellisia suunnitelmia, jotka ulottuvat kaupunkien rajojen ulkopuolelle. Tämä olisi otettava huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon tarkistamistyössä kaupunkisolmukohtien osalta. ETSK katsoo, että näiden keskuspaikkojen olisi kuuluttava yhden palvelupisteen käsitteen piiriin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lisäksi ETSK peräänkuuluttaa osallistavaa toimintamallia suunnitteluprosessiin. Komitea katsoo, että vain kaupungin kaikkien liikennealan sidosryhmien osallistuminen voi johtaa haluttuun suuntaan vievään muutokseen. Näin ollen se arvioi myönteisesti ehdotusta muuttaa kaupunkiliikennettä käsittelevän asiantuntijaryhmän kokoonpanoa ja sen avaamista julkishallinnon ulkopuolisille tahoille. ETSK ehdottaa ryhmän jäsenkunnan laajentamista eri yhteiskuntaryhmien ja erilaisten taustojen edustajilla, varsinkin nuorilla. Komitea ilmaisee myös halukkuutensa osallistua mainitun elimen työhön. Samalla komitea katsoo, että tällainen etenemistapa voisi olla omiaan edistämään kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmia. ETSK korostaa myös, että on tärkeää lisätä matkustajien ja yritysten tietoisuutta kaupunkiliikenteen ja -logistiikan vaihtoehdoista, erityisesti henkilöautojen käytön optimoinnista. Koulutuksen ja eri instituutioiden ja organisaatioiden välisen laajan yhteistyön merkitys on erittäin suuri. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | On hyvin tärkeää huolehtia liikkumiseen liittyvien toimien asianmukaisesta pitkäkestoisesta rahoituksesta. EU:n jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia kannustetaan osoittamaan tarkoitukseen omia varojaan, mikä yhdessä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmien laatimisen kanssa on osoitus poliittisesta tahdosta aikaansaada muutoksia kyseisellä alalla. Olisi harkittava erityisten resurssien kohdentamista liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen EU:n rahastotoimien puitteissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa, että on ryhdyttävä toimenpiteisiin kaupunkiliikenteen houkuttelevuuden lisäämiseksi työpaikkana erityisesti julkisen liikenteen alalla, jota vaivaa henkilökuntapula ja työntekijöiden ikääntyminen. On kehitettävä ratkaisuja työolojen ja -ehtojen parantamiseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla. Tämä koskee myös niiden työntekijöiden tilannetta, jotka työskentelevät liikkumiseen liittyviä palveluja tarjoavien digitaalisten alustojen välityksellä. ETSK muistuttaa komission säädösehdotuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa työoloja ja -ehtoja alustojen välityksellä tehtävässä työssä. On varmistettava kyseisen direktiivin tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK tiedostaa julkisen liikenteen erityisaseman kaupunkiliikenteen ja kaupunkien kehysalueiden lähiliikenteen parantamisessa. Tämän liikennemuodon olisi oltava palvelutasoltaan korkealaatuinen ja helppokäyttöinen. Nykyisessä terveystilanteessa turvallisuus ei ole vähäpätöinen seikka. Tästä syystä ETSK kehottaa toteuttamaan kunnianhimoisia toimia julkisen liikenteen edistämiseksi erityisesti siksi, että tällä on erityinen vaikutus yhtäläisten mahdollisuuksien parantamiseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Digitalisaation kehittyminen luo uusia mahdollisuuksia ja riskejä. ETSK panee merkille digitaalisten ratkaisujen potentiaalin ja tukee niiden kehittämistä. On kuitenkin varmistettava, ettei uusien liikkumisvälineiden käyttöönotto rajoita liikkumista niiden henkilöiden osalta, jotka eri syistä eivät voi käyttää tai eivät kykene käyttämään niitä. Digitaalisen osaamisen kehittäminen ja digitaalisen ympäristön turvallisuuden parantaminen on sen vuoksi erityisen tärkeää. Lisäksi komitea kehottaa kunnioittamaan digitaalisten sovellusten avulla saatujen tietojen suhteen avoimuuden ja demokraattisen hallinnon periaatteita. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa toimia luotettavan ja vertailukelpoisen liikkumisen alan indikaattoriperustan kehittämiseksi. On suositeltavaa käyttää ensisijaisesti YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen nro 11 liittyviä indikaattoreita. On tärkeää tiedostaa, että tietojen kerääminen ja koontaminen on merkittävä ponnistus hallinnon tahoille, ja komitea kannustaakin tukemaan hallinnon eri tasoja tässä prosessissa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Johdanto

| 2.1 | Kaupunkiliikennettä koskevat tilastot kuvaavat niin liikkumiskäyttäytymisen muuttamisen muodostaman haasteen kuin alaan liittyvien valintojen laajamittaisuutta (1). Kaupunkien asukkaat ovat kiintyneet autoihin, millä on yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia. Myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin on korostanut kestävyysajattelun mukaiseen liikkumiseen siirtymisen haasteellisuutta ja toteaa kertomuksessaan, että ”[h]avaittavissa ei – – ole selkeää suuntausta kohti kestävämpiä liikennemuotoja.” (2) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komissio esittää tiedonannossaan toimenpide-ehdotuksia kaupunkiliikenteen järjestämistä koskevien periaatteiden muuttamiseksi päättäväisemmin. Kuten komissio huomauttaa, tavoitteena on siirtyä liikennevirtojen saumattoman sujuvuuden etenemistavasta kestävyysperiaatteita paremmin noudattavaan henkilöiden ja tavaroiden liikkumiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komission mukaan tämä tarkoittaisi joukkoliikenteen, myös julkisen liikenteen, rakenteen vahvistamista, parempia mahdollisuuksia aktiivisiin liikkumisratkaisuihin sekä tehokasta ja päästötöntä kaupunkilogistiikkaa ja viimeisen kuljetusvaiheen jakelua. Digitalisaation avulla toteutetun multimodaalisuuden on oltava avainasemassa. Sen on mahdollistettava paremmat yhteydet kaupunkien ja niiden kehysalueiden välillä ja lisättävä tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tiedonantoa tulee tarkastella ottaen huomioon energiakäänne ja digitalisaatio. Liikenteen alalla tehostettu toimintatapa TEN-T:n kaupunkisolmukohtiin nähden, mukaan lukien multimodaalisuuden edistäminen sekä henkilö- että tavaraliikenteessä, edistää mainittujen siirtymien toteuttamista. Tämä tarkoittaa myös digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä tarkkaan. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK yhtyy komission huomioihin ja suosituksiin. Kaupunkien ja kaupunkiliikenteen on kehityttävä ja mukauduttava uusiin realiteetteihin. Kuten oikein onkin, kaupunkiliikennettä pidetään laajana käsitteenä, joka kattaa kaupunkielämän koko kirjon ja jonka tulisi mahdollistaa taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden saavuttaminen. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon covid-19-pandemian liikennealalle aiheuttamat vaikeudet. Samaan aikaan ETSK katsoo, että julkinen liikenne on osa toimintapolitiikkaa, jolla pyritään vähentämään eriarvoisuutta ja erityisesti tarjolla oleviin mahdollisuuksiin liittyvää eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää liikkumista perusoikeutena. Tämä pohjaa ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen, jonka mukaan ”jokaisella on oikeus liikkua vapaasti”. On myös tärkeää palauttaa mieliin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, jonka mukaan ”jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi – – liikenne[palvelut] – –”. ETSK toteaa kuitenkin, ettei nykyinen kaupunkiliikenteen infrastruktuuri ole yhtäläisesti kaikkien ulottuvilla. On varmistettava liikenteen mahdollisimman suuri osallistavuus. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK arvostaa Euroopan komission roolia kaupunkiliikenteen parantamisessa. Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että päävastuu päätöksenteosta on paikallisviranomaisilla ja jäsenvaltioilla. Komitea kehottaakin toteuttamaan aktiivisia toimenpiteitä liikkumisen kehittämiseksi, mukaan luettuna kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmien kehittäminen. Niiden laatimista voi haitata muun muassa poliittisen tahdon puute. ETSK korostaa, että eri päätöksentekotasojen hallintotahojen on tehtävä yhteistyötä osallistamalla myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalaiset. Samalla komitea kehottaa jäsenvaltioita investoimaan omia voimavarojaan kaupunkiliikenteen infrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon. Olisi harkittava erityisten resurssien kohdentamista liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen EU:n rahastotoimien puitteissa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK yhtyy Euroopan komission näkemykseen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmista ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmista. Valitettavasti monilla EU:n kaupungeilla ei vielä ole tällaisia suunnitelmia, mikä saattaa viitata siihen, että niiden laatimisprosessi on merkittävä taloudellinen ja organisatorinen ponnistus. Komission ehdotukset ovat askel oikeaan suuntaan. ETSK aikoo myös edistää näiden välineiden tekemistä tunnetuksi. ETSK kannustaa lisäksi edistämään näitä suunnitelmia yritysmaailmassa On tärkeää, että näillä suunnitelmilla vastataan nykyisiin kehityssuuntauksiin. Jos tilanne ei pitkällä aikavälillä parane merkittävästi, olisi harkittava kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmien laatimisen tekemistä pakolliseksi toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tiedonannossa kiinnitetään erityistä huomiota kaupunkiliikenteen kehittämisen ympäristönsuojelullisiin kysymyksiin. Tältä osin on löydettävä asianmukainen tasapaino. Tarve vähentää päästöjä ei saisi johtaa liikkumisrajoituksiin ja liikenteestä syrjäytymiseen. ETSK ehdottaa, että etusijalle asetetaan ratkaisut, joilla edistetään vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöä ja tuetaan yrityksiä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja kuluttajia tällaisten ajoneuvojen hankinnassa. Samalla olisi esitettävä kaikenlaiset liikkumismahdollisuudet, jotka vähentävät yksityisautoilun tarvetta kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Asianmukainen aluesuunnittelu on ratkaisevan tärkeää. Liikkumisen suuntauksia olisi seurattava, ja olisi luotava riittävät aluereservit uusien liikkumismuotojen ja julkisten liikenneverkkojen kehittämistä varten. Jotta elämänlaatu kaupunkien keskustoista etäämmällä olevilla alueilla olisi tyydyttävä, näiden alueiden asukkaille on järjestettävä asianmukainen infrastruktuuri. On tärkeää, että uudentyyppisen liikkumisen liiketoimintamallit mukautetaan kaupunki-infrastruktuuriin. Jos kaupungeissa ei ole riittävää potentiaalia, olisi edistettävä kumppanuuksia, joissa seurataan kaupunkiliikenteen kehityssuuntauksia ja niiden toteuttamista EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. ETSK tulee tukemaan tällaista toimintaa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | On suositeltavaa, että kaupungit ja niiden kehysalueet sekä maaseutualueet laativat yhdessä kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia ja kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmia laajoja toiminnallisia alueita varten. Tavoitteena olisi oltava esikaupungistumisen ja alueellisen kaaoksen torjuminen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK:n mielestä tiedonannossa korostetaan perustellusti Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) kaupunkisolmukohtien vahvistamista matkustaja- ja tavaraliikennettä ajatellen, ja on samaa mieltä siitä, että näiden näkökohtien olisi oltava osa TEN-T-asetuksen (3) tarkistamista. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että kaupungit eivät voi kehittyä erillään niitä ympäröivistä alueista. Siksi on erittäin tärkeää, että kaupunkien ja niiden kehysalueiden välillä – maaseutualueet mukaan luettuina – on liikenneyhteyksiä, jotka mahdollistavat kätevän liikkumisen ja eri alueiden ja niiden asukkaiden koko potentiaalin hyödyntämisen. ETSK katsoo, että näiden keskuspaikkojen olisi kuuluttava yhden palvelupisteen käsitteen piiriin. Niiden olisi paitsi edistettävä muutosta tavoissa liikkua sanan varsinaisessa merkityksessä myös tarjottava kattava liikennepalvelu, mukaan lukien matkustajille tiedottaminen, sekä liikenteeseen, rahtikuljetukset mukaan luettuna, liittyvät palvelut ja tuotteet. ETSK katsoo, että raideliikenteen pysäkeillä voi olla tässä yhteydessä erityinen rooli. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tavaraliikenteen logistiikan päästöjä on vähennettävä esimerkiksi laatimalla kestävän kaupunkilogistiikan suunnitelmia, joissa panostetaan kestäväpohjaisten ratkaisujen kehittämiseen sekä multimodaalisuuden parantamiseen painottaen päästöttömiä ratkaisuja, teknologioita ja ajoneuvoja. ETSK korostaa, että on tärkeää ottaa julkiset ja yksityiset toimijat mukaan tähän prosessiin ja puuttua asianmukaisesti siirtymäkauden ongelmiin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Alan haasteena tulee olemaan henkilöstön saaminen. Yksi havaituista ongelmista on työntekijöiden ikääntyneisyys. Samaan aikaan kiinnostus työntekoon julkisen kaupunkiliikenteen palveluksessa on vähäistä. Tältä osin voidaan havaita, että henkilöstöpula vaikuttaa tarjottujen palvelujen laatuun. Toisaalta covid-19-pandemia on selvästi osoittanut, että alan työntekijöillä on tärkeä rooli ja että nämä varmistavat kokonaisten yhteisöjen toimintojen jatkuvuuden. Myös siksi tällä alalla työskentelyn houkuttelevuutta olisi lisättävä varmistamalla kunnolliset ja oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot. Lisäksi on erittäin tärkeää, että kestävää liikkumista koskeva koulutus sisällytetään koulujen opetussuunnitelmiin ja nuorisotyöhön ja että koulutusohjelmista tehdään houkuttelevampia ja interaktiivisempia nuorille muun muassa Erasmus+-ohjelman kautta. Ratkaisuja tähän olisi kehiteltävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mekanismien avulla. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kaupunkien liikennepalveluja koskevassa julkisten hankintojen järjestelmässä olisi parhaan tarjouksen valinnassa otettava lukuun koko joukko sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kriteereitä ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (4) säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Julkinen liikenne on ratkaisevan tärkeä tekijä liikkumisen alalla tapahtuvan kehityksen kannalta. Sen kehittämistä olisi sen vuoksi tuettava muun muassa asettamalla julkista liikennettä koskevia tavoitteita tuleviksi vuosiksi. Sellaisia elementtejä kuin käytettävyyttä, kohtuuhintaisuutta, turvallisuuden tunnetta, luotettavuutta ja täsmällisyyttä ei myöskään pidä unohtaa. Samalla on lisättävä luottamusta kaupunkiliikenteeseen terveysturvallisuuden kannalta erityisesti covid-19-pandemian kaltaisten terveyskriisien aikana. On myös tärkeää, ettei matkustamista tätä liikennemuotoa käyttäen liitetä köyhyyteen. Julkisen liikenteen merkitystä yhtäläisiä mahdollisuuksia ajatellen, muun muassa sukupuolten tasa-arvon kannalta, ei pitäisi myöskään unohtaa. ETSK kehottaa määrittämään pitkän aikavälin taloudellisen tuen kehyksen julkisen liikenteen infrastruktuurin rahoittamista varten. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Tiedonannossa korostetaan liikkuvuuden käyttöön palveluna (Mobility as a Service, MaaS) liittyviä kysymyksiä. Tämä on toivottava kehityslohko, koska se tarjoaa valtavat mahdollisuudet tuottaa suuri määrä dataa. On kuitenkin pelkoa siitä, että hakemuksissa käsiteltyjä tietoja käytetään luvattomiin tarkoituksiin. Olisi otettava käyttöön asianmukainen sääntelykehys sen varmistamiseksi, että kaupunkiliikenteen hallinnoinnissa noudatetaan avoimuutta koskevia demokraattisia periaatteita. Tämän suhteen tarvitaan julkista valvontaa. Sen lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat tukea tekoälypohjaisten teknologioiden kehittämiseen. ETSK korostaa, ettei nykyaikaisten digitaalisten välineiden kehittäminen liikkumisen alalla saa johtaa sellaisten henkilöiden syrjäytymiseen, jotka eivät voi käyttää tai eivät kykene käyttämään tällaisia ratkaisuja. Yhteiskunnan digitaalista osaamista on kehitettävä. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK korostaa nykyaikaista liikkumista koskevan tietoisuuden lisäämisen ja koulutuksen merkitystä. Asukkaille olisi osoitettava hyödyt siitä, että yksityisajoneuvot jätetään seisomaan ja valitaan muita matkustustapoja. Autojen käytön optimointi on erityisen tärkeää. EU:n elinten ja aloitteiden lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja verkostoilla (5) on tässä asiassa tärkeä rooli. Onnistunut esimerkki on CIVITAS-foorumi (CIty-VITAlity-Sustainability). ETSK ehdottaa myös, että edistetään kaupunkimatkailua, jossa otetaan huomioon kestäväpohjaisten liikennemuotojen käyttö. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK ilmaisee kiinnostuksensa osallistua kaupunkiliikennettä käsittelevän asiantuntijaryhmän työhön. Komitea on yhtä mieltä siitä, että ryhmän kokoonpanoa ja työskentelymenetelmiä on muutettava. Ryhmän avaaminen muille piireille kuin hallinnon tahoille on oikeansuuntainen ajatus. Komitea kehottaa monipuolistamaan ryhmän kokoonpanoa siten, että eri yhteiskuntaryhmät ja erilaiset taustat ovat edustettuina. Edellä esitettyjä näkökohtia voidaan soveltaa myös muihin liikkumiseen liittyviä kysymyksiä käsitteleviin elimiin eri tasoilla. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kannattaa lisäksi Euroopan komission ehdotuksia yhdenmukaistettujen kaupunkiliikenteen indikaattoreiden parantamiseksi. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että tiedonannossa viitataan kestävän kehityksen tavoitteeseen nro 11, jossa päämääränä on tehdä kaupungeista ja asuinyhdyskunnista osallistavia, turvallisia, selviytymiskykyisiä ja kestävyysperiaatteiden mukaisia vuoteen 2030 mennessä. On tärkeää korostaa, että erityistavoitteet voivat toimia ohjenuorana laadittaessa EU:n toimintapolitiikkaa tällä alalla ja suunniteltaessa indikaattoreita, joiden olisi oltava vertailukelpoisia ja ajantasaisia. ETSK kehottaakin tukemaan tiedonkeruusta ja tilastojen tuottamisesta eri tasoilla vastaavia yksiköitä. On suositeltavaa käyttää kestävän kaupunkiliikenteen indikaattoreita (6) jatkotyön pohjana ja ottaa huomioon tähän välineeseen liittyvästä työskentelystä saadut kokemukset. |
| --- | --- |

3.16

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK huomauttaa myös, että jokaisen matkustajan saatavilla olevien matkustaville tarkoitettujen tietojen tulisi olla olennainen osa julkisen liikenteen palveluja. Monilukuisat hinnastot, vyöhykkeet ja niitä varten kirjoitettujen matkalippujen moninaisuus vaikeuttavat matkustamisen sujumista. Tämä koskee erityisesti niitä, jotka saapuvat kaupunkeihin lyhytaikaista oleskelua varten. ETSK kehottaa vahvistamaan yksinkertaiset ja selkeät hinnoittelujärjestelmät. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Monille nuorille painopisteenä on kokonaisvaltainen näkökulman muutos, jossa panostetaan terveelliseen, ilmastoystävälliseen ja kestävään liikkuvuuteen (7). ETSK kannustaakin lisäämään nuorten järjestelmällistä osallistumista ilmasto- ja kestävyysasioihin EU:n politiikan- ja päätöksentekoprosesseissa (8) ja jatkamaan DiscoverEU-hankkeen kaltaisia aloitteita. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komissio viittaa tiedonannossa perustellusti digitaalisten alustojen välityksellä tehtävään työhön myös liikkumisen alalla. Viime vuosina on havaittu useita ongelmia ja haasteita, jotka liittyvät muun muassa työsuhteen ehtoihin. ETSK muistuttaa komission säädösehdotuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa työoloja ja -ehtoja alustojen välityksellä tehtävässä työssä. On varmistettava kyseisen direktiivin tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kiinnittää huomiota vähittäiskaupan alaan, joka voi edistää merkittävästi kaupunkiliikenteeseen liittyvien tavoitteiden saavuttamista edellyttäen, että lähikauppamalli otetaan huomioon vähittäiskaupan oletusarvona erityisesti keskeisissä tuotteissa. Paikalliskaupan olisi edistettävä kestävyysajattelun mukaisten ratkaisujen laajempaa hyödyntämistä. On lisäksi syytä seurata uusia suuntauksia, kuten ilmaliikennettä, joka saattaa edustaa uudenlaista liikkumispalvelujen laatua. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tiedonannossa mainitaan sisävesiliikenteen rooli yhtenä tekijänä, joka myös voi edistää sekä kaupunkiliikenteen että tavaraliikenteen viimeisen kuljetusvaiheen viherryttämistä. ETSK viittaa tässä yhteydessä NAIADES III -toimintaohjelmasta antamaansa lausuntoon (9), jossa esitetään suosituksia ratkaisuiksi mainitulla alalla. Siinä mainitaan muun muassa tarve luoda tietyt edellytykset sisävesiliikenteen kehittämiselle kaupungeissa. Näihin kuuluvat muun muassa asianmukaisen infrastruktuurin luominen ja saman suosituimmuuskohtelun suominen julkiselle vesiliikenteelle kuin julkiselle maaliikenteelle. |
| --- | --- |

4.5

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eiturbanmobility.eu/

1

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered

(2)  Tilitarkastustuomioistuin, erityiskertomus nro 06/2020: ”Kestävä kaupunkiliikenne EU:ssa: tilanteen merkittävä parannus edellyttää jäsenvaltioiden sitoutumista”.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

4

(5)  Esimerkkeinä mainittakoon osaamis- ja innovaatioyhteisö ”EIT Urban Mobility” sekä kaupunkien yhteenliittymät.

5

(6)  https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators

6

(7)  Youth Position Paper, Wien 2021 https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html

7

Youth Position Paper

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 44.

8

(9)  EUVL C 194, 12.5.2022, s. 102

9

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/112 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/112

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Energiaunionin tila 2021 – Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja unionin elpymisen tukeminen (Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisesti)”

(COM(2021) 950 final)

(2022/C 323/19)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 20.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.5.2022 |
| Täysistunnon numero | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 184/4/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 20.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

19.5.2022

Täysistunnon numero

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

184/4/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutunut vakava tilanne osoittaa, että EU:n energiavarmuuteen ja -turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja niihin liittyviä kysymyksiä on täysin aliarvioitu paitsi energiaunionin tilaa koskevassa kuudennessa vuosittaisessa katsauksessa, myös ja sitäkin vahvemmin todellisuudessa. Nykyinen traaginen tilanne osoittaa, että luottaminen EU:n ja Venäjän tiiviiseen taloudelliseen yhteistyöhön energia-alalla oli kohtalokas virhe, jota monet eräiden EU:n jäsenvaltioiden entiset korkea-arvoiset poliitikot tukivat voimakkaasti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Niiden potentiaalisten riskien laajuus, jotka liittyvät EU:n energiajärjestelmän riippuvuuteen Venäjältä tulevasta energiasektorin tarvitsemien raaka-aineiden tuonnista ja jotka kärjistyivät nopeasti Krimin Venäjään liittämisen jälkeen, on nyt paljastunut, ja EU:n on toimittava kiireellisesti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on sitoutunut vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin, ja komitea suosittaa, että toimia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tehostetaan ja vähennetään EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista mahdollisimman nopeasti. Vihreän kehityksen ohjelman yleistä täytäntöönpanoskenaariota on kuitenkin mukautettava, jotta voidaan varmistaa sen toteuttamiskelpoisuus ja realistisuus nykyisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Energiaunionin osalta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että nyt on keskityttävä erityisesti turvallisuutta, solidaarisuutta ja luottamusta koskevaan ensimmäiseen pilariin. Samalla sen pilarien välisiä synergioita on vahvistettava edelleen samoin kuin asiaankuuluvia tukivälineitä (rahoitus, verotus, luokitusjärjestelmä, päästöoikeudet ja sääntely). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että energiaunionin tilaa koskeva kuudes vuosittainen katsaus ei ole täysin tasapainoinen. Koska toimitushäiriöt vaikuttavat energiamarkkinoihin, siinä keskitytään suurelta osiin energian hintoihin ja hiilidioksidipäästöjen poistamiseen tarvittaviin välineisiin, mutta esimerkiksi toimitusvarmuutta tai innovointia ja tutkimusta käsitellään vain pinnallisesti. ETSK toivoo laajempaa ja hyvin jäsenneltyä yleiskuvaa rahoituslähteistä energiaunionin vahvistamiseksi sekä parannuksia tapoihin, joilla energiaunionin edistyminen vaikuttaa innovatiivisiin toimiin ja kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on harmistunut erityisesti siitä, että aiempien katsausten tapaan Euroopan energiaunionin keskeisiä tavoitteita ei nytkään käsitellä lainkaan tai käsitellään vain sivumennen. Muistettakoon, että aikomuksena oli mm. vähentää riippuvuutta tuonnista, asettaa kansalaiset energiaunionin keskiöön ja varmistaa EU:n maailmanlaajuinen johtoasema uusiutuvan energian alalla. Vuotuisissa katsauksissa olisi suotavaa myös analysoida perinpohjaisesti näitä keskeisiä kysymyksiä ja kartoittaa selkeästi mahdolliset puutteet, jotta voidaan tarvittaessa kehittää uusia aloitteita. Käsillä olevassa katsauksessa ei päästä lähellekään tätä. Esimerkiksi ETSK:lle tärkeää kysymystä lähienergian kehittämisestä ei käsitellä kunnolla. ETSK odottaa, että komissio esittää vuoden 2022 katsauksessa erillisissä luvuissa asiaa koskevia selkeitä tietoja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK arvostaa suuresti sitä, että uusiutuvista energialähteistä on tullut EU:n tärkein voimanlähde. Tämä on olennaista pyrittäessä vähentämään EU:n suurta riippuvuutta energian tuonnista ja tukemaan unionin energiavarmuutta. Komitea katsoo kuitenkin, että tarvitaan konkreettisempia toimenpiteitä, jotta kuluttajat voivat olla aktiivisia toimijoita markkinoilla ja hyötyä hajautetummista ja kestävämmistä energiahuoltorakenteista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on samaa mieltä katsauksessa esitetystä toteamuksesta, joka koskee energia-alan sisämarkkinoiden kehitysmahdollisuuksia. Sisämarkkinat eivät ole vielä valmiit, kun ajatellaan markkinaympäristöä, instituutioita, sääntöjä ja jäsenvaltioiden keskinäistä yhteenliitettävyyttä. Siirtymä on testi energiainfrastruktuurille, ja kaikki keinot on otettava käyttöön, jotta infrastruktuuri saataisiin valmiiksi muutokseen ja jotta se kestäisi tulevia häiriöitä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Energian hintojen noususta syksyllä 2021 saadut kokemukset yhdessä nykytilanteen kanssa tuovat korostetusti esiin tarpeen seurata tiiviisti energian hintojen kehitystä ja luoda yhdennetympi lähestymistapa siihen, miten voidaan puuttua järkevästi vaikutuksiin, joita korkeilla energian hinnoilla on köyhyyteen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:n energiaunionin kehittämisessä on alkanut aikakausi, jolloin on toteutettava näkyviä toimia turvallisuuden parantamiseksi. On kiinnitettävä enemmän huomiota myös solidaarisuuteen ja luottamukseen. On erittäin todennäköistä, että kriisinhallintatesti on väistämätön seuraavaa talvea ajatellen, ja tämä edellyttää valmiutta minimoida kielteiset vaikutukset energian jakeluun ja sitä myötä taloudelliseen suorituskykyyn ja elintasoon. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU:n olisi myös oltava tietoinen siitä, että nykyinen energiatoimitusjärjestelmä Venäjältä EU:hun pitää rahoitusvirrat Venäjän valtionhallinnon käsissä ja että näitä varoja käytetään sotilaallisten toimien rahoittamiseen. On löydettävä mahdollisimman pian vaihtoehtoisia tapoja turvata energiahuolto diversifioimalla eri maista tulevia energiantoimituksia ja käyttämällä erilaisia energialähteitä sekä vahvistamalla solidaarisuutta EU:n sisällä. Tämä pätee myös EU:hun tuotaviin raaka-aineisiin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK pitäisi erittäin tervetulleena vahvempaa politiikkaa ja energia- ja digitaalialan välisen sekä energiaunionin ja Euroopan uuden teollisuusstrategian välisen suhteen vaikutustenarviointia sekä ennusteita nykyisen riskitilanteen vaikutuksista EU:n energia-alaan, yrityksiin ja yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa olisi oltava myös oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiseksi tarvittavia toimia koskeva erityinen osio, joka sisältäisi jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla toteutettuja hyviä esimerkkejä ja jossa käsiteltäisiin myös sitä, miten EU:n rahoitusta käytetään, jotta voidaan antaa taloudellista tukea vihreän siirtymän edellyttämälle uudelleen- ja täydennyskoulutukselle. ETSK korostaa, että oikeudenmukainen siirtymä ei koske ainoastaan siirtymän rahoittamista. Siihen kuuluu myös tavoite luoda työmarkkinaosapuolet osallistaen kunnollisia ja laadukkaita työpaikkoja ja tarjota sosiaaliturvaa, ja se edellyttää erityistoimia alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EU:ssa ei ole riittävästi julkista rahoitusta puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin, ja sen vuoksi se on jäljessä maailmanlaajuisista kumppaneistaan ja vaarassa jäädä jälkeen keskeisten tulevaisuuden teknologioiden ja markkinoiden alalla. ETSK kannustaakin Euroopan komissiota laatimaan strategisen suunnitelman puhtaan energian aloille, jotta voidaan vauhdittaa puhtaan energian tuotannon kehittämistä EU:ssa. |
| --- | --- |

1.14

2.   Johdanto

| 2.1 | Euroopan komission kuudennessa vuosittaisessa katsauksessa arvioidaan Euroopan unionin energia- ja ilmastopolitiikkojen täytäntöönpanon edistymistä energiaunionin viisi pilaria mukaan lukien. Siinä korostetaan myös, miten eurooppalaiseen ilmastolakiin kirjatut EU:n uudet ilmastotavoitteet muunnettiin 55-valmiuspaketissa tarkoituksenmukaisiksi lainsäädäntöehdotuksiksi. Vihreä siirtymä nähdään osana ratkaisua pyrittäessä ilmastoneutraaliuteen ja vastauksena covid-19-kriisin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Katsauksessa vahvistetaan myönteinen suuntaus EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä. Vuonna 2020 kasvihuonekaasupäästöt vähenivät 31 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna, mikä johtui pandemian vaikutuksesta energiankulutukseen, mutta myös jatkuvasta edistymisestä hiilestä irtautumisessa. Jäsenvaltioiden vuonna 2021 toimittamien ennusteiden mukaan kasvihuonekaasujen nettopäästöt vähenevät nykyisillä toimenpiteillä 34 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja EU:ta koskevien lisätoimenpiteiden kanssa 41 prosenttia verrattuna eurooppalaisessa ilmastolaissa säädettyyn vähintään 55 prosentin vähennykseen kasvihuonekaasupäästöjen osalta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Uusiutuvat energialähteet ovat vuonna 2020 ensimmäistä kertaa ohittaneet fossiiliset polttoaineet EU:n tärkeimpänä voimanlähteenä (38 prosenttia EU:n sähköstä, fossiilisten polttoaineiden osuus 27 prosenttia ja ydinvoiman 25 prosenttia). Uusiutuvien energialähteiden osuuden koko EU:n energialähteiden yhdistelmässä odotetaan olevan vähintään 22 prosenttia, vaikka eräät jäsenvaltiot eivät todennäköisesti saavuta sitovaa kansallista tavoitettaan. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa tuettiin 48,8 miljardin euron investoinneilla vuonna 2020, kun määrä vuonna 2019 oli 32,9 miljardia euroa. Tilanne vaihteli kuitenkin teknologioiden mukaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Katsaus on julkaistu ajankohtana, jolloin kaasun ja sähkön hinnat ovat nousseet rajusti. Sähkön tukkuhinnat ovat nousseet 230 prosenttia vuodessa, millä on ollut maltillisempi vaikutus vähittäishintoihin syyskuuhun 2021 saakka (EU:n keskiarvo + 11 prosenttia). Hintasokki tuntui suurelta osin vuonna 2020 vallinneiden, talouden laskusuhdanteen aiheuttamien negatiivisten sähkön hintojen vuoksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tämä johtui pitkälti kaasun hintojen noususta, joka vaikutti sähkön hintaan yhdeksän kertaa enemmän kuin havaittu hiilen hinnan nousu samalla ajanjaksolla. Kaasun varastointitasot ovat alhaiset, ja EU:n riippuvuus energian nettotuonnista on korkeimmalla tasolla 30 vuoteen (60,6 prosenttia vuonna 2019 verrattuna 58,2 prosenttiin vuonna 2018 ja 56 prosenttiin vuonna 2000). Näin on siitä huolimatta, että energiaunionin nimenomaisena tavoitteena on ollut ja on edelleen tämän riippuvuuden vähentäminen. Energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa olisi paitsi mainittava tällaiset kielteiset luvut myös selitettävä, miksi tuontiriippuvuuden vähentämistä koskevaa tavoitetta ei ole lähimainkaan saavutettu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Energian hintojen nousu sai Euroopan komission laatimaan toiminta- ja tukivälineistön, jotta heikossa asemassa olevia ryhmiä voitaisiin auttaa nopeasti. Vuonna 2019 energiaköyhyys kosketti EU:ssa jopa 31 miljoonaa ihmistä. Onkin tärkeää suojella heikossa asemassa olevia ryhmiä hintapiikeiltä ja varmistaa oikeudenmukainen siirtymä ilmastoneutraaliuteen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Katsauksessa komissio antoi energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) tehtäväksi arvioida sähkön tukkumarkkinoiden nykyisen järjestelmän etuja ja haittoja sekä sen kykyä puuttua kaasumarkkinoiden äärimmäisiin hintavaihteluihin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Uusiutuvien energialähteiden tuet olivat 78 miljardia euroa. Sitä vastoin fossiilisten polttoaineiden tuet laskivat hieman eli 52 miljardiin euroon vuonna 2020. Ne saattavat kuitenkin lisääntyä nykyisen talouskasvun myötä. Kuudennen vuosittaisen katsauksen mukaan yhdeksän jäsenvaltiota on luopunut asteittain hiilen käytöstä, 13 maata on sitoutunut siihen tiettyyn päivämäärään mennessä, neljä maata harkitsee mahdollisia päivämääriä ja vain yksi maa ei ole vielä aloittanut kansallisia keskusteluja käytöstä luopumisesta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vuonna 2019 laskuvauhti kohti vuoden 2030 tavoitteita oli tyydyttävä vain primäärienergian kulutuksen osalta. EU:n primäärienergian kulutus väheni 1,9 prosenttia ja energian loppukulutus 0,6 prosenttia vuonna 2019 vuoteen 2018 verrattuna. Paljon tehokkaammat toimet ovat tarpeen, jotta voidaan alentaa nykyistä energian loppukulutusta koskevaa tavoitetta ja saavuttaa energiatehokkuusdirektiivin tarkistusta koskevassa ehdotuksessa asetettu korkeampi tavoitetaso. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Katsaus auttaa kartoittamaan tulevia toiminta-aloja ja lisätoimia. Investointitarpeen lisäksi katsauksessa korostetaan myös tarvetta poistaa hallinnolliset esteet uusiutuvien energialähteiden käyttöönotolta ja nopeuttaa lupamenettelyjä. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EU tutkii, miten voidaan parantaa energian toimitusvarmuutta ja varmistaa parempi yhteenliitettävyys kautta EU:n. Kriisi on tuonut esiin tarpeen taata toimitusvarmuus ja välttää epävarmoista lähteistä peräisin olevat toimitukset. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EU:n julkiset puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin käytettävät menot jäsenvaltioissa ovat pienemmät kuin vuonna 2010, mutta puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin kohdennettu kansallinen ja EU:n elpymisrahoitus voi osittain korvata tämän. EU:n vuosien 2021–2027 talousarviosta annetaan merkittävää tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja energiasiirtymän toteuttamiseen kaikkialla unionissa. Erityisesti Euroopan aluekehitysrahastosta osoitetaan vähintään 30 prosenttia ja koheesiorahastosta vähintään 37 prosenttia käytettävissä olevasta rahoituksesta tähän tavoitteeseen. Sen lisäksi vihreää siirtymää rahoitetaan oikeudenmukaisen siirtymän mekanismista tai InvestEU-ohjelmasta. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Ilmastoon liittyvät investoinnit, joita 22 kansallisessa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa oli suunniteltu 5. lokakuuta 2021 mennessä, olivat noin 177 miljardia euroa eli 40 prosenttia näille jäsenvaltioille osoitetuista 445 miljardin euron kokonaismäärärahoista. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Tiedonantoon liittyvät seuraavat viisi kertomusta:






  — | Energiatuet EU:ssa |
| --- | --- | --- |

2.14

—

Energiatuet EU:ssa

| — | Kertomus EU:n ilmastotoimista 2021 |
| --- | --- |

—

Kertomus EU:n ilmastotoimista 2021

| — | Puhtaan energian teknologioiden kilpailukyvyn edistyminen |
| --- | --- |

—

Puhtaan energian teknologioiden kilpailukyvyn edistyminen

| — | Polttoaineen laatua koskeva kertomus |
| --- | --- |

—

Polttoaineen laatua koskeva kertomus

| — | Hiilimarkkinoiden (päästökauppajärjestelmän) toimintaa koskeva kertomus. |
| --- | --- |

—

Hiilimarkkinoiden (päästökauppajärjestelmän) toimintaa koskeva kertomus.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK pitää Venäjän sotilaallista hyökkäystä Ukrainaan valtavana iskuna energiaunionin turvallisuudelle, toiminnalle ja suorituskyvylle sen lisäksi, että se on kauhistuttava tilanne Ukrainalle ja sen kansalle. Kyseessä on suurin turvallisuusuhka Euroopan yhdentymisen historiassa. Se edellyttää EU:n strategisten ja turvallisuusprioriteettien uudelleenmäärittelyä ja mukauttamista sekä asianmukaisten välineiden valmistelua näiden painopisteiden täytäntöönpanoa varten mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ennakoimaan paremmin tulevia turvallisuusuhkia sekä kiinnittämään enemmän huomiota toimitusvarmuuteen ja toimitusten diversifiointiin sekä varmistamaan paremman yhteisvastuullisuuden EU:n jäsenvaltioiden välillä. Turvallisuusuhka on myös paljastanut tarpeen nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa, jotta pystytään vähentämään EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja varmistamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK panee merkille Euroopan komission yksityiskohtaisen kertomuksen, jossa arvioidaan Euroopan unionin energia- ja ilmastopolitiikkojen muutosta ja täytäntöönpanon edistymistä. Se arvioi myönteisesti EU:n edistymistä ilmastotavoitteiden saavuttamisessa ja suhtautuu myönteisesti sellaisten osa-alueiden kartoittamiseen, joilla on vielä paljon tehtävää. Vuonna 2020 covid-19-pandemialla oli jokseenkin myönteinen vaikutus hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen, koska se vähensi energiankulutusta ja siten myös sen tuotantoa. Vuoden 2021 talouskasvu kuitenkin lisäsi kysyntää, mikä yhdessä muiden tekijöiden kanssa vaikutti energian hintaa nostavasti. ETSK on tyytyväinen siihen, että energian hintoja koskevassa komission tiedonannossa (1) mahdollistettiin avun ja tuen antaminen nopeasti heikossa asemassa oleville, jotta voidaan puuttua hintasokin kielteisiin vaikutuksiin. Komitea kiinnittää tähän huomiota asiakokonaisuuteen TEN/761 kuuluvassa lausunnossaan (2). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota seuraamaan energian hintojen kehitystä hyvin tiiviisti ja ehdottaa, että hintojen kehitystä koskevat tilastotiedot sisällytettäisiin seuraavaan energiaunionin tilaa koskevaan katsaukseen. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että tarvitaan johdonmukaisempaa tietoa, jotta voidaan saada tarkka kuva markkinoista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kuten aiemmissakin lausunnoissaan, ETSK korostaa, että vihreä siirtymä on toteutettava oikeudenmukaisesti niin, että ketään ei jätetä jälkeen. Siirtymä ei ole ainoastaan tekninen vaan myös taloudellinen ja yhteiskunnallinen. Säännöllinen vuoropuhelu kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolten, kanssa erityisesti muutosvaiheessa olevilla alueilla auttaa varmistamaan, että ilmasto- ja energiapolitiikan tavoitteita pidetään sosiaalisesti houkuttelevina ja että ne saavutetaan mahdollisimman vähäisin sosioekonomisin kustannuksin. Vähintään yhtä tärkeää kuin vuoropuhelun syventäminen on lunastaa lupaus integroida kansalaiset aktiivisesti markkinoille, tehdä heistä tuottajakuluttajia ja ottaa heidät mukaan uusiin arvonmuodostusmahdollisuuksiin. Yksittäisten välineiden toimintavalmiuteen saattamisen laatu ja rahoitus sekä niiden konkreettinen soveltaminen jäsenvaltioissa on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeää. Työmarkkinaosapuolten näkemysten huomioon ottamisen on sen vuoksi oltava tulevien vuoropuhelujen keskeinen tavoite, ja se on keskeinen edellytys onnistuneen ja oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiselle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Energiaunionin tilaa koskevaan katsaukseen olisi sisällytettävä myös jakso, jossa käsitellään toimia oikeudenmukaisen siirtymän toteuttamiseksi ja esitellään esimerkkejä jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla onnistuneesti toteutetuista toimenpiteistä. ETSK korostaa, että oikeudenmukainen siirtymä ei pidä sisällään ainoastaan siirtymän rahoittamista. Siihen kuuluu myös tavoite luoda kunnollisia ja laadukkaita työpaikkoja ja tarjota sosiaaliturvaa, ja se edellyttää erityistoimia alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK toivoisi kuudenteen vuosittaiseen katsaukseen aiempaa tasapainoisempaa tapaa tarkastella energiaunionin erityisiä osa-alueita. Siinä käsitellään kattavasti energiatehokkuutta ja hiilestä irtautumista, jotka ovat tällä hetkellä keskeisiä poliittisia painopisteitä. Turvallisuuteen, solidaarisuuteen ja luottamukseen, tutkimukseen, innovointiin ja kilpailukykyyn sekä näiden alojen haasteisiin ja saavutuksiin ei kuitenkaan kiinnitetä riittävästi huomiota. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on harmistunut erityisesti siitä, että aiempien katsausten tapaan Euroopan energiaunionin keskeisiä tavoitteita ei nytkään käsitellä lainkaan tai käsitellään vain sivumennen. Muistettakoon, että aikomuksena oli mm. vähentää riippuvuutta tuonnista, asettaa kansalaiset energiaunionin keskiöön ja varmistaa EU:n maailmanlaajuinen johtoasema uusiutuvan energian alalla. Vuotuisissa katsauksissa olisi suotavaa myös analysoida perinpohjaisesti näitä keskeisiä kysymyksiä ja kartoittaa selkeästi mahdolliset puutteet, jotta voidaan tarvittaessa kehittää uusia aloitteita. Käsillä olevassa katsauksessa ei päästä lähellekään tätä. Esimerkiksi ETSK:lle tärkeää kysymystä lähienergian kehittämisestä ei käsitellä kunnolla. ETSK odottaa, että komissio esittää vuoden 2022 katsauksessa erillisissä luvuissa asiaa koskevia selkeitä tietoja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komitea on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot ovat tiukentaneet aikomustaan saavuttaa nykyiset uusiutuvaa energiaa koskevat vuoden 2020 tavoitteet siten, että uusiutuva energia on tästä lähtien tärkein sähköenergian lähde. Se kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät saavuta tätä tavoitetta, keskittymään uusiutuvia energialähteitä koskevien tukijärjestelmien parempaan hyödyntämiseen ja/tai tekemään sopimuksia tilastollisista siirroista. ETSK huomauttaa, että fossiilisen energian asteittaisen käytöstä luopumisen myötä yhteiskunnalle aiheutuvat ulkoiset kustannukset (esimerkiksi terveys- ja ympäristökustannukset) pienenevät merkittävästi, kuten käy ilmi komission tutkimuksesta (3). Esimerkiksi sähköntuotannossa fossiilisia polttoaineita käyttävät teknologiat aiheuttavat suurimmat ulkoiset kustannukset, jotka ovat EU:n 27 jäsenvaltiossa keskimäärin 68–177 euroa/MWh. Ydinenergiaa ja uusiutuvaa energiaa käyttävien teknologioiden ulkoiset kustannukset ovat 3–17 euroa/MWh, tuuli- ja vesivoimaa käytettäessä alle 5 euroa/MWh. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että katsauksessa keskitytään tuottajakuluttajien rooliin, toisin kuin aiemmissa katsauksissa. Komitea toistaa vetoomuksensa, jonka mukaan tärkeimpänä tavoitteena on oltava kansalaisten asettaminen energiaunionin ytimeen (4). Kuluttajilla pitäisi olla mahdollisuus valita ja olla aktiivisia toimijoita markkinoilla. EU:n lainsäädäntöön on kuitenkin sisällytettävä konkreettisia toimenpiteitä, jotta tämä käsite voidaan toteuttaa nopeasti käytännössä. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Energian sisämarkkinat eivät ole vielä valmiit. Ne eivät tarjoa riittäviä etuja pienille uusiutuvan energian tuottajille. Lisäksi energian hintojen nousu osoitti energiamarkkinoiden heikkoudet. Se paljasti, että eräillä energiantoimittajilla ei ole kyvykkyyttä harjoittaa tätä toimintaa eikä niillä ole riittävää pääomapohjaa. Markkinoita ja niihin liittyvää sääntelyä olisi parannettava ja tarvittavien vaatimusten luomista yksittäisille toimijoille sekä kohtuullista kuluttajansuojaa olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komitea pitää valitettavana, että sen lisäksi, että sen kehotusta vähentää strategista riippuvuutta kolmansista osapuolista ei ole kuultu, tämä riippuvuus on itse asiassa lisääntynyt. Vuonna 2021 EU:n riippuvuus energiantuonnista oli suurin viimeisen 30 vuoden aikana. Tällä oli merkitystä energian hintojen nousussa. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa, että Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi vältettävä tuonnin lisääntymistä ja suhtauduttava tähän aiheeseen vakavasti, kun viitataan vetyyn tai muihin energialähteisiin hiilestä irtautumisen liikkeellepanevana voimana, koska tämä voi lisätä tuontia entisestään. Nykyisessä tilanteessa on tärkeää panna täytäntöön strategia EU:n kasvavan energiariippuvuuden vähentämiseksi sekä mahdollistaa energiatoimitusten ja -jakelun alueellinen monipuolistaminen siten, että vältyttäisiin geopoliittisilta riskeiltä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Jäsenvaltiot ovat osoittaneet olevansa halukkaita tukemaan vihreää siirtymää, ja ilmastoon liittyvien investointien osuus 22 kansallisesta elpymis- ja palautumistukivälineestä vastaa 40 prosenttia kokonaisbudjetista, mikä vahvistaa sen, kuinka kallis vihreä siirtymä on ja tulee jatkossakin olemaan. Hiilestä irtautumisen edellyttämiin puhtaisiin energiateknologioihin tehtävien EU:n julkisten investointien osuus on kuitenkin suurten talouksien alhaisin ja jarruttaa EU:n kilpailuetua globaaleihin kumppaneihin nähden. On myös asetettava kansalaiset energiapolitiikan ytimeen. Jos he pystyvät investoimaan ja hyötymään investoinneistaan, huomattava määrä yksityisiä varoja voi virrata tälle alalle. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ympäristön kannalta kestävien taloudellisten toimintojen määrittelyä koskevien sääntöjen delegoidun säädöksen nopea hyväksyminen vaikuttaa olevan ratkaiseva signaali julkisten puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin käytettävien varojen käyttöönotolle jäsenvaltioissa. ETSK odottaa, että se auttaa myös vähentämään investointeja fossiilisten polttoaineiden kapasiteettiin ja niihin liittyviin tukiin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Hiilimarkkinaraportti vuodelta 2021 on osoitus EU:n päästökauppajärjestelmän merkittävästä panoksesta hiilestä irtautumisessa. Vuosina 2013–2020 se tuotti huutokauppatuloja yli 68 miljardia euroa. ETSK panee merkille, että 75 prosenttia EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista käytettiin ilmastotoimiin ja energiaan liittyviin tarkoituksiin, mikä ylittää selvästi jäsenvaltioille asetetun 50 prosentin rajan. ETSK kannustaakin jäsenvaltioita lisäämään tätä osuutta entisestään ilmastonmuutoksen torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Koska Euroopan unioni ei ole saari, sen kansainvälinen yhteistyö ilmastopolitiikan alalla on äärimmäisen tärkeää, samoin kuin toimien koordinointi globaalien kumppanien kanssa. EU:n olisi pyrittävä ilmastoneutraaliuteen ja varmistettava samaan aikaan kilpailukyky ja kohtuuhintaisen energian saatavuus yrityksille ja kansalaisille. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Komitea arvostaa sitä, että katsaus sisältää puhtaan energian alan työllisyyttä koskevia tietoja, joiden mukaan alan työpaikat lisääntyvät 2 prosentilla vuodessa. EU:ssa on paljon avoimia vihreitä työpaikkoja, joita tulee entistä enemmän, kun vihreä siirtymä nopeutuu ja investoinnit peruskorjauksiin lisääntyvät. On varmistettava, että ihmiset, joilla on oikeanlaiset taidot, pääsevät nopeasti työmarkkinoille ja että vihreän siirtymän myötä syntyvissä uusissa työpaikoissa on hyvät työolot ja kunnolliset palkat. On tärkeää investoida mahdollisimman paljon koulutuksen ja pätevyyden kehittämiseen energiaperuskorjausten alalla. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Energiamarkkinoiden nykytilanne heijastaa useiden energiavarmuuteen liittyvien näkökohtien, erityisesti EU:hun suuntautuvien kaasutoimitusten, jonkinasteista aliarviointia tai riittämätöntä pyrkimystä päästä irti EU:n suuresta ja jopa kasvavasta riippuvuudesta energiantuonnista. Se kertoo myös EU:n jäsenvaltioiden vähäisestä solidaarisuudesta ongelman ratkaisemiseksi tehokkaalla tavalla sekä mahdollisesta luottamuksen puutteesta yhteisymmärrykseen pyrittäessä. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK arvostaa suuresti sitä, että vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja NextGenerationEU -välineestä saadaan valtava määrä rahoituslähteitä, jotka on kohdennettu erityisesti energiaunionin tavoitteisiin liittyvien haasteiden ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

3.19

4.   Erityistä

| 4.1 | Vaikka EU on sitoutunut poistamaan fossiilisten polttoaineiden tuet asteittain, ne eivät supistu riittävästi. Katsauksen liitteestä käy ilmi, että fossiilisten polttoaineiden tuet ovat hieman vähentyneet, mutta talouskasvun myötä niiden odotetaan lisääntyvän. Fossiilisten polttoaineiden tuet kasvoivat vuosina 2015–2019 EU:ssa 4 prosenttia ja laskivat huomattavasti vuonna 2020. Ne laskivat 10 prosenttia energia-alalla ja 4 prosenttia teollisuudessa, kun taas liikenteessä ne nousivat 25 prosenttia. Kotitalouksien saamat lämmitysöljyn ja maakaasun kulutukseen kohdistuvat tuet nousivat 13 prosenttia. Tuilla on tärkeä rooli sosiaalisesti, sillä niillä varmistetaan, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen tapahtuu oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää valitettavana, että katsauksessa ei analysoida energiasiirtymän ja digitalisaation välistä suhdetta. Digitalisaatio avaa mahdollisuuksia säästää energiaa, vähentää energiaintensiteettiä ja parantaa energiainfrastruktuurin hallintaa. Katsauksessa voitaisiin pohtia perusteellisesti ratkaisuja sähköistämisen kysynnän kasvuun sekä vakaiden ja kestävien energiaratkaisujen tarpeeseen. Siirtymä on testi energiainfrastruktuurille, ja kaikki keinot on otettava käyttöön, jotta infrastruktuuri saataisiin valmiiksi muutokseen ja jotta se kestäisi tulevia häiriöitä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Uudelleen- ja täydennyskoulutuksella on tärkeä rooli vihreässä siirtymässä. Sähköalan työntekijöiden peruskoulutus-, pätevöittämis-, ja uudelleenkoulutustarpeiden kartoittamista ja ennakointia palvelevien konkreettisten strategioiden kehittämistä ajatellen ETSK viittaa työmarkkinaosapuolten Skills2Power-hankkeen tuottamiin tuloksiin. Energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa voitaisiin myös arvioida, miten elpymis- ja palautumistukivälineen, Erasmus+-ohjelman tai koheesiorahaston kaltaista EU:n rahoitusta käytetään, jotta vihreän siirtymän edellyttämää uudelleen- ja täydennyskoulutusta voidaan tukea taloudellisesti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK suosittaa, että energiavarmuuden ja puhtaaseen energiaan siirtymisen kannalta ratkaisevan tärkeiden energiateknologioiden raaka-aineiden toimitusketjujen mahdollisia ongelmakohtia seurataan hyvin tarkasti. Komitea ehdottaa, että kriittisten raaka-aineiden tarjontaa monipuolistetaan mahdollisuuksien mukaan käymällä kansainvälisiä neuvotteluja globaalien kumppanien kanssa ja valmistelemalla skenaariota vaihtoehtoisista ratkaisuista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:ssa on investoitava enemmän puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin. Puhtaan energian teknologioihin tehtävien investointien osuus EU:n julkisista investoinneista oli 0,027 prosenttia BKT:stä vuonna 2019. Kuinka voimme suhtautua vakavasti puhtaan energian käyttöönottoon, kun EU:n osuus on suurten talouksien alhaisin? Vaikka EU:lla on edelleen vahva asema tuulivoimateollisuudessa, se on jäänyt jälkeen globaaleista kumppaneista monilla muilla teollisuudenaloilla, joita ovat esimerkiksi aurinkosähkö, uusiutuva vety, lämpöpumput ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevat polttoaineet (5). ETSK kannustaa Euroopan komissiota laatimaan strategisen suunnitelman kullekin sektorille, jotta voidaan vauhdittaa puhtaan energian tuotannon kehittämistä EU:ssa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jotta voidaan seurata, mitkä jäsenvaltiot ovat kaikkien joustavimpia tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin alalla, ETSK ehdottaa säännöllistä tulostaulun julkaisemista. Tämä voisi koskea EU:n hallinnoimia ohjelmia, mutta myös koheesiopolitiikkaa ja elpymis- ja palautumistukivälinettä, koska elpymis- ja palautumistukivälineen tulostaulu ja pitkän aikavälin koheesiopolitiikan aikataulu ovat jo olemassa (6). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n päästökauppajärjestelmästä tehdään avoimempi ja että sovelletaan kohtuullisten toimenpiteiden järjestelmää, jonka avulla voidaan mukauttaa päästöoikeuksien hinta haluttuun tavoitteeseen ja poistaa viimeksi kuluneen vuoden aikana havaittu äkillinen hintojen epävakaus (ensin valtava nousu yli sataan euroon ja nyt jyrkkä pudotus noin 55 euroon muutamassa päivässä). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK suosittaa, että energiaunionin hallinnossa otetaan paremmin huomioon synergiat EU:n uuden teollisuusstrategian kanssa (siten kuin on määritelty maaliskuussa 2020 annetussa komission tiedonannossa). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Hiilestä irtautumiseen liittyvien tavoitteiden osalta ETSK korostaa, että kaikentyyppisiä välineitä, toisin sanoen sääntelyyn liittyviä sääntöjä, EU:n päästökauppajärjestelmää, ympäristöveroja ja luokitusjärjestelmää, on koordinoitava ja yhdenmukaistettava hyvin sovitetussa ja toimivassa järjestelmässä. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 19. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 660 final.

1

(2)  EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80.

2

(3)  Euroopan komission teettämä tutkimus Energy costs, taxes and the impact of government interventions on investments, EnergyVille

3

(4)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 38.

4

(5)  COM(2021) 952 final.

5

(6)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/; https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#

6

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/119

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2003/25/EY muuttamisesta parannettujen vakavuusvaatimusten sisällyttämiseksi ja direktiivin yhdenmukaistamiseksi Kansainvälisen merenkulkujärjestön määrittämien vakavuusvaatimusten kanssa”

(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

(2022/C 323/20)

| Esittelijä: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 7.3.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 1.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 182/1/1 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 7.3.2022

Euroopan unionin neuvosto, 1.3.2022

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

2.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

182/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen muuttaa vaurioituneiden ro-ro-matkustaja-alusten turvallisuutta koskevia nykyisiä sääntöjä. Komitea kannattaa voimakkaasti mahdollisimman vaativien turvallisuusnormien säilyttämistä meriliikenteessä. Tämä on erityisen tärkeää kyseessä oleville alusyksiköille, jotka ovat erityispiirteidensä vuoksi riskialttiimpia kuin muuntyyppiset alukset. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suhtautuu lisäksi myönteisesti pyrkimyksiin yhdenmukaistaa kansainvälisiä sääntöjä ja saattaa ne tässä tapauksessa Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n vahvistamien kansainvälisten sääntöjen mukaisiksi. Komitea arvostaa myös oikeussäännösten yksinkertaistamispyrkimyksiä, jotka helpottavat niiden käyttöä ja soveltamista. ETSK on tyytyväinen siihen, miten hanke etenee, ja erityisesti alan asiantuntijoiden perusteelliseen kuulemiseen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa kuitenkin, että ehdotuksen seikkaperäinen käsittely on erittäin vaikeaa tekstin mutkikkaan ja hämärän muotoilun vuoksi. Näin ollen laaditut säännökset ja niiden täsmennykset ovat tosiasiallisesti ristiriidassa ehdotuksen tavoitteen, edellä mainitun oikeussäännösten käytön ja soveltamisen helpottamisen kanssa. On suositeltavaa lisätä säädöstekstin helppotajuisuutta muun muassa esittämällä kohdennetut ratkaisut graafisesti ja tarjoamalla asianmukaisia tarkennuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu epäillen ehdotukseen sisältyviin väliaikaisiksi tarkoitettuihin vaihtoehtoihin, jotka koskevat enintään 1 350 henkilön kuljettamiseen oikeutettuja uusia aluksia, ja ehdotukseen arvioida näitä kahta vaihtoehtoa kymmenen vuoden kuluttua muutoksen täytäntöönpanosta sekä direktiivin suunnitellusta tarkistamisesta arvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toteaa, että kun vasta rakennetuille aluksille otetaan käyttöön kaksi vaihtoehtoa, ehdotuksen tavoitetta vähentää vaurioituneen aluksen vakavuusvaatimusten monimutkaisuutta sekä teknistä ja hallinnollista rasitetta, jotka johtuvat pääasiassa siitä, että vaurioituneiden ro-ro-matkustaja-alusten selviytymiskyvyn arvioimiseen on kaksi eri järjestelmää, ei saavuteta kaikilta osin. Ehdotuksessa esitetään kahta vaihtoehtoista järjestelmää väliaikaisesti kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että tämäntyyppisten tilapäisten ratkaisujen käyttöönotto aiheuttaa tulevaisuudessa epävarmuutta ja uusia ongelmia. On syytä korostaa, että tämän liikennealan aluskantaan tehtävät investoinnit ovat luonteeltaan pitkäaikaisia. Ehdotuksessa hahmotellussa tarkastelussa olisi sen vuoksi otettava huomioon alan realiteetit. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että säännös, jossa säädetään vaihtoehtoisten ratkaisujen väliaikaisesta soveltamisesta vakavuusvaatimuksiin, olisi korvattava yhdellä ainoalla ratkaisulla uusien, enintään 1 350 ihmistä kuljettavien alusten vakavuusvaatimuksiin nähden, jotta ei aiheuteta lisäongelmia sääntöjen johdonmukaisuuden ja selkeyden suhteen ja jotta vältetään niiden soveltamisen luonteen tilapäisyys. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön määräaikainen arviointi, joka tehdään esimerkiksi aina kymmenen vuoden välein. Ei kuitenkaan pidä sulkea pois mahdollisuutta ryhtyä lainsäädäntötoimiin arvioinnin tulosten perusteella. Näitä kysymyksiä käsittelevien sääntelyelinten jatkuva kuuleminen on suositeltavaa turvallisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi ehdotuksen yleistajuisuuden parantamiseksi ja uusien sääntöjen soveltamisen helpottamiseksi on suositeltavaa muuttaa säädösehdotuksen sisältöä siten, että aiemmin rakennetut alukset, joilla ei ole todistuskirjaa, voivat noudattaa aiemmin rakennettuja ja todistuskirjan saaneita (tai uusia) aluksia koskevia voimassa olevia normeja. Muihin alusyksiköihin olisi sovellettava uusia ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö ja lausunnon tausta

| 2.1 | Komission ehdotus koskee ro-ro-matkustaja-alusten erityisistä vakavuusvaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/25/EY (1) muuttamista. |
| --- | --- |

2.1

Hanke liittyy sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) mukaisen oikeudellisen uudelleentarkastelun käynnistämiseen vuonna 2017. Silloin muutettiin seuraavia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivejä: (EU) 2017/2108, (EU) 2017/2109 sekä (EU) 2017/2110 (2).

| 2.2 | Ro-ro-matkustaja-alusten erityisistä vakavuusvaatimuksista annettu direktiivi 2003/25/EY oli myös osa toimivuustarkastusta. Koska Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO) käytiin samaan aikaan keskusteluja vaurioituneiden alusten vakavuusvaatimuksista, direktiivin muuttamista päätettiin tuolloin lykätä. Lopulta IMO antoi päätöslauselmalla MSC.421(98) tarkistetut erityissäännökset vaurioituneiden matkustaja-alusten vakavuusvaatimuksista, joita sovelletaan myös ro-ro-matkustaja-aluksiin. Niinpä mainitut muutokset on otettava huomioon, ja kansainvälisillä matkoilla liikennöiviin ro-ro-matkustaja-aluksiin sovellettavat unionin säännöt ja vaatimukset on yhdenmukaistettava niiden sääntöjen ja vaatimusten kanssa, jotka sisältyvät kansainväliseen yleissopimukseen ihmishengen turvallisuudesta merellä, jäljempänä ”SOLAS-yleissopimus”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission mukaan tarkistuksen kokonaistavoitteena on selkeä, yksinkertainen ja ajan tasalla oleva sääntelykehys, jonka täytäntöönpano, seuranta ja valvonta on vaivattomampaa, mikä parantaa yleistä turvallisuuden tasoa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisäksi matkustaja-alusten turvallisuutta koskevan EU:n lainsäädännön tarkistuksen tavoitteena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa nykyistä sääntelykehystä. Tämän toimen tarkoituksena on säilyttää EU:n säännöt silloin, kun se on tarpeen ja oikeasuhteista. Komissio pyrkii myös varmistamaan niiden asianmukaisen täytäntöönpanon ja poistamaan mahdolliset velvoitteiden päällekkäisyydet ja epäjohdonmukaisuudet asiaa koskevien säädösten välillä. On myös huomattava, että tämän tarkistuksen tavoitteena on vähentää vaurioituneen aluksen vakavuusvaatimusten monimutkaisuutta sekä teknistä ja hallinnollista rasitetta, jotka johtuvat pääasiassa siitä, että vaurioituneiden ro-ro-matkustaja-alusten selviytymiskyvyn arvioimiseen on kaksi eri järjestelmää, ja järkeistää laivanrakennusyhtiöiden ja varustamoiden laskentarasitetta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kansainvälisillä matkoilla, mukaan lukien kahden jäsenvaltion väliset matkat, liikennöiviin aluksiin sovelletaan kansainvälisiä yleissopimuksia (IMO:n vastuualueella, erityisesti SOLAS-yleissopimusta) ja tiettyjä EU:n sääntöjä. Kansainvälisten vaatimusten lisäksi matkustaja-aluksiin, ro-ro-matkustaja-aluksiin ja suurnopeusaluksiin sovelletaan erityisiä EU:n sääntöjä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Direktiivissä 2003/25/EY vahvistetaan vakavuusvaatimukset vaurioituneille ro-ro-matkustaja-aluksille. Niitä sovelletaan aluksen lippuvaltiosta riippumatta kaikkiin ro-ro-matkustaja-aluksiin, jotka liikennöivät säännöllisesti jäsenvaltion satamaan tai satamasta kansainvälisillä matkoilla. Direktiivillä on tarkoitus varmistaa alusten vakavuus vaurioitumisen jälkeen, mikä parantaa tämäntyyppisten alusten selviytymiskykyä niiden vaurioiduttua yhteentörmäyksessä. Direktiivi on seurausta vuonna 1996 tehdystä Tukholman sopimuksesta. EU:n erityiset vakavuusvaatimukset täydentävät SOLAS-yleissopimuksen vaurioituneen aluksen vakavuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotettu tarkistus on tulosta arvioinnista, voidaanko ro-ro-matkustaja-alusten erityisiä vakavuusvaatimuksia koskeva EU:n sääntelytapa sovittaa yhteen kansainvälisen lainsäädännön kanssa, edellyttäen, että direktiivissä 2003/25/EY määritetty turvallisuustaso pysyy vähintäänkin ennallaan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotusta on työstetty kohdennettujen kuulemisten pohjalta. Kansallisia asiantuntijoita on kuultu matkustaja-alusten turvallisuutta käsittelevässä asiantuntijatyöryhmässä. Kuulemisten tuloksena laadittiin runko alusten kapasiteettiin perustuvia vaurioituneen aluksen vakavuusvaatimuksia varten. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotukseen otettiin mukaan väliaikaisia vaihtoehtoja uusille laivoille, joilla on oikeus kuljettaa 1 350 henkilöä tai vähemmän. Ratkaisu perustuu seuraaviin kriteereihin: päivämäärä, jolloin aluksen köli on laskettu tai jolloin alus on vastaavassa rakennusvaiheessa, ja aluksen sallittu matkustajamäärä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ehdotuksessa esitetään seuranta- ja raportointijärjestelyjen käyttöönottoa. Uusien alusten olennaiset tiedot ja niitä koskevat vaurioituneen aluksen vakavuuslaskelmat kerätään ja arvioidaan Euroopan meriturvallisuusviraston EMSA:n avustuksella. Kymmenen vuoden kuluttua tarkistettujen vaatimusten toteuttamisesta laaditaan arviointi, ja direktiiviä tarkistetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ehdotuksessa määritetään myös säännöt, jotka koskevat ro-ro-alusten todistuskirjan myöntämistä muutettujen vaatimusten osalta. |
| --- | --- |

2.11

3.   Huomioita

| 3.1 | Liikenneturvallisuus on yksi tämän päivän suurimmista haasteista, ja turvallisuusodotukset kasvavat kasvamistaan. Sovittujen sääntöjen täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta on hyvin työlästä erilaisten oikeussäännösten vuoksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ro-ro-alusten katsotaan olevan riskialttiimpia kuin muut alusyksiköt. Tämä liittyy niiden erityiseen rakenteeseen, joka on mukautettu ajoneuvojen ja matkustajien kuljettamiseksi. Suhteellisen pienet syväykset ja korkea painopiste voivat aiheuttaa vakavuusongelmia. Muita riskejä ovat korkea varalaita, kuormausovien käyttö luiskana, laipioiden puute, pelastusveneiden ja -lauttojen sijoittelu korkealle, mahdolliset ahtausvirheet ja rahdin epätasainen kuormaaminen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin yhdenmukaistaa kansainvälisiä sääntöjä ja saattaa ne tässä tapauksessa IMO:n vahvistamien kansainvälisten sääntöjen mukaisiksi. Komitea arvostaa myös oikeussäännösten yksinkertaistamispyrkimyksiä, jotka helpottavat niiden käyttöä ja soveltamista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitean arvio asiakirjan selkeydestä ja helppotajuisuudesta on kuitenkin kielteinen. Ehdotuksen tarkastelu vaikuttaa erittäin vaikealta jopa asiantuntijoille tekstin rakenteen ja valittujen ratkaisujen esittämistavan vuoksi. Näin ollen laaditut säännökset ja niiden täsmennykset ovat tosiasiallisesti ristiriidassa ehdotuksen tavoitteen, edellä mainitun oikeussäännösten käytön ja soveltamisen helpottamisen kanssa. On suositeltavaa, että ehdotukseen liitetään graafinen esitys, esimerkiksi liitteeseen sisällytetyn taulukon muodossa, ja että laaditaan asianmukaiset ohjeet ja selitykset. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on tyytyväinen ehdotuksen yhteydessä käytettyyn työskentelytapaan. Alan asiantuntijoiden ja sidosryhmien näkemysten huomioon ottaminen luonnoksen valmistelussa on oikeanlainen menettely ja helpottaa minkä tahansa lainsäädäntöaloitteen haluttujen tavoitteiden saavuttamista. Samalla on lupa odottaa, että suunniteltu teknisten määritelmien yhdenmukaistaminen ja oikeudellinen muotoilu tapahtuvat asianmukaisesti ja että ne pannaan vaadittavalla tavalla täytäntöön. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK suhtautuu epäillen ehdotukseen sisältyviin väliaikaisiksi tarkoitettuihin vaihtoehtoihin, jotka koskevat enintään 1 350 henkilön kuljettamiseen oikeutettuja uusia aluksia, ja ehdotukseen arvioida näitä kahta vaihtoehtoa kymmenen vuoden kuluttua muutoksen täytäntöönpanosta sekä direktiivin suunnitellusta tarkistamisesta arvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että kun vasta rakennettuja aluksia varten otetaan käyttöön kaksi vaihtoehtoa, tarkoittaa se sitä, että ehdotuksen tavoitetta, joka on monimutkaisuuden vähentäminen sekä teknisten ja hallinnollisten rasitteiden keventäminen, ei saavuteta. Kuten komissio huomauttaa, ehdotuksella vastataan SOLAS-yleissopimuksen myötä saatuihin uusiin ratkaisuihin ja pyritään johdonmukaistamaan kaksi rinnakkaista sääntökokonaisuutta. Näistä tavoitteista huolimatta ehdotetaan väliaikaista ratkaisua, joka käsittää kaksi vaihtoehtoista järjestelmää kymmeneksi vuodeksi ja jossa ilmoitetaan sen tarkistamisesta kyseisen ajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK katsoo, että tämäntyyppisten tilapäisten ratkaisujen käyttöönotto aiheuttaa tulevaisuudessa epävarmuutta ja uusia ongelmia. On syytä korostaa, että tämän liikennealan aluskantaan tehtävät investoinnit ovat luonteeltaan pitkäaikaisia. Komitea huomauttaa, että ro-pax-alusyksikön keskimääräinen ikä on 26 vuotta ja että rahtiliikenteen ro-ro-alusyksikön keskimääräinen ikä on yli 15 vuotta (3). Ehdotuksessa hahmotellussa tarkastelussa olisi sen vuoksi otettava huomioon alan realiteetit. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että säännös, jossa säädetään vaihtoehtoisten ratkaisujen väliaikaisesta soveltamisesta vakavuusvaatimuksiin, olisi korvattava yhdellä ainoalla ratkaisulla uusien, enintään 1 350 ihmistä kuljettavien alusten vakavuusvaatimuksiin nähden, jotta ei aiheuteta lisäongelmia sääntöjen johdonmukaisuuden ja selkeyden suhteen ja jotta vältetään niiden soveltamisen luonteen tilapäisyys. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kannattaa seuranta- ja määräaikaisarviointimekanismeja, mutta suosittaa edellä esitettyyn viitaten tällaisen ratkaisun muodon ja logiikan muuttamista. On suositeltavaa ottaa käyttöön määräaikainen arviointi, joka tehdään esimerkiksi aina kymmenen vuoden välein. Ei kuitenkaan pidä sulkea pois mahdollisuutta ryhtyä lainsäädäntötoimiin arvioinnin tulosten perusteella. On tärkeää, että arvioinnissa ovat mukana ne, joita asia koskee ja jotka soveltavat sääntöjä käytännössä eniten. Näitä kysymyksiä käsittelevien sääntelyelinten jatkuva kuuleminen on suositeltavaa turvallisuuden parantamiseksi. Tämä on tärkeää, kun otetaan huomioon ilmastonmuutos, joka johtaa voimakkaampiin sään vaihteluihin ja niiden seurauksena merikuljetusten tiheään altistumiseen äärimmäisille olosuhteille. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Ehdotuksen yleistajuisuuden parantamiseksi ja uusien sääntöjen soveltamisen helpottamiseksi on suositeltavaa, että ehdotuksen sisältöä muutetaan siten, että aiemmin rakennetut alukset voivat noudattaa voimassa olevia normeja todistuskirjatilanteesta riippumatta. Muihin alusyksiköihin olisi sovellettava uusia ratkaisuja. Siirtymäkauden jälkeen säännöt olisi kuitenkin yhdenmukaistettava kaikilta osin. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/25/EY, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2003, ro-ro-matkustaja-alusten erityisistä vakavuusvaatimuksista (EUVL L 123, 17.5.2003, s. 22).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2108, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun direktiivin 2009/45/EY muuttamisesta (EUVL L 315, 30.11.2017, s. 40); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2109, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, yhteisön jäsenvaltioiden satamiin tai satamista liikennöivillä matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä annetun neuvoston direktiivin 98/41/EY ja jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU muuttamisesta (EUVL L 315, 30.11.2017, s. 52); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2110, annettu 15 päivänä marraskuuta 2017, tarkastusjärjestelmästä säännöllisen ro-ro-matkustaja-alusliikenteen ja suurnopeusmatkustaja-alusliikenteen turvallisen harjoittamisen varmistamiseksi annetun direktiivin 2009/16/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 1999/35/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 30.11.2017, s. 61).

2

(3)  EMSA, European Maritime Transport, Environmental Report 2021, Luxemburg, 2021.

3

European Maritime Transport

Environmental Report 2021

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/123

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet”

(COM(2022) 108 final)

(2022/C 323/21)

| Esittelijät: | Thomas KATTNIG


  Alena MASTANTUONO


  Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Esittelijät:

Thomas KATTNIG

Alena MASTANTUONO

Simo TIAINEN

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.5.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 159/3/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

2.5.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

159/3/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Nykyinen geopoliittinen tilanne, jonka Venäjän tunkeutuminen Ukrainaan on aiheuttanut, korostaa energian toimitusvarmuuden merkitystä ja vaatii lisäämään EU:n energiaomavaraisuutta ja -autonomiaa. ETSK kannattaa varauksetta tavoitetta irtautua Venäjältä peräisin olevasta energiasta, ja se on syytä toteuttaa mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lisäksi energian hinnat ovat viimeksi kuluneena vuonna nousseet EU:ssa ennenkokemattomalla tavalla. Venäjän Ukrainassa tekemän väkivallan seuraukset ovat vahvistaneet tätä ilmiötä entisestään, ja se on aiheuttanut sietämättömän rasitteen eurooppalaisille kotitalouksille ja yrityksille. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Niinpä välittömät toimenpiteet ovat tarpeen, jotta pystytään huolehtimaan energiahuollon varmuudesta ja lieventämään korkeiden hintojen vaikutuksia kotitalouksiin, maataloustuottajiin, yrityksiin ja teollisuuteen. Tiedonannossa ”REPowerEU: Kohtuuhintaisempaa, varmempaa ja kestävämpää energiaa koskevat yhteiset eurooppalaiset toimet” esitetään uusia toimenpiteitä vihreän energian tuotannon lisäämiseksi, toimitusten monipuolistamiseksi ja jotta pystytään vähentämään venäläisen kaasun kysyntää, joka on johtanut merkittävään sähkömarkkinahintojen nousuun markkinoiden manipuloinnista johtuen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-suunnitelmaa koskevaan tiedonantoon, koska siinä esitetään ratkaisuja vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. ETSK kehottaa Euroopan unionia olemaan erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaavien energialähteiden suhteen ja ottamaan huomioon niiden ympäristövaikutukset sekä mahdollisen uuden riippuvuuden sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee pahoitellen merkille, että sen kehotus (1) vähentää strategista riippuvuutta epäluotettavista kolmansista osapuolista ei ole saanut poliittisia päättäjiä tarttumaan toimeen vaan että kyseinen riippuvuus on päinvastoin lisääntynyt. Nykyinen energian hintakriisi ei vaikuttaisi Euroopan unionin kansalaisiin ja yrityksiin läheskään yhtä voimakkaasti, jos unioni ei olisi niin riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n on johdonmukaisesti noudatettava kaikkia energiapolitiikkansa perustavoitteita: toimitusvarmuus, kohtuulliset kustannukset ja hinnat sekä hiilineutraalius. Sen vuoksi on erittäin tärkeää keskittyä toimenpiteisiin, joista saadaan suurin hyöty kaikkien tavoitteiden kannalta sekä akuutissa nykytilanteessa että pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vaikka ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa tavoitteesta saavuttaa riippumattomuus venäläisestä kaasusta, komitea huomauttaa, että Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle on äärimmäisen haastavaa vähentää Venäjältä peräisin olevan kaasun kysyntää kahdella kolmanneksella kuluvan vuoden loppuun mennessä. Tämä tarkoittaa diversifiointia yhtäältä nesteytetyn maakaasun (LNG) ja biometaanin avulla – lähinnä lyhyellä aikavälillä – ja toisaalta energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamisen keinoin. Riippuvuutta yhdestä toimittajasta ja sellaisesta energialähteestä, jolla on suuri osuus EU:n energialähteiden yhdistelmässä, on hankala muuttaa muuksi, eikä tätä mutkikasta kysymystä voi ratkaista yhdessä yössä. Lyhyellä aikavälillä tämä tarkoittaa, että kaikkia saatavilla olevia – mieluiten uusiutuvia – energialähteitä olisi käytettävä rajoituksetta virtakatkosten ja yhteiskunnallisten levottomuuksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta kyetään varmistamaan sosiaalisesti hyväksyttävät energian hinnat ja pitämään EU edelleen johtoasemassa uusiutuvan energian käyttöönotossa, ETSK kehottaa






  — | virtaviivaistamaan ja vauhdittamaan uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyjä, koska näitä menettelyjä pidetään keskeisenä esteenä uusiutuvan energian nopeammalle käyttöönotolle. |
| --- | --- | --- |

1.8

—

virtaviivaistamaan ja vauhdittamaan uusiutuvien energialähteiden lupamenettelyjä, koska näitä menettelyjä pidetään keskeisenä esteenä uusiutuvan energian nopeammalle käyttöönotolle.

| — | kannustamaan jäsenvaltioita määrittelemään sopivia ”ydinkehittämisalueita” uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

kannustamaan jäsenvaltioita määrittelemään sopivia ”ydinkehittämisalueita” uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi.

| — | arvioimaan uusiutuvien energialähteiden vaatimien laitteistojen asentamista ja myyntiä/omakäyttöä koskevia nykyisiä byrokraattisia säännöksiä ja poistamaan kaikki tarpeettomat esteet kansalais- ja yhteisöenergian koko potentiaalin hyödyntämiseksi keskittyen pienempiin laitoksiin ja joustovaihtoehtoihin. |
| --- | --- |

—

arvioimaan uusiutuvien energialähteiden vaatimien laitteistojen asentamista ja myyntiä/omakäyttöä koskevia nykyisiä byrokraattisia säännöksiä ja poistamaan kaikki tarpeettomat esteet kansalais- ja yhteisöenergian koko potentiaalin hyödyntämiseksi keskittyen pienempiin laitoksiin ja joustovaihtoehtoihin.

| — | tutkimaan tapoja edistää lämpöpumppujen ripeämpää käyttöönottoa. Vaikka REPowerEU-suunnitelmassa ehdotettu lämpöpumppujen asennustavoitteen saavuttamisen nopeuttaminen on tervetullutta, sähkön kulutushuippujen hallintaan liittyviä ongelmia kaikkialla Euroopassa on vältettävä. Myös hybridilämpöpumput olisi otettava harkinnassa huomioon. |
| --- | --- |

—

tutkimaan tapoja edistää lämpöpumppujen ripeämpää käyttöönottoa. Vaikka REPowerEU-suunnitelmassa ehdotettu lämpöpumppujen asennustavoitteen saavuttamisen nopeuttaminen on tervetullutta, sähkön kulutushuippujen hallintaan liittyviä ongelmia kaikkialla Euroopassa on vältettävä. Myös hybridilämpöpumput olisi otettava harkinnassa huomioon.

| — | tutkimaan ja edistämään konkreettisia toimenpiteitä biometaanin tuotannon lisäämiseksi, kuten REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetaan. |
| --- | --- |

—

tutkimaan ja edistämään konkreettisia toimenpiteitä biometaanin tuotannon lisäämiseksi, kuten REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetaan.

| — | lisäämään maalämpöön ja kaukolämpöön tehtäviä investointeja. |
| --- | --- |

—

lisäämään maalämpöön ja kaukolämpöön tehtäviä investointeja.

| 1.9 | ETSK toteaa, että niin jäsenvaltioiden vero- kuin niiden tekemät sääntelytoimet ovat välttämättömiä kohtuullisten hintojen takaamiseksi loppukuluttajille ja energiaköyhyyden ehkäisemiseksi. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään lisätoimiin, jotta hinnat saadaan vakautettua EU:n energiajärjestelmässä siten, että voidaan välttää odottamattomat äkilliset hinnankorotukset. Poliittisten päättäjien olisi kuitenkin varmistettava, että toimet eivät haittaa energian sisämarkkinoiden toimintaa, vaaranna työtä hiilestä irtautumiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi eivätkä aiheuta energiateollisuuteen investointiepävarmuutta. Kaikista niin jäsenvaltioiden kuin EU:n tason toimenpiteistä olisi käytävä tiivistä neuvonpitoa asianomaisten sidosryhmien, esim. työmarkkinaosapuolten, kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Energian sisämarkkinoita ei ole vielä saatettu valmiiksi, ja kriisiaikana solidaarisuus on erittäin tärkeä näkökohta. Infrastruktuuria on kehitettävä, jotta kyetään kattamaan vihreään siirtymään ja myös kaasun lähteiden diversifiointiin liittyvät tarpeet, ja samalla on varmistettava energian virta jäsenvaltioiden välillä siirtoverkkojen kautta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ilmoituksiin valtiontukiin liittyvien hakemusten käsittelyajoista (kesään mennessä). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK tukee voimakkaasti komission ehdotusta kaasun varastoinnista ja kehottaa EU:n toimielimiä






  — | täydentämään sitä lyhyen aikavälin investointivälineellä, jotta tuettaisiin vedylle sopivan infrastruktuurin, kuten yhdysputkien ja varastointilaitosten kehittämistä |
| --- | --- | --- |

1.12

—

täydentämään sitä lyhyen aikavälin investointivälineellä, jotta tuettaisiin vedylle sopivan infrastruktuurin, kuten yhdysputkien ja varastointilaitosten kehittämistä

| — | harkitsemaan kaasun varastointilaitosten käyttöä rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa, myös Ukrainassa |
| --- | --- |

—

harkitsemaan kaasun varastointilaitosten käyttöä rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa, myös Ukrainassa

| — | luomaan suunnitelmia yksittäisille jäsenvaltioille, jotta vältetään alueellisesti epätasapainoinen taakanjako. |
| --- | --- |

—

luomaan suunnitelmia yksittäisille jäsenvaltioille, jotta vältetään alueellisesti epätasapainoinen taakanjako.

| 1.13 | Monipuolinen energiantuotantopaletti on osa energian huoltovarmuutta. Tuuli- ja aurinkoenergian lisäksi on siis tärkeää hyödyntää niitä moninaisia vähähiilisiä energialähteitä, jotka sopivat taloudellisesti ja ekologisesti osaksi energiajärjestelmää. Ennen kuin EU:n energiansaannin diversifiointi on saatu päätökseen, ETSK pitää tervetulleena vähähiilisyyden vaatimukset täyttävien vakaiden ja kohtuuhintaisten energialähteiden käyttöä käytännöllisyyttä painottaen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK pahoittelee, että tiedonannossa ei mainita vakaiden vähähiilisten energialähteiden roolia energian toimitusvarmuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.14

2.   Tausta ja asiayhteys

| 2.1 | Suorana seurauksena Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan ja reaktiona siihen Euroopan komissio esitti maaliskuussa 2022 ilmoituksensa mukaisesti luonnoksen suunnitelmaksi, jonka tarkoituksena on tehdä EU:sta riippumaton venäläisistä fossiilisista polttoaineista hyvissä ajoin ennen vuotta 2030 ja aloittaa välittömästi kaasusta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Painopistettä voidaan laajentaa siten, että vähennetään asteittain riippuvuutta myös venäläisestä öljystä ja hiilestä, joiden osalta EU:lle on tarjolla laajempi kirjo mahdollisia vaihtoehtoisia toimittajia. EU tuo 90 prosenttia kuluttamastaan kaasusta, ja Venäjän osuus kaikesta EU:ssa kulutetusta kaasusta on yli 40 prosenttia. Venäjän osuus öljyn tuonnista on 27 prosenttia ja hiilen tuonnista 46 prosenttia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Suunnitelmassa kuvataan myös joukko toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on reagoida energian hintojen nousuun ja huolehtia kaasuvarastojen täydentämisestä ensi talveksi. Energian hintavälineistön lisäksi suunnitelmassa annetaan jäsenvaltioille lisäohjeita, joissa vahvistetaan mahdollisuus säännellä hintoja poikkeuksellisissa olosuhteissa ja esitetään, miten jäsenvaltiot voivat jakaa energia-alan suurista voitoista ja päästökaupasta saatavia tuloja uudelleen kuluttajille. EU:n valtiontukisäännöt antavat jäsenvaltioille lisäksi mahdollisuuksia tarjota lyhyen aikavälin tukea niille yrityksille, joihin korkeat energian hinnat vaikuttavat, ja auttaa vähentämään niiden alttiutta energian hintojen epävakaudelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tässä mielessä komissio aikoo tarkastella kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja kiireellisiksi toimenpiteiksi, joilla rajoitetaan kaasun hintojen vaikutuksen leviämistä sähkön hintoihin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | REPowerEU-suunnitelmassa pyritään monipuolistamaan kaasun toimituksia ja tarjontaa, nopeuttamaan kaasun tuotantoa uusiutuvista lähteistä ja myös korvaamaan kaasu lämmityksessä ja sähköntuotannossa. Näiden toimenpiteiden yhteisenä tarkoituksena on vähentää venäläisen kaasun kysyntää EU:ssa kahdella kolmanneksella vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:n energiahuollon monipuolistaminen on määrä toteuttaa seuraavin keinoin:






  a) | kaasutoimitusten monipuolistaminen lisäämällä nesteytetyn maakaasun tuontia ja putkien kautta tapahtuvaa tuontia muilta kuin venäläisiltä toimittajilta |
| --- | --- | --- |

2.5

a)

kaasutoimitusten monipuolistaminen lisäämällä nesteytetyn maakaasun tuontia ja putkien kautta tapahtuvaa tuontia muilta kuin venäläisiltä toimittajilta

| b) | biometaanin ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan vedyn tuotanto- ja tuontivolyymin kasvattaminen; fossiilisten polttoaineiden käytön nopeampi vähentäminen kotitalouksissa, rakennuksissa, teollisuudessa ja energiajärjestelmässä; energiatehokkuuden parantamien; uusiutuvien energialähteiden käytön kasvattaminen; sähköistämistoimet ja infrastruktuurissa olevien esteiden poistaminen. |
| --- | --- |

b)

biometaanin ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan vedyn tuotanto- ja tuontivolyymin kasvattaminen; fossiilisten polttoaineiden käytön nopeampi vähentäminen kotitalouksissa, rakennuksissa, teollisuudessa ja energiajärjestelmässä; energiatehokkuuden parantamien; uusiutuvien energialähteiden käytön kasvattaminen; sähköistämistoimet ja infrastruktuurissa olevien esteiden poistaminen.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK ymmärtää, että REPowerEU-suunnitelma on poikkeuksellinen ja kiireellinen toimenpide, joka johtuu Venäjän vihamielisyyden kärjistymisestä ja sen vaikutuksista EU:n energiamarkkinoiden toimintaan ja sen turvallisuuteen tulevaisuudessa. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että tällaisen toimenpiteen on oltava jämerä ja että se on toteutettava käytännössä mahdollisimman pian. Nykytilanteessa ei ole kyse pelkästään strategisten hyödykkeiden tuontihinnoista vaan myös siitä, että huolehditaan EU:n talouden ja yhteiskunnan toiminnan edellyttämistä toimituksista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti REPowerEU-suunnitelmaa koskevaan tiedonantoon, koska siinä esitetään ratkaisuja vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan energiaunionin tavoitteiden mukaisesti. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan unionia olemaan erityisen varovainen venäläisen kaasun korvaavien energialähteiden suhteen ja ottamaan huomioon niiden ympäristövaikutukset sekä mahdollisen uuden riippuvuuden sellaisista kolmansista maista, jotka eivät jaa eurooppalaisia arvoja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Uusi todellisuus edellyttää siirtymistä puhtaaseen energiaan voimakkaasti nopeutetussa tahdissa ja EU:n energiariippumattomuuden ja -autonomian lisäämistä. Infrastruktuuria on kehitettävä, jotta kyetään kattamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin kuuluvaan vihreään siirtymään ja myös kaasun lähteiden diversifiointiin liittyvät tarpeet, ja samalla on varmistettava energian virta jäsenvaltioiden välillä siirtoverkkojen kautta. Komissio peräänkuuluttaa asiakirjassaan vety-yhteensopivuutta, ja ETSK kannattaa sitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | REPowerEU-suunnitelma kytkeytyy myös EU:n ja muiden läntisten maiden Venäjään kohdistamiin kattaviin pakotetoimenpiteisiin, ja sitä on mahdollista koordinoida ja mukauttaa vastaavasti, koska on syytä odottaa, että pakotteiden laajuutta ja intensiteettiä saatetaan muuttaa ajan mittaan. REPowerEU-suunnitelman perimmäisen tarkoituksen – riippumattomuus Venäjästä strategisten hyödykkeiden toimitusten osalta ja vapautuminen maan sekaantumisesta Euroopan energiamarkkinoihin – pitäisi kuitenkin säilyä vakaana ja muuttumattomana. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Samalla ETSK pahoittelee, että sen lukuisat kehotukset vähentää strategista riippuvuutta epäluotettavista kolmansista osapuolista eivät ole saaneet poliittisia päättäjiä tarttumaan toimeen vaan että kyseinen riippuvuus on päinvastoin lisääntynyt. Nykyinen energian hintakriisi ei vaikuttaisi Euroopan unionin kansalaisiin ja yrityksiin läheskään yhtä ankarasti, jos unioni ei olisi niin suuressa määrin riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista Venäjältä seurauksena eräiden jäsenvaltioiden viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana tekemistä lyhytnäköisistä energiapoliittisista päätöksistä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kriisiaikoina on pidettävä mielessä yleiset tavoitteet sen sijaan, että pyrittäisiin pelkästään ratkaisemaan kaikkein kiireellisimmät ongelmat. ETSK onkin hyvillään siitä, että komissio tekee niin tiedonannossaan. EU:n on näin ollen johdonmukaisesti noudatettava energiapolitiikkansa ja energiajärjestelmiensä perustavoitteita: toimitusvarmuus, kohtuulliset kustannukset ja hinnat sekä hiilineutraalius. Kun otetaan huomioon, että kaikki nämä perustavoitteet ovat tällä hetkellä vaakalaudalla, EU:n olisi keskityttävä toimenpiteisiin, joista on suurin hyöty kaikkien tavoitteiden kannalta ja jotka edistävät mahdollisimman tehokkaasti työtä käsillä olevien akuuttien haasteiden parissa ja pitkän aikavälin tavoitteita. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Monipuolinen energiantuotantopaletti on osa energian huoltovarmuutta. Tuuli- ja aurinkoenergian lisäksi on siis tärkeää hyödyntää niitä moninaisia vähähiilisiä energialähteitä, jotka sopivat taloudellisesti ja ekologisesti osaksi energiajärjestelmää. Myös kaukolämpöä ja lämpöpumppuja on käytettävä niiden kanssa rinnakkain. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pahoittelee, että tiedonannossa ei mainita vakaiden vähähiilisten energialähteiden roolia energian toimitusvarmuuden kannalta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vaikka ETSK on samaa mieltä Euroopan komission kanssa tavoitteesta saavuttaa riippumattomuus venäläisestä kaasusta, komitea huomauttaa, että Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle on äärimmäisen haastavaa vähentää Venäjältä peräisin olevan kaasun kysyntää kahdella kolmanneksella kuluvan vuoden loppuun mennessä. Tämä tarkoittaa diversifiointia yhtäältä nesteytetyn maakaasun ja biometaanin avulla – lähinnä lyhyellä aikavälillä – ja toisaalta energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön laajentamisen keinoin. Riippuvuutta yhdestä toimittajasta ja sellaisesta energialähteestä, jolla on suuri osuus EU:n energialähteiden yhdistelmässä, on hankala muuttaa muuksi, eikä tätä mutkikasta kysymystä voi ratkaista yhdessä yössä. Kaikki energialähteet on aktivoitava virtakatkosten ja yhteiskunnallisten levottomuuksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK toteaa, että niin jäsenvaltioiden vero- kuin niiden tekemät sääntelytoimet ovat välttämättömiä kohtuullisten hintojen takaamiseksi loppukuluttajille ja energiaköyhyyden ehkäisemiseksi. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään lisätoimiin, jotta hinnat saadaan vakautettua EU:n energiajärjestelmässä siten, että voidaan välttää odottamattomat äkilliset hinnankorotukset. Poliittisten päättäjien olisi kuitenkin varmistettava, että toimet eivät haittaa energian sisämarkkinoiden toimintaa, vaaranna työtä hiilestä irtautumiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi eivätkä aiheuta energiateollisuuteen investointiepävarmuutta. Kaikista niin jäsenvaltioiden kuin EU:n tason toimenpiteistä päätettäessä olisi käytävä tiivistä neuvonpitoa asianomaisten sidosryhmien, esim. työmarkkinaosapuolten, kanssa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Korkeat energian hinnat tuottavat suuria voittoja monille öljy-yhtiöille sekä tietyille energiantoimittajille ja kauppiaille. Kansainvälinen energiajärjestö arvioi, että nämä niin sanotut satunnaiset voitot ovat EU:ssa vuonna 2022 arvoltaan noin 200 miljardia euroa, ja ehdottaa, että kyseiset voitot leikataan verojen avulla ja että ne jaetaan taloudellisena korvauksena uudelleen energiankuluttajille, kuten heikossa asemassa oleville kotitalouksille, energiavaltaisille yrityksille sekä maa- ja metsätaloudelle, ja että niitä käytetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon laajentamiseen ja tarvittavaan verkkoinfrastruktuuriin. ETSK korostaa, että satunnaisten voittojen verotuksen yhteydessä on huolehdittava siitä, että energiayhtiöitä ei lannisteta tekemästä investointeja vähähiilisiin ratkaisuihin juuri nyt, kun EU:ta edellytetään nopeuttamaan niitä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kriisin lieventämiseen tähtäävien tukitoimenpiteiden olisi oltava väliaikaisia, ja ne olisi kohdennettava tarkkaan niiden hyväksi, jotka kärsivät eniten, olipa kyse sitten kansalaisista, pk-yrityksistä tai energiavaltaisista teollisuudenaloista. Uusien EU:n välineiden luomisen sijaan olisi hyödynnettävä olemassa olevia rahastoja, kuten elpymis- ja palautumistukivälinettä, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa sekä päästökauppajärjestelmästä saatavia kasvavia tuloja. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Jos toimitukset Venäjältä keskeytyisivät kokonaan, Eurooppa ei pystyisi kattamaan kaasuntarvettaan talvella vuoden jälkimmäisellä puoliskolla. Sen vuoksi on tarpeen pohtia keinoja kysynnän järjestelemiseksi ja tarjonnan lisäämiseksi. Ensinnäkin kysyntää on järjesteltävä suunnitelmallisesti, ja Kansainvälinen energiajärjestö on tehnyt tämänsuuntaisia ehdotuksia tavoista vähentää EU:n riippuvuutta venäläisestä kaasusta (niukka energiankäyttö, järjestelmällinen kuormien erottelusuunnitelma jne.). Toiseksi on aktivoitava kaikki vaihtoehdot kaasuntoimitusten diversifioimiseksi nesteytetyn maakaasun tuonnin avulla (on täytettävä varastoja mahdollisimman paljon tuomalla nesteytettyä maakaasua ja lisättävä samalla nesteytetyn maakaasun tuontikapasiteettia). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kaikilla jäsenvaltioilla ei ole pääsyä LNG-terminaaleihin, ja tilanne edellyttää jäsenvaltioiden välistä poikkeuksellisen suurta solidaarisuutta ja siirtoverkkojen yhteenliittämisen nopeuttamista. Nämä muutokset yhdessä merkitsevät vaadittavista investoinneista aiheutuvia jättimäisiä lisäkustannuksia. Olisi laadittava aikataulu tällaisten toimenpiteiden ja investointien käytännön toteuttamismahdollisuuksista. Tarvittavan infrastruktuurin vaatimien investointien loppuun saattaminen kestää väistämättä jonkin aikaa, todennäköisesti muutaman vuoden. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Infrastruktuuria on parannettava myös uusiutuvan energian käytön lisääntymisen vuoksi, eikä tämän alan investointeja pitäisi hankaloittaa, vaan niihin olisi pikemminkin kannustettava enemmän. Jakeluverkot ovat avainasemassa suurten ”vihreän sähkön” määrien integroimisessa, ja niitä on laajennettava ja digitalisoitava vastaavasti. Hukkakustannusten välttämiseksi näitä investointipäätöksiä on harkittava huolellisesti ja ne on suunniteltava tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Nykyiset markkinaolosuhteet eivät mitenkään kannusta varastoimaan kaasua kesällä. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio nimeää kaasuvarastot ”kriittiseksi infrastruktuuriksi”. Komitea tukee voimakkaasti komission ehdotusta kaasun varastoinnista ja kehottaa EU:n toimielimiä






  — | täydentämään sitä lyhyen aikavälin investointivälineellä, jolla tuetaan investointeja vedylle sopivaan infrastruktuuriin, kuten yhdysputkiin ja varastointilaitoksiin |
| --- | --- | --- |

3.16

—

täydentämään sitä lyhyen aikavälin investointivälineellä, jolla tuetaan investointeja vedylle sopivaan infrastruktuuriin, kuten yhdysputkiin ja varastointilaitoksiin

| — | harkitsemaan kaasun varastointilaitosten käyttöä rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa, myös Ukrainassa |
| --- | --- |

—

harkitsemaan kaasun varastointilaitosten käyttöä rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa, myös Ukrainassa

| — | laatimaan suunnitelmia yksittäisille jäsenvaltioille ottaen huomioon varaston koon, maakohtaisen kulutuksen ja varastointikapasiteetin alueen muiden maiden hyödyttämiseksi, jotta voitaisiin välttää alueellisesti epätasapainoinen taakanjako |
| --- | --- |

—

laatimaan suunnitelmia yksittäisille jäsenvaltioille ottaen huomioon varaston koon, maakohtaisen kulutuksen ja varastointikapasiteetin alueen muiden maiden hyödyttämiseksi, jotta voitaisiin välttää alueellisesti epätasapainoinen taakanjako

| — | ottamaan käyttöön varhaisen vaiheen täytäntöönpanomekanismin, jonka avulla kansalliset sääntelyviranomaiset voivat aloittaa pakollisen sertifiointiprosessin valmistelut mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön varhaisen vaiheen täytäntöönpanomekanismin, jonka avulla kansalliset sääntelyviranomaiset voivat aloittaa pakollisen sertifiointiprosessin valmistelut mahdollisimman pian.

Koska eri jäsenvaltioissa on erilaisia järjestelmiä, kaasun varastointia koskevat velvoitteet on saatava täyttää myös vaihtoehtoisilla polttoaineilla.

| 3.17 | ETSK suhtautuu vedyn osalta ilmoitettuun kehityksen nopeuttamiseen ja uusiin tavoitteisiin (yli 15 miljoonaa tonnia vuoteen 2030 mennessä) myönteisesti, mutta tulee noudattaa realistista toimintatapaa. Tarvitaan joustavuutta käyttöönotossa (esim. täydentävyys), käytännöllisyyttä tuen järjestämisessä (ja Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta IPCEI:tä/valtiontukea koskevat päätökset mahdollisimman pian) ja investointeja mahdollisesti haittaavien tarpeettomien rajoitusten poistamista. ETSK suhtautuu tältä osin myönteisesti komission ilmoituksiin valtiontukiin liittyvien hakemusten käsittelyajoista (kesään mennessä). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | ETSK toistaa vetoomuksensa, jonka mukaan tärkeimpänä tavoitteena tulee olla kansalaisten asemoiminen energiaunionin keskiöön (2). EU:n lainsäädäntöön on kuitenkin sisällytettävä konkreettisia toimenpiteitä, jotta tämä konsepti voidaan toteuttaa nopeasti käytännössä ja jotta EU pystyy vapautumaan riippuvuudestaan Venäjästä. Kuluttajien omiin energiantuotantomahdollisuuksiin liittyvät hankaluudet sekä vaikeudet uusiutuvan energian jakamisessa haittaavat näiden asiakkaiden suojelua nousevilta energian hinnoilta. ETSK kehottaa arvioimaan uusiutuvien energialähteiden vaatimien laitteistojen asentamista ja myyntiä/omakäyttöä koskevia nykyisiä byrokraattisia säännöksiä ja poistamaan kaikki tarpeettomat esteet kansalais- ja yhteisöenergian koko potentiaalin hyödyntämiseksi keskittyen pienempiin laitoksiin ja joustovaihtoehtoihin. |
| --- | --- |

3.18

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota perustamaan erityisryhmän, joka vastaisi suunnitelman käytännön täytäntöönpanon jatkuvasta valvonnasta sekä sen toteutettavuuden ja mahdollisten riskien arvioinnista. Olosuhteet voivat muuttua dramaattisesti, ja REPowerEU-suunnitelman tavoitteet on toteutettava menestyksekkäästi tärkeistä strategisista syistä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kiireellisten toimien tarpeellisuudesta huolimatta on myös elintärkeää jatkaa investointeja tutkimukseen ja innovointiin ottaen asianmukaisesti huomioon tarve löytää ratkaisuja energiaan liittyvien geoekonomisten, yhteiskunnallisten ja ympäristöön liittyvien riskien ja haasteiden hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | REPowerEU-suunnitelmassa ehdotetaan, että biometaanin tuotanto nostetaan 35 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2030 mennessä. Vaikka tämä tavoite on tervetullut, se on erittäin kunnianhimoinen, ja ETSK kehottaa laatimaan konkreettisia toimenpiteitä ja kannustimia sen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Lämpöpumppujen asennustavoite on määrä kaksinkertaistaa kahteen miljoonaan asennettuun pumppuyksikköön vuosittain. Tämä voi johtaa lämmitykseen käytettävän kaasun kulutuksen merkittävään vähenemiseen: noin 35 miljardia kuutiometriä vuoteen 2030 mennessä. Tulisi tutkia tapoja edistää lämpöpumppujen nopeampaa käyttöönottoa. Olisi kuitenkin huolehdittava siitä, ettei eri puolilla Eurooppaa synny sähkön kulutushuippujen hallintaan liittyviä ongelmia, ja myös hybridilämpöpumppuja olisi harkittava vaihtoehtona. Nykyistä infrastruktuuria on parannettava älykkäillä verkoilla, jotta voidaan vastata suurempiin sähköistystarpeisiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Investointitahdin kiihdyttäminen edellyttää suotuisaa ja turvallista investointiympäristöä. Ehdotus lupamenettelyjen nopeuttamisesta on tervetullut, mutta on tärkeää, ettei sidosryhmien asianmukaista kuulemista väheksytä. Samaan aikaan investointien nopea kasvu tuo mukanaan monia haasteita, jotka on myös hallittava, kuten ammattitaitoisen työvoiman sekä tarvittavien materiaalien ja laitteiden saatavuus. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jäsenvaltioita tulisi kannustaa määrittelemään sopivia ”ydinkehittämisalueita” uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi. Uusiutuvien energialähteiden käyttöönotto yhdessä muiden sosiaalisesti ja taloudellisesti hyödyllisten toimien kanssa, esimerkiksi ympäristövaurioalueiden muuntaminen muuhun käyttöön tai uusiutuvien energialähteiden käyttöönsaantimahdollisuuksien kattava hyödyntäminen kotitalouksissa ja elinkeinoelämässä, tarjoaa vielä kokonaan uusia synergiamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto energian hinnoista (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 80)..

1

(2)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 38.

2

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/129

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 ja maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta”

(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

(2022/C 323/22)

| Yleisesittelijä: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Marcin NOWACKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 4.4.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 4.4.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 160/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 4.4.2022

Euroopan unionin neuvosto, 4.4.2022

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

160/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK tuomitsee Venäjän perusteettoman ja provosoimattoman hyökkäyksen Ukrainaan sekä ilmaisee solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan. Komitea myös kehottaa sekä EU:ta että jäsenvaltioita päättäväisiin toimiin yhtenäisyyden hengessä tänä dramaattisena aikana. Venäjän hyökkäys on aiheuttanut maailmanlaajuisen geopoliittisen kriisin, jolla on räjähdysmäisesti kasvava vaikutus EU:hun. EU on riippuvainen kolmansien maiden toimittamasta primäärienergiasta, ja tästä on tullut välitön uhka unionin turvallisuudelle ja vakaudelle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa vahvasti asetusehdotusta, suhtautuu myönteisesti päätökseen soveltaa nopeutettua menettelyä ja on tyytyväinen EU:n toimielinten nopeaan reaktioon (1). (2), Hyvin täytetyillä kaasuvarastoilla on keskeinen rooli turvatun talven 2022/2023 varmistamisessa, hintahäiriöiltä suojautumisessa, eurooppalaisten suojelemisessa energiaköyhyydeltä ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn turvaamisessa. Komitea toteaa, että nykytilanteessa toimimatta jättämisen kustannukset ylittäisivät huomattavasti komission suunnittelemien lyhyen aikavälin toimenpiteiden kustannukset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea kehottaa toimielimiä ottamaan käyttöön lyhyen aikavälin investointivälineen EU:n energiaomavaraisuuden parantamiseksi. Se myös korostaa, että pelkkä nykyisten suunnitelmien nopeuttaminen ei riitä takaamaan Euroopan energiavarmuutta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Yhteistyö kolmansien maiden kanssa on uuteen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja täydentävä toimenpide, joka lisää Euroopan energiavarmuutta. ETSK kehottaa neuvostoa ja parlamenttia harkitsemaan rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien kaasun varastointilaitosten käyttöä, mikä tuo lisäarvoa toimitusvarmuuden takaamiseen erityisesti Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komitea kannattaa suunnitelmaa täyttää kaasuvarastot ottaen huomioon varastojen koko, kunkin maan kaasunkulutus ja alueen muiden maiden tarpeiden kattamiseen käytettävissä oleva varastokapasiteetti, jotta voidaan välttää epätasapainoinen taakanjako aluetasolla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea toteaa, että kaasun varastointilaitteistojen haltijoiden pakollista sertifiointia koskevan lopullisen päätöksen aikaansaaminen kestää useita vuosia, koska muutoksenhaku kansallisissa tuomioistuimissa on mahdollista. Komitea suosittaakin varhaisen täytäntöönpanon mekanismin käyttöönottoa, jotta kansalliset sääntelyviranomaiset voivat aloittaa valmistelutyön ennen kuin asetus tulee täysimääräisesti voimaan. |
| --- | --- |

1.6

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | ”Kaasumarkkinoiden epätasapaino” on viime kuukausina ”johtanut kaasun hintojen jyrkkään nousuun” (3). Juuri päättyvällä lämmityskaudella EU:n varastojen täyttötaso oli huomattavasti edellisvuosien tasoa alhaisempi, sillä ero oli yli 20 prosenttiyksikköä vuoteen 2020 verrattuna ja lähes 30 prosenttiyksikköä vuoteen 2019 verrattuna.

  Taulukko


  Täyttötasojen vertailu Euroopassa. | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Helmikuu | 51,98  % | 71,19  % | 50,85  % |
| Heinäkuu | 73,31  % | 80,71  % | 47,84  % |
| Lokakuu | 96,92  % | 94,62  % | 74,93  % |
| Joulukuu | 94,23  % | 87,68  % | 67,21  % |

2.1

Taulukko

Täyttötasojen vertailu Euroopassa.

2019

2020

2021

Helmikuu

51,98  %

71,19  %

50,85  %

Heinäkuu

73,31  %

80,71  %

47,84  %

Lokakuu

96,92  %

94,62  %

74,93  %

Joulukuu

94,23  %

87,68  %

67,21  %

Lähde: Reuters (4)

| 2.2 | EU:n maanalainen varastointikapasiteetti on yhteensä 101,1 miljardia kuutiometriä. Tämä jakautuu 160 laitokseen 18 jäsenvaltiossa (5). Gazprom omistaa noin 10 prosenttia Euroopan maanalaisesta kaasunvarastointikapasiteetista (6), ja sillä on vaikutusvaltaa lähes kolmannekseen kaikista kaasuvarastoista Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio on todennut, että Gazpromin omistamien varastojen täyttöaste on ollut huomattavasti keskimääräistä alhaisempi (8). Ranskan ja Italian kaltaisissa maissa, joissa Gazprom ei omista varastoja, varastoidun kaasun määrä saavutti lokakuussa 2021 lähes kyseisen vuodenajan normaalin tason. Saksan Rehdenissä sijaitseva Gazpromin omistama maakaasuvarasto, jonka osuus maan varastointikapasiteetista on lähes viidesosa, on Gas Infrastructure Europe -järjestön tietojen mukaan sen sijaan ollut alle 10-prosenttisesti täytettynä, kun se lokakuussa 2019 vielä oli aivan täynnä. Haidachissa Itävallassa sijaitseva laitos, jota niin ikään hallinnoi Gazprom ja joka on yksi Keski-Euroopan suurimmista maanalaisista varastoista, on ollut vain 20-prosenttisesti täynnä (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Gazpromin toiminnan valossa on käynyt ilmi, että Euroopan energiamarkkinat voivat olla kolmansien maiden asiattoman vaikutusvallan alaisia. Tätä vastaan on ryhdyttävä päättäväisiin toimiin. Näin ollen komitea kannattaa suunnitelmaa täyttää kaasuvarastot ilman venäläistä kaasua. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Asetuksessa ehdotettujen toimenpiteiden lisäksi EU:n energiavarmuutta voidaan parantaa poistamalla kaasunsiirtoa ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa haittaavia rajoituksia sekä ryhtymällä hyödyntämään käyttämättömiä (käytöstä poistettuja) resursseja tilapäisesti uudelleen. EU:n energiavarmuutta ja energian hintavakautta voidaan lisätä edelleen myös yhteisillä kaasuhankinnoilla. |
| --- | --- |

2.5

3.   Erityiset huomiot

3.1   Pakolliset täyttötavoitteet ja täyttöpolku

| 3.1.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta pakollisista täyttötavoitteista. Asetuksessa määriteltyjä tavoitteita ei voida pitää liian suurina. Energian hintojen nousun välttämiseksi komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti, ettei asetettuja tavoitteita enää tiukenneta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Yhteistä ja tehokasta kaasun varastointipolitiikkaa ei käytännössä voida toteuttaa ilman vakaita kaasunsiirtojärjestelmiä, mutta tämä ei sinänsä vaikuta asetuksen laatuun. Euroopan häiriönsietokyvyn parantamiseksi pitkällä aikavälillä on ratkaisevan tärkeää investoida infrastruktuuriin, myös vedylle sopiviin infrastruktuureihin, erityisesti yhdysputkiin ja varastointilaitteistoihin. Komitea kehottaa toimielimiä ottamaan käyttöön lyhyen aikavälin investointivälineen EU:n energiaomavaraisuuden parantamiseksi. Se myös korostaa, että pelkkä nykyisten suunnitelmien nopeuttaminen ei riitä takaamaan Euroopan energiavarmuutta. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Jos jäsenvaltio ei teknisten erityispiirteiden vuoksi pysty saavuttamaan täyttötavoitetta, sen on ilmoitettava siitä komissiolle ennen 1. marraskuuta ja esitettävä viivästyksen syyt. ETSK katsoo, että marraskuun määräaika viivästymisestä ilmoittamiselle on liian myöhäinen. Marraskuussa lämmityskausi on jo pitkällä, ja viivästykset missä tahansa jäsenvaltiossa voivat vaarantaa EU:n ponnistelut ja aiheuttaa hintahäiriöitä. ETSK suosittaakin, että myöhästymisilmoituksen määräaikaa siirretään niin, että ilmoitus on tehtävä viimeistään lokakuussa. Samalla jäsenvaltioita tulisi kannustaa saavuttamaan pakolliset tavoitteet niin pian kuin se on teknisesti mahdollista eikä joulukuuhun mennessä. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK korostaa lisäksi energiayhteisön kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä. Se myös kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia harkitsemaan rajanaapureina olevissa kolmansissa maissa sijaitsevien kaasun varastointilaitosten käyttöä, mikä tuo lisäarvoa toimitusvarmuuden takaamiseen erityisesti Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Yhteistyö kolmansien maiden kanssa on uuteen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja täydentävä toimenpide riittävien kaasuvarastojen pikaiseksi varmistamiseksi, joten se olisi asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Täytäntöönpano, seuranta ja noudattamisen valvonta

| 3.2.1 | ETSK on tyytyväinen, että pakollisten tavoitteiden käyttöönoton ohella jäsenvaltiot ja Euroopan komissio toteuttavat tehokkaita täytäntöönpano-, seuranta- ja valvontatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK toteaa kuitenkin, että on epäselvää, kuka vastaa velvoitteiden mahdollisesta noudattamatta jättämisestä. Koska kaasun varastointilaitteistojen haltijat eivät ole kolmansien maiden vaikutusvallan ulottumattomissa, komitea katsoo, että oikeudellisen taakan tulisi kuulua jäsenvaltioille. Lisäksi ETSK kehottaa täydentämään asetusta tehokkailla seuraamuksilla, joita komissio voi määrätä niille jäsenvaltioille, jotka eivät noudata velvoitteita. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Muutetaan 6 a artiklan 8 kohtaa lisäämällä siihen lihavoitu teksti seuraavasti: ”Jos täyttöpoluista tai täyttötavoitteista poiketaan merkittävästi ja jatkuvasti, on toteutettava seuraavat toimenpiteet:” Täyttötarkoitusta olisi tarkasteltava uudelleen varastojen täyttöprosessin yhteydessä objektiivisten olosuhteiden pohjalta. Oikeudenmukaista taakanjakoa koskevaa 6 c artiklaa olisi muutettava edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK huomioi, että komission toimivaltaa laajennetaan merkittävästi. Komitea pitää myönteisenä, että toimenpiteen kesto on rajattu. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Taloudelliset kannustimet markkinatoimijoille

ETSK kannattaa ehdotettuja vapautuksia siirtotariffeista varastojen syöttö- tai ottokohdissa. Toisaalta komitea muistuttaa inflaation kiihtymisestä ja markkinatoimijoille tarjottavien taloudellisten lisäkannustimien ja valtiontukien mahdollisista vaikutuksista. ETSK suosittaa, että nykyisten EU:n varojen, ja erityisesti kansallisten jälleenrakennus- ja palautumissuunnitelmien, käyttöä arvioidaan uudelleen niiden mukauttamiseksi nykytilanteeseen. Tällä tapaa osa varoista voidaan osoittaa esitettyihin tarkoituksiin.

3.4   Taakanjakomekanismi

| 3.4.1 | ETSK toteaa, että varastojen täyttöön liittyvän vastuun epätasapainoinen jakautuminen on erittäin ongelmallista. Komitea kehottaa komissiota täydentämään asetusta yksittäisiä jäsenvaltioita koskevilla suunnitelmilla, joissa otetaan huomioon varaston koko, maan kaasunkulutus ja alueen muiden maiden tarpeiden kattamiseen käytettävissä oleva varastointikapasiteetti. Näin voidaan välttää epätasapainoista taakanjakoa, riskejä ja kustannuksia. ETSK on huolissaan siitä, että hyvän koordinoinnin puute voi vaikuttaa valtavasti alueellisiin kaasumarkkinoihin. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Asetuksen täytäntöönpanossa voidaan esimerkiksi omaksua alueellinen lähestymistapa. Esimerkiksi Inčukalnsin laitosta, jonka sijaintipaikka on Latviassa, voitaisiin pitää Baltian alueen ja Suomen maakaasuvarastona. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Varastointilaitteistojen haltijoiden pakollinen sertifiointi

| 3.5.1 | ETSK kannattaa varastointilaitteistojen haltijoiden pakollista sertifiointia. ETSK toteaa kuitenkin, että koska kielteiseen sertifiointipäätökseen voi hakea muutosta, varastointilaitteiston haltijoiden toimilupien epäämistä koskevan lopullisen päätöksen aikaansaaminen saattaa kestää useita vuosia riippuen siitä, miten tarkoituksenmukaisia kansalliset oikeudelliset menettelyt ovat. Näin ollen varastointilaitteistojen haltijoiden pakollinen sertifiointi on väline, jolla parannetaan EU:n energiavarmuutta pikemminkin pitkällä kuin lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Komitea suosittaakin varhaisen täytäntöönpanon mekanismin käyttöönottoa, jotta kansalliset sääntelyviranomaiset voivat aloittaa valmistelutyön ennen kuin asetus tulee täysimääräisesti voimaan. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Edellä esitetyn perusteella komitea kehottaa komissiota esittämään sertifiointimenettelyjä koskevat suuntaviivat mahdollisimman pian. Tällä tapaa kansalliset sääntelyviranomaiset voivat tehdä arvioinnin hyvissä ajoin. Lisäksi ETSK korostaa, että komission suuntaviivat ovat tärkeitä, jotta asetusta sovelletaan yhdenmukaisella tavalla kaikissa jäsenvaltioissa ja viime kädessä jotta kaasunvarastointipolitiikka onnistuu. |
| --- | --- |

3.5.3

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/press-room/20220405IPR26703/meps-back-urgency-procedure-to-refill-gas-reserves-before-next-winter

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/QANDA_22_1937

2

(3)  Asetusehdotuksen perustelut.

3

(4)  https://www.reuters.com/business/energy/europe-would-struggle-refill-gas-storage-without-russian-supplies-2022-03-30/

4

(5)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/QANDA_22_1937

5

(6)  https://www.martenscentre.eu/blog/how-gazprom-manipulated-the-eu-gas-market/

6

(7)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4edb-a61b-f74f2b2d3b81

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-004781-ASW_EN.html

8

(9)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4edb-a61b-f74f2b2d3b81

9

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/133

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1628 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse delegoitujen säädösten antamista koskevien komission valtuuksien jatkamisesta”

(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

(2022/C 323/23)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 24.3.2022
  Euroopan parlamentti, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 199/2/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 24.3.2022

Euroopan parlamentti, 23.3.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

199/2/1

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 18. helmikuuta 2015 antamassaan lausunnossa INT/763 (1), se päätti 18.–19. toukokuuta 2022 pitämässään 569. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata edellä mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 199 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 251, 31.7.2015, s. 31

1

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/134 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/134

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta”

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

ja

”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta”

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(2022/C 323/24)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 25.3.2022 ja 4.4.2022
  Euroopan parlamentti, 4.4.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta, 177 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 25.3.2022 ja 4.4.2022

Euroopan parlamentti, 4.4.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta, 177 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/0/4

Koska komitea katsoo, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta koskevan kummankin asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 18.–19. toukokuuta 2022 pitämässään 569. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) antaa esitetyistä asiakirjoista myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 179 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 323/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 323/135

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta ja oikaisemisesta siltä osin kuin kyseessä ovat erityistoimenpiteet, joilla lievennetään kalastustoiminnalle Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä Ukrainaan aiheutuvia seurauksia ja kyseisestä sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuvasta markkinahäiriöstä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden toimitusketjuun aiheutuvia vaikutuksia”

(COM(2022) 179–2022/0118 COD)

(2022/C 323/25)

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 25.4.2022
  Euroopan parlamentti, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta sekä 175 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 18.5.2022 |
| Täysistunnon nro | 569 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 188/2/2 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 25.4.2022

Euroopan parlamentti, 2.5.2022

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta sekä 175 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

18.5.2022

Täysistunnon nro

569

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

188/2/2

Ottaen huomioon lyhyet määräajat ja Euroopan komission aloitteen tarpeellisuuden komitea päätti 18.–19. toukokuuta 2022 pitämässään 569. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa), ettei se laadi aiheesta seikkaperäistä lausuntoa, vaan vahvistaa virallisesti kannattavansa ehdotusta. Äänestyksessä annettiin 188 ääntä puolesta ja 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 18. toukokuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---