# Den Europæiske Unions C 341/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 341 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang6. september 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 341

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang6. september 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 341/01 | Erklæring fra Kommissionen vedrørende artikel 9, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning om fastsættelse af tekniske og operationelle specifikationer for det tekniske system til grænseoverskridende elektronisk udveksling af dokumentation og anvendelse af engangsprincippet | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 341/01

Erklæring fra Kommissionen vedrørende artikel 9, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning om fastsættelse af tekniske og operationelle specifikationer for det tekniske system til grænseoverskridende elektronisk udveksling af dokumentation og anvendelse af engangsprincippet

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 341/02 | Euroens vekselkurs — 5. september 2022 | 2 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 341/02

Euroens vekselkurs — 5. september 2022

2

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 341/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 5 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 341/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 7 |
| 2022/C 341/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 12 |
| 2022/C 341/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 22 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 341/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

5

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 341/05

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

7

2022/C 341/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

12

2022/C 341/07

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/1

---

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

vedrørende artikel 9, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning om fastsættelse af tekniske og operationelle specifikationer for det tekniske system til grænseoverskridende elektronisk udveksling af dokumentation og anvendelse af engangsprincippet

(2022/C 341/01)

Henvisningerne i artikel 9, stk. 1, litra c), og artikel 11, stk. 1, til de fremtidige løsninger vedrørende repræsentationsbeføjelser og mandater (»når og i det omfang der er fundet løsninger til repræsentation i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 910/2014 og eventuelle gennemførelsesretsakter, der er vedtaget på grundlag heraf«) vedrører navnlig løsninger, der går videre end de nuværende minimumsdatasæt for repræsentative og repræsenterede personer og dækker yderligere semantik i forbindelse med repræsentationens omfang eller mandatets specifikke begrænsninger. Behovet for at udvikle sådanne løsninger kom allerede til udtryk i konklusionerne fra drøftelserne i samarbejdsnetværket, der fandt sted den 20. juni 2016, og som er gengivet i afsnit 2.8. NATURAL AND LEGAL PERSON REPRESENTATIVE fra eIDAS SAML Attribute Profile V1.2., 31. august 2019 (1).

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/2

---

Euroens vekselkurs (1)

5. september 2022

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 0,9920 |
| JPY | japanske yen | 139,47 |
| DKK | danske kroner | 7,4364 |
| GBP | pund sterling | 0,86358 |
| SEK | svenske kroner | 10,7290 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9747 |
| ISK | islandske kroner | 142,70 |
| NOK | norske kroner | 9,9188 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,622 |
| HUF | ungarske forint | 403,90 |
| PLN | polske zloty | 4,7360 |
| RON | rumænske leu | 4,8198 |
| TRY | tyrkiske lira | 18,0792 |
| AUD | australske dollar | 1,4616 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3043 |
| HKD | hongkongske dollar | 7,7867 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6289 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,3932 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 359,98 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,0880 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,8768 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5173 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 782,83 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,4563 |
| PHP | filippinske pesos | 56,477 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,263 |
| BRL | brasilianske real | 5,1407 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,8192 |
| INR | indiske rupee | 79,2332 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

0,9920

JPY

japanske yen

139,47

DKK

danske kroner

7,4364

GBP

pund sterling

0,86358

SEK

svenske kroner

10,7290

CHF

schweiziske franc

0,9747

ISK

islandske kroner

142,70

NOK

norske kroner

9,9188

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,622

HUF

ungarske forint

403,90

PLN

polske zloty

4,7360

RON

rumænske leu

4,8198

TRY

tyrkiske lira

18,0792

AUD

australske dollar

1,4616

CAD

canadiske dollar

1,3043

HKD

hongkongske dollar

7,7867

NZD

newzealandske dollar

1,6289

SGD

singaporeanske dollar

1,3932

KRW

sydkoreanske won

1 359,98

ZAR

sydafrikanske rand

17,0880

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,8768

HRK

kroatiske kuna

7,5173

IDR

indonesiske rupiah

14 782,83

MYR

malaysiske ringgit

4,4563

PHP

filippinske pesos

56,477

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,263

BRL

brasilianske real

5,1407

MXN

mexicanske pesos

19,8192

INR

indiske rupee

79,2332

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/3

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 341/03)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | AGC Glass Europe SA (»AGC Glass Europe«, Belgien) |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe SA (»AGC Glass Europe«, Belgien)

| — | Interpane International Glas GmbH og Interpane Glass Holding AG Interpane (tilsammen »Interpane«, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Interpane International Glas GmbH og Interpane Glass Holding AG Interpane (tilsammen »Interpane«, Tyskland).

AGC Glass Europe erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Interpane.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | AGC Glass Europe er en del af AGC-koncernen og kontrolleres i sidste instans af AGC Inc. AGC Glass Europe producerer og forarbejder planglas til byggeindustrien, bilindustrien, solcelleindustrien og specialiserede industrier gennem et netværk af glasproduktions- og forarbejdningsanlæg i hele Europa |
| --- | --- |

—

AGC Glass Europe er en del af AGC-koncernen og kontrolleres i sidste instans af AGC Inc. AGC Glass Europe producerer og forarbejder planglas til byggeindustrien, bilindustrien, solcelleindustrien og specialiserede industrier gennem et netværk af glasproduktions- og forarbejdningsanlæg i hele Europa

| — | Interpane er en familieejet virksomhed, der er aktiv inden for fremstilling og forarbejdning af arkitektonisk glas i Europa. |
| --- | --- |

—

Interpane er en familieejet virksomhed, der er aktiv inden for fremstilling og forarbejdning af arkitektonisk glas i Europa.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 341/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | BC Partners LLP (»BC Partners«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

BC Partners LLP (»BC Partners«, Det Forenede Kongerige)

| — | Bain Capital Investors, L.L.C. (»Bain Capital«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Bain Capital Investors, L.L.C. (»Bain Capital«, Det Forenede Kongerige)

| — | Fedrigoni S.p.A. (»Fedrigoni«, Italien), der udelukkende kontrolleres af Bain Capital. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni S.p.A. (»Fedrigoni«, Italien), der udelukkende kontrolleres af Bain Capital.

BC Partners og Bain Capital har til hensigt at erhverve fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Fedrigoni.

Den planlagte fusion skal gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | BC Partners: en international kapitalfond, hvis eneste aktivitet er at yde rådgivningstjenester. Fonde, der rådgives af BC Partners, herunder BC Partners Management XI Limited, som er den BC Partner fond, der har investeret i Fedrigoni, er rene finansielle investorer, mens deres porteføljevirksomheder er aktive inden for finansielle tjenesteydelser, sundhedspleje, uddannelse, detail- og forbrugerprodukter i Europa og Nordamerika |
| --- | --- |

—

BC Partners: en international kapitalfond, hvis eneste aktivitet er at yde rådgivningstjenester. Fonde, der rådgives af BC Partners, herunder BC Partners Management XI Limited, som er den BC Partner fond, der har investeret i Fedrigoni, er rene finansielle investorer, mens deres porteføljevirksomheder er aktive inden for finansielle tjenesteydelser, sundhedspleje, uddannelse, detail- og forbrugerprodukter i Europa og Nordamerika

| — | Bain Capital: privat investeringsselskab, der gennem sin vifte af fonde investerer i virksomheder i en række lande og industrier, herunder informationsteknologi, sundhedspleje, detail- og forbrugerprodukter, kommunikation, finansielle tjenesteydelser og industri/fremstillingsvirksomhed |
| --- | --- |

—

Bain Capital: privat investeringsselskab, der gennem sin vifte af fonde investerer i virksomheder i en række lande og industrier, herunder informationsteknologi, sundhedspleje, detail- og forbrugerprodukter, kommunikation, finansielle tjenesteydelser og industri/fremstillingsvirksomhed

| — | Fedrigoni: fremstilling og levering af specialpapirprodukter og selvklæbende materialer til anvendelse inden for det kreative område og luksusemballager samt papirvarer på verdensplan. |
| --- | --- |

—

Fedrigoni: fremstilling og levering af specialpapirprodukter og selvklæbende materialer til anvendelse inden for det kreative område og luksusemballager samt papirvarer på verdensplan.

4.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

5.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/7

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 341/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Dalmatinska janjetina«

EU-nr.: PDO-HR-02799 – 17.8.2021

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Dalmatinska janjetina«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Dalmatinska janjetina« er kød fra lam af en hjemmehørende kroatisk fårerace — Dalmatian Pramenka — der udelukkende er født, opdrættet og slagtet i det geografiske område, der er nævnt i punkt 4.

For at producere »Dalmatinska janjetina« slagtes lammene, når de er 70-130 dage gamle, med en kropsvægt på mellem 15 og 28 kg.

De særlige kendetegn ved slagtekroppe af Dalmatian Pramenka-lam er deres gennemsnitlige til meget gode kropsbygning og deres lette til moderate fedtvævsdækning (klasse 2 eller 3). Slagtekroppene inklusive hoved vejer 8-14 kg, er op til 80 cm lange og har et udbytte på mindst 45 % fra den varme slagtekrop. Muskelvævet er svagt lyserødt til lyserødt, og kød fra longissimus dorsi-musklen har mindre end 4 % fedt og indeholder mindst fem forskellige flygtige organiske kemiske forbindelser fra terpengruppen.

»Dalmatinska janjetina« markedsføres året rundt, kun fersk og kølet, i form af en hel slagtekrop med hoved, nyrer og nyrefedt (som fortsat er forbundet til slagtekroppen) og enten med eller uden slagteaffald (lever, lunger med luftrør og hjerte) og testikler, der i givet fald anses for at udgøre en del af slagtekroppen, eller som en halv slagtekrop, der fremstilles ved at opskære slagtekroppen symmetrisk langs den skillelinje, der går gennem midten af hovedet og hals-, bryst-, lænde- og bækkenhvirvler, sternum og symphysis ischiopubica.

»Dalmatinska janjetina« spises altid tilberedt. Kødet er saftigt og mørt, smelter i munden og har ingen udtalt aroma eller smag af fårekød.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De lam, der anvendes til fremstilling af »Dalmatinska janjetina«, fodres udelukkende med modermælk og græs, indtil de slagtes.

Græsgange er den vigtigste kilde til foder til får, da græs dækker op til 80 % af deres ernæringsbehov, og de resterende 20 % består af enghø og/eller (mindre almindeligt) lucernehø (hovedsagelig om vinteren). Mindst 80 % af foderet kommer fra det afgrænsede geografiske produktionsområde for »Dalmatinska janjetina«, jf. punkt 4. Høet indhentes ofte fra de nærliggende enge i de mere frugtbare områder i det dalmatinske bagland — de bjergrige områder i Dalmatien — og indhentes i tilfælde af stort behov og tørke også fra områder uden for det afgrænsede produktionsområde for »Dalmatinska janjetina«, navnlig fra enge i Lika og Gorski Kotar, men kun fra følgende amter: Zadar amt (området ved byen Gračac), Lika-Senj amt (hele amtet), Karlovac amt (kun området ved byen Ogulin og kommunerne Josipdol, Plaški og Saborsko) og Primorje-Gorski Kotar amt (kun området ved byerne Vrbovsko, Delnice og Čabar samt kommunerne Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad og Brod Moravice). Hø fra ovennævnte områder kan anvendes som tilskudsfoder til får (men ikke lam) om vinteren, når moderfårene er i deres tørre periode (drægtighedsperioden), og har derfor ingen indvirkning på lammekødets kvalitet og kemiske sammensætning.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle faser af produktionen af »Dalmatinska janjetina« skal finde sted i det afgrænsede geografiske produktionsområde, der er omhandlet i punkt 4.

Fremstillingen af »Dalmatinska janjetina« omfatter opdræt og parring af Dalmatian Pramenka-får og fødsel, opdræt og slagtning af deres lam.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Inden hele og halve slagtekroppe af Dalmatian Pramenka-lam markedsføres, skal de mærkes med det godkendte slagteris stempel, hvor slagtningen har fundet sted, og indpakkes i en gennemsigtig, selvklæbende plastfolie.

Emballering — dvs. indpakning af tilskårne og kølede slagtekroppe af »Dalmatinska janjetina«-lam i plastfolie — finder sted på slagterier i det område, der er nævnt i punkt 4, inden produktet markedsføres, primært for at beskytte kødets hygiejne (for at undgå, at slagtekroppene kommer i kontakt med kilder til mikrobiel forurening under håndtering og transport), friskhed og kvalitet (for at undgå, at slagtekroppe kommer i kontakt med luften og dermed forsinker de kemiske processer, der nedbryder fedtet og proteinerne i kødet).

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Dalmatinska janjetina« produceres inden for de administrative grænser for Lika-Senj amt (kun området ved byen Novalja og kystskråningerne i bjergkæden Velebit i Karlobag kommune) og Zadar amt (kun områderne i byerne Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag og Zadar og kommunerne Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi og Zemunik Donji) og i hele området i Šibenik-Knin amt, Split-Dalmatia amt og Dubrovnik-Neretva amt.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område i Dalmatien omfatter tre forskellige geomorfologiske og klimatiske zoner (kyst- og øzonen med middelhavsklima, Dalmatiens bagland med et submiddelhavsklima og bjergområdet med kontinentalt klima), som sammen med virkningerne af mennesker i århundreder direkte har påvirket plantedækket i dette område. Steder, der er stærkt påvirket af Bora-vinden, eller som har de mest forringede klippejorder (f.eks. foden ved bjergkæden Velebit), har hovedsagelig græsgange med salvie og fjergræs (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) med et stort antal illyriske og illyrisk-adriatiske, endemiske arter, hovedsagelig dem, der er tilpasset tørke og den stærke Bora-vind, navnlig aromatiske og medicinske planter. Dalmatien er en af Europas regioner med den rigeste flora, da det anslås, at der er 3 500 forskellige plantearter, hvoraf over 7 % er endemiske, plus et større antal steno-endemiske arter (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, s. 430). Græsgangene i det dalmatinske bagland består hovedsagelig af illyrisk svingel og løgformet koeleria (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis), hvis florasammensætning er domineret af en lang række lave, urteagtige arter, der holder sig tæt på jorden, sandsynligvis som følge af en udvælgelsesproces, der har fundet sted gennem tusindvis af år med græsning af får. Disse græsgange betragtes som typiske fåregræsgange (Rogošić, 2000: Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, s. 112). Dette giver et klart bevis for, at den hjemmehørende race Dalmatian Pramenka er tilpasset de naturlige forhold, hvor der er knaphed på næringsstoffer, men også, at den har påvirket græsgangens botaniske sammensætning og karakteristika. Ud over de mange forskellige plantearter er de særlige kendetegn ved dalmatinske græsningsarealer i kyst- og øområdet og det dalmatinske opland den begrænsede mængde af græsningsarealer, navnlig i tørre perioder af året, og den betydelige andel af plantearter med lav næringsværdi, men som indeholder en masse aromatiske og antioxidante kemiske forbindelser (tokimbladede planter) (bilag 6.4. Krvavica et al., 2015, »Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine«, Meso 1, s. 58). Disse forhold gør almatinske græsgange helt unikke og adskiller dem i væsentlig grad fra græsgangene på kontinentale områder, mens bjergområderne, hvor plantevæksten ikke svækkes om sommeren (og hvor der ikke er tørke, i modsætning til de lavtliggende områder i Dalmatiens bagland, kysten og øerne), ikke kun er rige på plantearter, men også har en stor mængde græsgange, og de anvendes traditionelt som enge til produktion af kvalitetshø eller til græsning i årets tørre periode.

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Menneskelige faktorer

Navnet »Dalmatien« er tæt forbundet med traditionen for fåreopdræt i dette område. Helt tilbage til det 4. århundrede f.Kr. bosatte den illyriske stamme af »Dalmatae« eller »Delmatae« sig i det, der nu hedder Dalmatien. Denne stamme tager sit navn fra det illyriske ord for får — »dalma« eller »delma« — og den romerske provins i Dalmatien blev opkaldt efter stammen (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, s. 203, 204). De første skriftlige fortegnelser over fåreopdræt i Dalmatien går tilbage til slutningen af det 17. og begyndelsen af det 19. århundrede, mens en kilde fra 1808 henviser til opdræt af næsten to millioner får og geder (Defilippis, 2001, Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, s. 83; i: Kraljski Dalmatin, 1808, s. 218, 222). Der findes historiske kilder, der fortæller om den nomadiske livsstil blandt dalmatinske fåreopdrættere, som i sommermånederne (juni-august) ville føre deres får og geder op til de nærliggende bjerge, hvor de også boede sammen med dem, og denne skik findes stadig i denne region (bjergkæderne Velebit, Dinarides, Svilaja, Kamešnica, Mosor og Biokovo). Fåreopdrætterne gør dette, primært fordi vegetationen holder op med at vokse — der er med andre ord ikke tilstrækkeligt med græsningsarealer og vand — i lavlandet om sommeren.

Dalmatae

Delmatae

Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti

Kraljski Dalmatin

Den traditionelle måde at tilberede »Dalmatinska janjetina« på ved at riste hele lammets slagtekrop inklusive dets hovede (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, s. 416, 427, 428, 431) har haft en afgørende indvirkning på kendetegnene ved slagtekroppe for lam af racen Dalmatian Pramenka (lammets alder og vægt), som derfor altid markedsføres inklusive hovedet.

Produktets egenart

Produktets egenart

»Dalmatinska janjetina« værdsættes i høj grad af forbrugerne og anses på grund af sin usædvanlige kvalitet for at være en dalmatinsk kulinarisk specialitet. Slagtekroppene af Dalmatian Pramenka-lam hører på grundlag af deres vægt til kategorien lette lammekroppe. Sammenlignet med lam, der opdrættes i kontinentale områder eller intensivt i stalde, giver slagtekroppene for lam af racen Dalmatian Pramenka et højere udbytte ved slagtning, og muskelvævet er noget mørkere i farven og indeholder mindre fedt. Kødet i longissimus dorsi-musklen har mindre end 4 % fedt (Vnučec, 2011, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktorafhandling, s. 61), indeholder flere forskellige flygtige aromatiske forbindelser, navnlig terpener (Krvavica et al., 2015, op. cit., s. 62) og har en særlig fedtsyresammensætning. Kombinationen af alle disse egenskaber giver særlige organoleptiske egenskaber, som er særlig anerkendt og værdsat af forbrugerne. Lammenes alder og kropsvægt ved slagtningen og den måde, hvorpå slagtekroppene tilskæres på slagteriet, stammer hovedsagelig fra fåreavlstraditionen, produktets påtænkte anvendelse og forbrugernes vaner. Derfor markedsføres slagtekroppe af Dalmatian Pramenka-lam — dvs. »Dalmatinska janjetina« — altid inklusive hoved, nyrer og nyrefedt og enten med eller uden slagtebiprodukter og testikler.

Betegnelsen »Dalmatinska janjetina« er traditionelt blevet brugt i daglig tale, som menuerne på mange restauranter i Dalmatien og restauranter på det kroatiske fastland vidner om, og den samme betegnelse anvendes også i den videnskabelige og faglige litteratur.

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktet

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktet

Sammenhængen mellem det geografiske område og produktet »Dalmatinska janjetina« er baseret på den særlige kvalitet af kødet fra Dalmatian Pramenka-lam og den traditionelle opdrætsmetode i det specifikke geografiske område.

»Dalmatinska janjetina« bærer navnet på det område, hvor Dalmatian Pramenka opdrættes (Dalmatien), og navnet Dalmatien stammer også fra det illyriske ord for får — »dalma« eller »delma«. Man kan derfor med god ret sige, at Dalmatien har været et land med får og fåreavlere siden ældgammel tid.

dalma

delma

De særlige kendetegn ved Dalmatian Pramenka — såsom dens udholdenhed og smidighed, og navnlig dens lille, koniske hoved, dens kæbes fleksibilitet og dens læber — viser, at denne race har tilpasset sig de barske forhold i det dalmatinske karstiske landskab gennem tusindvis af år, hvilket har gjort det muligt for den at græsse på de svært tilgængelige græsgange på de dalmatinske klippeområder, der er dækket af krat og buskads, og overleve selv på det mest utilgængelige og vilde terræn, der findes på de meget stejle skråninger i kystområdet. Desuden anses græsgangene i Dalmatiens bagland for at være typiske græsgange for får, hvilket sandsynligvis skyldes udvalget af planteliv som følge af tusindvis af år med græsning, hovedsagelig får, men tilpasningsprocessen har tydeligvis fungeret begge veje. De mange plantearter i de tre forskellige vækstzoner, herunder et betydeligt antal med lav næringsværdi, men som indeholder en rigdom af aromatiske og antioxidante kemiske forbindelser, som har en afgørende indvirkning på produktets specifikke kemiske sammensætning, navnlig dets fedtsyresammensætning (Vnučec, 2011, op. cit., s. 67), og på sammensætningen af flygtige aromatiske forbindelser, er det, der for det meste giver »Dalmatinska janjetina« sin specifikke aroma og smag. Som følge heraf omfatter »Dalmatinska janjetina«’s aromatiske profil et betydeligt større antal forskellige flygtige forbindelser end andre typer lam, navnlig antallet og den samlede andel af terpener i forhold til kontinentalt lam (Krvavica et al., 2016, »Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja«, sag, s. 162). Terpener er metabolitter af tokimbladede planter, som i høj grad er repræsenteret i den unikke og forskelligartede blomstersammensætning af de dalmatinske græsgange og optages direkte i animalsk væv intakt (Krvavica et al., 2015, op.cit., s. 58), og som derfor i litteraturen anses for at være enestående plantesporestoffer (Krvavica et al., 2016, op. cit., s. 162). Da det område, hvor racen Dalmatian Pramenka opdrættes, har et begrænset græsningsareal i en stor del af året, går får og lam hver dag store afstande i deres søgen efter fødevarer, og »Dalmatinska janjetina« indeholder derfor mindre fedt og har en lidt mørkere farve (svagt lyserød til lyserød) end andre typer lam. Manglen på græsningsarealer betyder også, at lammene vokser langsommere og derfor har et mindre veludviklet fordøjelsessystem. Det betyder, at slagteriets udbytte af slagtekroppe er højere end for kontinentale lam (Mioč et al., 2012, »Dalmatinska janjetina«, sag, s. 31, 32, 34). På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at »Dalmatinska janjetinas« særlige aroma og smag ikke kun skyldes racens egenskaber og den traditionelle opdrætsmetode for får og lam, men også — og frem for alt — den særlige udformning af det geografiske område, hvor racen Dalmatinska Pramenka opdrættes.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/12

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 341/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Priorat/Priorato«

PDO-ES-A1560-AM03

Meddelelsesdato: 10.6.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Tilføjelse af nye mindre geografiske enheder

BESKRIVELSE:

Der er tilføjet en række nye mindre geografiske enheder (lokaliteter og vinmarker).

Denne ændring ændrer varespecifikationens afsnit 4.2 ved at tilføje litra b) og c). Den berører dog ikke enhedsdokumentet.

Det er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018.

BEGRUNDELSE:

Ud over de mindre geografiske enheder, der i øjeblikket er anerkendt i varespecifikationen, har udvalget for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat« arbejdet med at identificere de stednavne i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, der er opført i matrikelregistret og/eller officielle kort, med henblik på at bevare og fremme lokale stednavne.

I denne forbindelse har kontrolorganet anvendt aktuelle og historiske kort og matrikeldokumenter til at udarbejde og godkende en liste over lokaliteter i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat« med henblik på at sikre, at lokaliteterne er »veldefinerede« ved hjælp af kort og henvisninger til de tilsvarende matrikelpolygoner og parceller i overensstemmelse med artikel 55 i forordning (EU) 2019/33.

Vi har også bemærket, at visse vinmarker i endnu mindre målestok også får tildelt deres egne specifikke navne, hvilket gør det muligt at identificere dem. For at vindyrkningsarealer, der er kendt med et bestemt stednavn eller traditionelt navn, officielt kan identificeres ved dette navn, skal udvalget have indført dem i registret over vinavlere. I henhold til artikel 20, stk. 2, i bekendtgørelsen om den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat« (den catalanske regeringsbekendtgørelse ARP 188/2006 af 18. april 2006) skal registret bl.a. indeholde: »[...] navnet på vindyrkningsarealet, det sted og den kommune, hvor vindyrkningsparcellen er beliggende, produktionsområdet, oplysninger om polygonen og parceller fra det catalonske register over vindyrkningsarealer [Registro Vitivinícola de Cataluña], den eller de dyrkede druesorter og de oplysninger, der er nødvendige for en nøjagtig klassificering og lokalisering af det pågældende vindyrkningsareal«.

De navne, der betegner steder i et område (en del af en kommune), har både en teknisk og en kulturel funktion: teknisk, fordi de identificerer steder geografisk, og kulturelt, fordi de giver oplysninger om kultur, sprog eller skikke for dem, der har navngivet dem. I denne forbindelse udgør stednavne en kollektiv arv, der bør beskyttes som en del af et områdes sproglige og kulturelle arv.

Værdien af stednavne som en del af en nations immaterielle kulturarv er bl.a. blevet anerkendt ved FN's niende konference om standardisering af geografiske betegnelser (resolution IX/4, New York, august 2007). Denne værdi nævnes også i præamblen til den catalanske regerings dekret nr. 59/2001 af 23. januar 2001 om oprettelse af stednavneudvalget [Comisión de Toponimia] og om ændring af dekret nr. 78/1991 om anvendelse af stednavne.

I forbindelse med vindyrkning og navnlig i det område, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat«, viser den mangeårige økonomiske og kulturelle betydning, som vindyrkningsarealerne har haft for lokalbefolkningen og sproglige og etniske grupper, klart deres værdi som en immateriel kulturarv. Muligheden for at mærke en vin med navnet på et bestemt sted eller en vinmark som en »mindre geografisk enhed« gør det muligt at give en præcis geografisk angivelse af det sted, hvor druerne er blevet dyrket. Desuden bidrager det til at bevare og fremme de navne, som tidligere generationer af vinavlere i området med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat« har givet til de forskellige steder (dele af kommuner), der udgør det afgrænsede geografiske område.

Formålet hermed er at give de vinproducenter, der har tilladelse til at bære den beskyttede oprindelsesbetegnelse, mulighed for at give en præcis geografisk angivelse af det sted, hvor de druer, der anvendes til fremstilling af en bestemt vin, er blevet dyrket, således at forbrugerne får så mange oplysninger som muligt. Det bidrager til at holde liv i og fremme de navne, hvormed områdets beliggenhed og vindyrkningsarealer er kendt i overensstemmelse med lokale skikke.

2.   Nye maksimale produktionsudbytter

BESKRIVELSE:

De maksimale udbytter for drueproduktion er blevet reduceret for vin, der skal mærkes med en af følgende angivelser, som er knyttet til de forskellige anerkendte geografiske enheder: »vila« (landsby), »paraje« (beliggenhed), »viña clasificada« (klassificeret vindyrkningsareal) og »gran viña clasificada« (stort klassificeret vindyrkningsareal).

Denne ændring vedrører afsnit 8.3, underafsnit B, i varespecifikationen og afsnit 5.2 i enhedsdokumentet.

Det er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018.

BEGRUNDELSE:

Formålet er at forbedre kvaliteten og informere forbrugerne mere præcist om, hvor druerne dyrkes.

3.   Krav til anvendelse af nye mærkningsbetegnelser i forbindelse med mindre geografiske enheder

BESKRIVELSE:

Betingelserne for at anvende udtrykket »vino de vila de« (landsbyvin fra) er blevet ændret, samtidig med at betingelserne for at anvende de nye betegnelser »paraje«, »viña clasificada« og »gran viña clasificada«, alle sammen med navnet på et mindre geografisk område, er blevet fastlagt.

Denne ændring vedrører afsnit 8.3, underafsnit B, i varespecifikationen og afsnit 9 i enhedsdokumentet.

Det er en standardændring, da den ikke svarer til nogen af de typer, der er anført i artikel 14, stk. 1, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018.

BEGRUNDELSE:

Forslaget går ud på, at 100 % af druerne skal stamme fra den pågældende mindre geografiske enhed, hvis ovennævnte valgfrie betegnelser anvendes sammen med mindre geografiske enheder. Det foreslås også, at der indføres begrænsninger med hensyn til dyrknings- og vinfremstillingsmetoder, således at der kun henvises til mindre geografiske enheder, når de typiske kendetegn for vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat« er fuldt ud til stede, og størstedelen af druerne stammer fra veletablerede vinstokke med lavt udbytte af sorterne Garnacha Negra, Garnacha Peluda, Garnacha Blanca eller Cariñena, som er dem, der oftest anvendes til fremstilling af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat«.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Priorat

Priorato

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Hedvin |
| --- | --- |

3.

Hedvin

| 16. | Vin af overmodne druer |
| --- | --- |

16.

Vin af overmodne druer

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   VIN — hvidvin og rosévin samt vinos de finca-hvidvin og -rosévin (særlig catalonsk kategori af vin af høj kvalitet fra et enkelt vinbrug)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Ren, klar og lys. Den rette aromatiske intensitet og kvalitet.

Hvidvine: kraftige, frugtagtige, blomsteragtige eller mælkeagtige aromaer. Afbalanceret, blød og frisk.

Hvidvine lagret på træfade: aromaer af frugt og/eller krydderier. Afbalanceret og velstruktureret i munden.

Rosévine: frugt- og/eller blomsteraromaer. Frugtagtig i munden med en behagelig lang eftersmag, som giver disse vine et godt første indtryk, der udvikler sig i munden.

Desuden skal vinos de finca have et rent og klart udseende, den rette aromatiske intensitet og en god struktur i munden.

| * | Flygtigt syreindhold: vine under 1 år: 16,5 meq/l; vine under 1 år: 18 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimalt indhold af svovldioxid: 200 mg/l, hvis sukkerindholdet er under 5 g/l, og 250 mg/l, hvis sukkerindholdet er over eller lig med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Hvis der ikke er angivet grænser, finder de gældende retsregler anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 13 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

13

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Vin — rødvine og vinos de finca-rødvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Ren, klar og lys. Frugtagtige og/eller blomsteragtige og/eller mineralagtige aromaer. Et afbalanceret første indtryk og udvikling i munden med struktur og friskhed.

Vine lagret på træfade: rent og klart udseende. Balance mellem de primære, sekundære og tertiære aromaer. Et intenst og behageligt første indtryk og udvikling i munden med en tilfredsstillende tanninstruktur.

Desuden skal vinos de finca have et rent og klart udseende, den rette aromatiske intensitet og en god struktur i munden.

| * | Flygtigt syreindhold: vine under 1 år: 16,5 meq/l; vine under 1 år: 20 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimalt indhold af svovldioxid: 150 mg/l, hvis sukkerindholdet er under 5 g/l, og 200 mg/l, hvis sukkerindholdet er over eller lig med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Hvis der ikke er angivet grænser, finder de gældende retsregler anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 13,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

13,5

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   HEDVIN (rancio-vin, sød hedvin, hvid og rød mistela-vin, naturligt sød vin)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rancio-vin: rent og klart udseende med en rød farve, der strækker sig fra rubinrød til brun med terrakottatoner. Tertiære aromaer, der er specifikke for lagringen. Et tydeligt indhold af flygtig syre og potentielle aromaer af tørret frugt. Afbalanceret syrlighed og cremet i munden.

Sød rancio-vin: som ovenstående med hensyn til udseende og aroma. Med hensyn til smag, har den en udtalt blødhed og mærkbar sødme.

Sød hedvin: rent og klart udseende. Aromaer af frugt og/eller blomster og/eller krydderier og/eller tørrede frugter. God blødhed i munden og mærkbar sødme.

Hvid mistela-vin: ren og klar, strågul farve med mulige antydninger af guld. Aromaer af friske druer, som er blomsteragtige, frugtagtige og/eller krydrede. God blødhed, afbalanceret syreindhold og mærkbar sødme.

Rød mistela-vin: som ovenfor, men rød i farven med mulige antydninger af violet.

Naturligt sød vin: rent og klart udseende. Aromaer af frugt og/eller blomster og/eller krydderier og/eller tørrede frugter. Mulige tertiære aromaer. God blødhed i munden og mærkbar sødme.

| * | Flygtigt syreindhold: hvidvine og rosévine: maks. 18 meq/l, rødvine: maks. 20 meq/l, rancio-vine: maks. 40 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimalt indhold af svovldioxid: 150 mg/l, hvis sukkerindholdet er under 5 g/l, og 200 mg/l, hvis sukkerindholdet er over eller lig med 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Hvis der ikke er angivet grænser, finder de gældende retsregler anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 15 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

15

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   VIN AF OVERMODNE DRUER

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vin af overmodne druer fremstilles uden kunstigt at øge det naturlige alkoholindhold, som udelukkende stammer fra gæring. De skal have et naturligt alkoholindhold på over 15 % vol. og et virkeligt minimumsalkoholindhold på 13,5 % vol.

Inden for denne vinkategori anses vimblanc for at være vin, der er fremstillet af mosten fra Garnacha- og Tinta-druer, som gæres i tanke, helst af eg og hver med et rumindhold på højst 100 l.

Rent og klart udseende. Unge vimblanc-vine bør have en purpurrød farve, som kan variere i intensitet, mens lagrede vimblanc-vine kan være rubinrøde. Aromaer af tørrede frugter. Mulige tertiære aromaer. God blødhed i munden og mærkbar sødme.

| * | Flygtigt syreindhold: vine under 1 år: maks. 16,5 meq/l, hvidvine og rosévine, der er over ét år gamle: maks. 18 meq/l, rødvine under 1 år: maks. 20 meq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimalt indhold af svovldioxid: hvidvine og rosévine: 200 mg/l, rødvine: 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Hvis der ikke er angivet grænser, finder de gældende retsregler anvendelse. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 13,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

13,5

Minimalt totalt syreindhold

3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningsmetode

| — | Der skal anvendes traditionelle dyrkningsmetoder for at opnå druer med de bedste kvaliteter.
  Alle dyrkningsmetoder skal respektere miljøet og vinstokkenes fysiologiske balance. Der skal anvendes agronomisk ekspertise for at opnå druer, der opfylder de optimale betingelser for vinfremstilling. |
| --- | --- |

—

Der skal anvendes traditionelle dyrkningsmetoder for at opnå druer med de bedste kvaliteter.

Alle dyrkningsmetoder skal respektere miljøet og vinstokkenes fysiologiske balance. Der skal anvendes agronomisk ekspertise for at opnå druer, der opfylder de optimale betingelser for vinfremstilling.

| — | Vinstokken skal beskæres ved hjælp af den traditionelle gobelet-metode eller en hvilken som helst anden metode, der sikrer vin af bedste kvalitet og aromatisk værdi. |
| --- | --- |

—

Vinstokken skal beskæres ved hjælp af den traditionelle gobelet-metode eller en hvilken som helst anden metode, der sikrer vin af bedste kvalitet og aromatisk værdi.

| — | Den minimale og maksimale beplantningstæthed er henholdsvis 2 500 og 9 000 vinstokke pr. hektar. For vindyrkningsarealer, der er nybeplantet fra den 1. januar 2013, er den minimale og maksimale beplantningstæthed henholdsvis 3 000 og 9 000 vinstokke pr. hektar. |
| --- | --- |

—

Den minimale og maksimale beplantningstæthed er henholdsvis 2 500 og 9 000 vinstokke pr. hektar. For vindyrkningsarealer, der er nybeplantet fra den 1. januar 2013, er den minimale og maksimale beplantningstæthed henholdsvis 3 000 og 9 000 vinstokke pr. hektar.

| — | Kunstvanding skal godkendes på forhånd og må kun benyttes, hvis det er nødvendigt for vinstokkenes overlevelse eller for at sikre eller forbedre druernes kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kunstvanding skal godkendes på forhånd og må kun benyttes, hvis det er nødvendigt for vinstokkenes overlevelse eller for at sikre eller forbedre druernes kvalitet.

| — | Høsten bør helst foregå manuelt. Beskyttede vine må kun fremstilles af druer med et potentielt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol. for røde sorter og 12 % vol. for hvide sorter. |
| --- | --- |

—

Høsten bør helst foregå manuelt. Beskyttede vine må kun fremstilles af druer med et potentielt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol. for røde sorter og 12 % vol. for hvide sorter.

2.   Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

| — | Traditionel praksis, som anvender teknologi til optimering af vinens kvalitet, skal følges ved fremstillingen af most. Der skal anvendes et passende tryk til at udvinde most eller vin og adskille den fra skind/presserester for at sikre, at der højst udvindes 65 liter vin af hver 100 kg høstede druer. |
| --- | --- |

—

Traditionel praksis, som anvender teknologi til optimering af vinens kvalitet, skal følges ved fremstillingen af most. Der skal anvendes et passende tryk til at udvinde most eller vin og adskille den fra skind/presserester for at sikre, at der højst udvindes 65 liter vin af hver 100 kg høstede druer.

| — | Vine med betegnelsen »vino de finca« skal fremstilles og lagres helt adskilt fra andre vine hos vinproducenten og skal til enhver tid kunne identificeres. Det maksimalt tilladte udbytte for druer, der skal anvendes til fremstilling af vino de finca, er 15 % lavere end den grænse, der er fastsat for den beskyttede oprindelsesbetegnelse. De teknikker, der anvendes i forbindelse med høst, transport og håndtering af druer, presning, gæringskontrol, de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes under hele vinfremstillingsprocessen, og vinens lagring bør resultere i produkter af højeste kvalitet. |
| --- | --- |

—

Vine med betegnelsen »vino de finca« skal fremstilles og lagres helt adskilt fra andre vine hos vinproducenten og skal til enhver tid kunne identificeres. Det maksimalt tilladte udbytte for druer, der skal anvendes til fremstilling af vino de finca, er 15 % lavere end den grænse, der er fastsat for den beskyttede oprindelsesbetegnelse. De teknikker, der anvendes i forbindelse med høst, transport og håndtering af druer, presning, gæringskontrol, de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes under hele vinfremstillingsprocessen, og vinens lagring bør resultere i produkter af højeste kvalitet.

| — | Vin med tilladelse til at henvise til en mindre geografisk enhed på mærkningen skal fremstilles og lagres særskilt fra andre vine hos vinproducenten og skal til enhver tid kunne identificeres. |
| --- | --- |

—

Vin med tilladelse til at henvise til en mindre geografisk enhed på mærkningen skal fremstilles og lagres særskilt fra andre vine hos vinproducenten og skal til enhver tid kunne identificeres.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Røde sorter
  6 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Røde sorter

6 000 kg druer pr. hektar

| 2. | 39 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

2.

39 hektoliter pr. hektar

| 3. | Hvide sorter
  8 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

Hvide sorter

8 000 kg druer pr. hektar

| 4. | 52 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

4.

52 hektoliter pr. hektar

| 5. | Røde sorter beregnet til fremstilling af vino de finca

  5 100 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

Røde sorter beregnet til fremstilling af vino de finca

5 100 kg druer pr. hektar

| 6. | 33,15 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

6.

33,15 hektoliter pr. hektar

| 7. | Hvide sorter beregnet til fremstilling af vino de finca

  6 800 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

7.

Hvide sorter beregnet til fremstilling af vino de finca

6 800 kg druer pr. hektar

| 8. | 44,2 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

8.

44,2 hektoliter pr. hektar

| 9. | Røde sorter dyrket i parceller med høj beplantningstæthed (5 000 til 9 000 vinstokke pr. hektar). 0,5 kg for hver vinstok, der plantes som led i en produktion med mere end 5 000 vinstokke pr. hektar, er blevet lagt til det maksimale udbytte.
  6 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

9.

Røde sorter dyrket i parceller med høj beplantningstæthed (5 000 til 9 000 vinstokke pr. hektar). 0,5 kg for hver vinstok, der plantes som led i en produktion med mere end 5 000 vinstokke pr. hektar, er blevet lagt til det maksimale udbytte.

6 000 kg druer pr. hektar

| 10. | 39 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

10.

39 hektoliter pr. hektar

| 11. | Hvide sorter dyrket i parceller med høj beplantningstæthed (5 000 til 9 000 vinstokke pr. hektar). 0,5 kg for hver vinstok, der plantes som led i en produktion med mere end 5 000 vinstokke pr. hektar, er blevet lagt til det maksimale udbytte.
  8 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

11.

Hvide sorter dyrket i parceller med høj beplantningstæthed (5 000 til 9 000 vinstokke pr. hektar). 0,5 kg for hver vinstok, der plantes som led i en produktion med mere end 5 000 vinstokke pr. hektar, er blevet lagt til det maksimale udbytte.

8 000 kg druer pr. hektar

| 12. | 52 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

12.

52 hektoliter pr. hektar

| 13. | Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »vila«
  5 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

13.

Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »vila«

5 000 kg druer pr. hektar

| 14. | 32,5 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

14.

32,5 hektoliter pr. hektar

| 15. | Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »vila«
  7 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

15.

Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »vila«

7 000 kg druer pr. hektar

| 16. | 45,5 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

16.

45,5 hektoliter pr. hektar

| 17. | Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »paraje« eller betegnelsen »viña clasificada«

  4 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

17.

Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »paraje« eller betegnelsen »viña clasificada«

4 000 kg druer pr. hektar

| 18. | 26 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

18.

26 hektoliter pr. hektar

| 19. | Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »paraje« eller betegnelsen »viña clasificada«

  6 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

19.

Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »paraje« eller betegnelsen »viña clasificada«

6 000 kg druer pr. hektar

| 20. | 39 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

20.

39 hektoliter pr. hektar

| 21. | Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »gran viña clasificada«
  3 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

21.

Røde sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »gran viña clasificada«

3 000 kg druer pr. hektar

| 22. | 19,5 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

22.

19,5 hektoliter pr. hektar

| 23. | Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »gran viña clasificada«
  4 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

23.

Hvide sorter til fremstilling af vin med betegnelsen »gran viña clasificada«

4 000 kg druer pr. hektar

| 24. | 26 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

24.

26 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Bellmunt del Priorat, Gratallops, El Lloar, La Morera de Montsant og den tilhørende landsby Escaladei, Poboleda, Porrera, Torroja del Priorat, La Vilella Alta, La Vilella Baixa, den nordlige del af Falset kommune bestående af matrikelpolygon 1, 4, 5, 6, 7, 21 og 25 i deres helhed, parcel 38, 39, 40, 71, 92, den vestlige del af 93 (1,69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101, den nordlige del af 102 (0,16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 og 150 i polygon 2, parcel 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, den nordlige del af 47 (17 ha), den nordlige del af 50 (2,6 ha), den nordlige del af 52 (3 ha), den nordlige del af 53 (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 og 60 i polygon 3, parcel 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, den nordlige del af 28 (1,36 ha), den nordlige del af 29 (3,85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 og 75 i polygon 19, parcel 18, 19, 20, 21, den nordlige del af 27 (1,36 ha), den nordlige del af 28 (2,04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, den nordlige del af 65 (0,85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 og 78 i polygon 20, parcel 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 og 40 i polygon 22 og parcel 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 og 48 i polygon 24 og den østlige del af Molar kommune bestående af polygon 5, 6 og 7 i deres helhed, den østlige del af parcel 8 (0,45 ha) og parcel 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 og 68 i polygon 4, parcel 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 og 212 i polygon 8, parcel 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 og 45 i polygon 9, og parcel 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 og 72 i polygon 10.

7.   druesort(er)

GARNACHA TINTA

MAZUELA - CARIÑENA

MAZUELA - SAMSÓ

8.   Tilknytning til det geografiske område

Jorden, som er meget bakket, består af materiale fra den palæozoiske æra, hovedsagelig skifer fra perioderne Devon og Karbon. Det er den ældste skifer i Catalonien, som har tilknytning til vindyrkning. Den lavtliggende jord, der har et ringe indhold af organisk materiale, dannes for det meste, når skiferen nedbrydes, og på catalansk kaldes den llicorell eller llicorella. Vinstokkenes rødder når ned mellem skiferskråningerne for at søge efter vand og næringsstoffer, hvilket giver vinene deres karakteristiske mineralnoter.

Med hensyn til klimaet giver områdets relative isolation fra havet samt den beskyttelse, som Sierra de Montsant giver mod de kolde vinde fra nord, en årlig gennemsnitstemperatur på mellem 14 og 12 grader (i den laveste del af området, der ligger ved foden af Sierra de Montsant). Især om sommeren er der dog en bemærkelsesværdig temperaturforskel mellem dag og nat, hvor minimumstemperaturen kan nå helt ned på 12 grader om natten, mens maksimumstemperaturen kan nå op på 40 ved middagstid. Den klippefyldte jords overflade kan nå op på en endnu højere temperatur. Disse temperatursvingninger er befordrende for en gradvis modningsproces og den ønskede udvikling af phenolforbindelserne i druerne.

Den lave årlige nedbørsmængde (mellem 400 og 500 liter pr. kvadratmeter) og de nordvestlige vinde, som fører til en hurtig fordampning af fugten ved overfladen, kombineret med jordens geologiske sammensætning og den særlige jordstruktur, er befordrende for den langsomme og fuldstændige modning af frugten på vinmarkerne, som gør det muligt at høste frugterne på det optimale modningstidspunkt. Omvendt hæmmer den hårde jord og det tørre klima generelt vinstokkenes vækst. Dette betyder imidlertid, at der er en lav forekomst af sygdom i planterne, hvilket sikrer, at druerne er af god kvalitet.

Disse naturlige faktorer og vindyrkningsarealernes egenskaber giver Priorat-vine deres smag, krop og struktur.

De betyder ligeledes, at vinene fra den første høst (hvid, rosé og rød) er klare og lyse, og at de har særlige frugtagtige aromaer, udtalte mineralnoter, er friske med hensyn til syrlighed og har en ensartet eftersmag.

Det høje sukkerindhold i visse Priorat-druer bestemmer hedvinenes særlige egenskaber. Historisk set har det høje sukkerindhold, som er typisk for Priorat-druer, tilskyndet til produktionen af et stort antal vine med restsødme og/eller et højt alkoholindhold. Den gradvise modning af sorter såsom Garnacha gør det muligt at fremstille vine med et højt alkoholindhold, som bevarer den underliggende sorts kompleksitet og friskhed.

Rancio-vine er vine uden restsukker og et højt indhold af mineraler, og de fremstilles ved iltning på egetræsfade eller i glasbeholdere. Under oxidationsprocessen får vinene nogle tertiære aromaer, herunder aromaer af tørrede frugter, samt deres karakteristiske farve, der går fra rubinrød til brun med terrakottatoner.

De søde hedvine fremstilles af druer med en høj koncentration af sukker. Når der er opnået et naturligt alkoholindhold på 8 % vol., tilsættes vinalkohol, indtil der er opnået et alkoholindhold på 15 % vol. Vinene er kendetegnet ved et rent udseende, aromaer af tørrede frugter, en god struktur i munden og en mærkbar sødme.

Mistela-vinene fremstilles af most, der er tilsat vinalkohol, indtil der opnås et alkoholindhold på 15 % vol. Dette sker over syv dage ved hjælp af omstikning, hvor det forhindres, at det naturlige sukker gærer. Vinene er kendetegnet ved deres blomsteragtige frugtaromaer med tydelige krydrede toner.

De naturligt søde vine fremstilles af most med et højt sukkerindhold, som gæres delvist op til en naturlig minimumsstyrke på 7 % vol., hvorefter vinalkohol tilsættes, indtil der opnås en styrke på mindst 15 % vol. Vinene er kendetegnet ved frugtagtige, krydrede aromaer med noter af tørrede frugter.

Vindyrkning på bakkerne og skråningerne i dette område er vanskeligt og bekosteligt og producerer lave udbytter. Det er dog også disse forhold, der gør det muligt at producere koncentrerede vine af den bedste kvalitet med et højt alkoholindhold — et indhold, der giver dem en umiskendelig klar og fin aroma. For vine, der er fremstillet af overmodne druer, bliver druerne enten tørret, eller den modne frugt efterlades på vinstokken i lang tid, hvilket bevirker, at vandindholdet fordamper. Disse teknikker giver anledning til druer med en meget høj koncentration af naturligt sukkerindhold, som er grundlaget for fremstillingen af sådanne vine. Vinene har et naturligt minimumsalkoholindhold på 15 % vol., som ikke øges kunstigt, og er kendetegnet ved deres tertiære aromaer af tørret frugt og en god struktur i munden.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Aftapning i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Begrundelse:

| — | Bedre sporbarhed: Begrænsning af transporten af vine er med til at sikre, at de kan identificeres. |
| --- | --- |

—

Bedre sporbarhed: Begrænsning af transporten af vine er med til at sikre, at de kan identificeres.

| — | For at undgå, at kvaliteten undergraves. Områdets aftapningsfaciliteter er skræddersyet til vinens kvalitet og kvantitet. Ved at reducere transporttiden undgås varme- og lysskader og forsinkelser. |
| --- | --- |

—

For at undgå, at kvaliteten undergraves. Områdets aftapningsfaciliteter er skræddersyet til vinens kvalitet og kvantitet. Ved at reducere transporttiden undgås varme- og lysskader og forsinkelser.

| — | Det sted, hvor vinen aftappes, har til formål at identificere dens oprindelse. Hvis aftapningen finder sted inden for og uden for området, kan forbrugernes tillid blive undermineret, da de er af den overbevisning, at alle faser af produktionen af en vin, der er omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse, finder sted under tilsyn af indehaverne af den beskyttede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

Det sted, hvor vinen aftappes, har til formål at identificere dens oprindelse. Hvis aftapningen finder sted inden for og uden for området, kan forbrugernes tillid blive undermineret, da de er af den overbevisning, at alle faser af produktionen af en vin, der er omfattet af en beskyttet oprindelsesbetegnelse, finder sted under tilsyn af indehaverne af den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Aftapning uden for området kan ikke sammenlignes med aftapning på et andet anlæg i området end det, hvor vinen blev produceret, fordi:

| — | der skal gives tilladelse til enhver forsendelse af vin i store partier inden for området |
| --- | --- |

—

der skal gives tilladelse til enhver forsendelse af vin i store partier inden for området

| — | aftapningen kun må foretages af godkendte vingårde, der opfylder visse tekniske krav |
| --- | --- |

—

aftapningen kun må foretages af godkendte vingårde, der opfylder visse tekniske krav

| — | disse vingårde kun må modtage druer, most eller vin, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, samt producere og aftappe vine, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse |
| --- | --- |

—

disse vingårde kun må modtage druer, most eller vin, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, samt producere og aftappe vine, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse

| — | det afgrænsede områdes beskedne størrelse sikrer, at transporttiden kan holdes på et minimum og |
| --- | --- |

—

det afgrænsede områdes beskedne størrelse sikrer, at transporttiden kan holdes på et minimum og

| — | vinen forbliver i sit mikroklima og ikke udsættes for ændringer i temperatur og højde, som kan få det til at lagres for tidligt. |
| --- | --- |

—

vinen forbliver i sit mikroklima og ikke udsættes for ændringer i temperatur og højde, som kan få det til at lagres for tidligt.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Al emballage skal forsynes med et mærke for engangsbrug eller et nummereret mærke af vinproducenten selv.

Den traditionelle benævnelse og betegnelse »Denominación de Origen Calificada Priorat« (den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Priorat«) skal have en fremtrædende plads i samme visuelle område som de obligatoriske oplysninger på etiketterne på vine, der er aftappet på flaske. Højden af de tegn, der anvendes til angivelse af »Priorat«, må ikke overstige 4 mm, og dem, der anvendes til »Denominación de Origen Calificada« (BOB), må ikke overstige 2 mm.

Desuden skal etiketterne være forsynet med aftapningsvirksomheden eller afsenderens kommune eller postnummer. Højden af de tegn, der anvendes til angivelse af kommunen, må ikke overstige 3 mm, medmindre denne betegnelse svarer til og indeholder navnet på en mindre geografisk enhed, der kan anvendes.

Betegnelsen »vino de finca« skal, hvis det er relevant, anføres på etiketten sammen med navnet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Betegnelserne »vino de vila de ...«, »paraje ...«, »viña clasificada ...« og »gran viña clasificada ...« efterfulgt af navnet på en mindre geografisk enhed må ikke anføres på etiketterne til produkter, der ikke opfylder følgende krav:

| — | at alle druerne er blevet dyrket i den pågældende mindre geografiske enhed |
| --- | --- |

—

at alle druerne er blevet dyrket i den pågældende mindre geografiske enhed

| — | at drueudbyttet pr. hektar ikke overstiger visse grænser |
| --- | --- |

—

at drueudbyttet pr. hektar ikke overstiger visse grænser

| — | at vinstokkene er over en vis alder |
| --- | --- |

—

at vinstokkene er over en vis alder

| — | at mindst 60 % af de druer, der anvendes til fremstilling af vinen (90 % for vine med betegnelsen »gran viña clasificada«), er af sorterne Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca eller Garnacha Peluda. |
| --- | --- |

—

at mindst 60 % af de druer, der anvendes til fremstilling af vinen (90 % for vine med betegnelsen »gran viña clasificada«), er af sorterne Mazuela, Garnacha Tinta, Garnacha Blanca eller Garnacha Peluda.

Link til produktspecifikationen

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 6.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 341/22

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 341/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»ЛУКАНКА ТРОЯНСКА / LUKANKA TROYANSKA / ТРОЯНСКА ЛУКАНКА / TROYANSKA LUKANKA«

EU-nr.: TSG-BG-02797 — 16.8.2021

Medlemsstat eller tredjeland: Bulgarien

1.   Betegnelse, der skal registreres

»Луканка Троянска/Lukanka Troyanska/Троянска луканка/Troyanska lukanka«

2.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.   Begrundelse for registrering

Begrundelse for registrering

3.1.   Produktet:

Produktet:

| ☒ | er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare |
| --- | --- |

☒

er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

| ☐ | er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt.
  Produktionen af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er knyttet til den traditionelle produktionsmetode, hvor de mikrobiologiske, fysisk-kemiske og biokemiske processer, der finder sted i kødingredienserne, danner det færdige produkts stabile farve, gode struktur, behagelige aroma og smag. Den mikrobiologiske modningsproces, som begynder, når pølsen (lukanka) tørres, og som fortsætter i hele produktionscyklussen og især i de indledende saltningsfaser, spiller en afgørende rolle for produktets kvalitet.
  De særlige organoleptiske egenskaber, dvs. smag, bouquet og konsistens, ved »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« skyldes hovedsagelig disse mikrobiologiske, biokemiske og fysiske processer, der finder sted under modningen.
  Den særlige smag og aroma skyldes også til en vis grad processen med »kold røgning«. |
| --- | --- |

☐

er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt.

Produktionen af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er knyttet til den traditionelle produktionsmetode, hvor de mikrobiologiske, fysisk-kemiske og biokemiske processer, der finder sted i kødingredienserne, danner det færdige produkts stabile farve, gode struktur, behagelige aroma og smag. Den mikrobiologiske modningsproces, som begynder, når pølsen (lukanka) tørres, og som fortsætter i hele produktionscyklussen og især i de indledende saltningsfaser, spiller en afgørende rolle for produktets kvalitet.

lukanka

De særlige organoleptiske egenskaber, dvs. smag, bouquet og konsistens, ved »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« skyldes hovedsagelig disse mikrobiologiske, biokemiske og fysiske processer, der finder sted under modningen.

Den særlige smag og aroma skyldes også til en vis grad processen med »kold røgning«.

3.2.   Betegnelsen:

Betegnelsen:

| ☒ | har traditionelt været anvendt til at angive det specifikke produkt |
| --- | --- |

☒

har traditionelt været anvendt til at angive det specifikke produkt

| ☐ | udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter.
  På grund af populariteten af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« har navnet spredt sig vidt omkring i alle landets regioner, og produktionen er blevet industrialiseret, samtidig med at opskriften og produktionsteknikken er blevet bibeholdt. Tørringen er begyndt at foregå i tørrekamre med aircondition, hvilket muliggør produktion året rundt, der ikke er afhængig af årstider eller regioner. Betegnelsen »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er således blevet almindeligt anvendt, uden at det geografiske område påvirker produktets kvalitet og egenskaber.
  Selve betegnelsen »Troyanska« stammer fra navnet på byen Troyan, hvor produktet først blev fremstillet og gjort populært af Ilia Taslakov. Han var en af de første pølseproducenter i Bulgarien. I 1883 importerede han de første kødhakkemaskiner til Bulgarien. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva og Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65). |
| --- | --- |

☐

udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter.

På grund af populariteten af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« har navnet spredt sig vidt omkring i alle landets regioner, og produktionen er blevet industrialiseret, samtidig med at opskriften og produktionsteknikken er blevet bibeholdt. Tørringen er begyndt at foregå i tørrekamre med aircondition, hvilket muliggør produktion året rundt, der ikke er afhængig af årstider eller regioner. Betegnelsen »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er således blevet almindeligt anvendt, uden at det geografiske område påvirker produktets kvalitet og egenskaber.

Selve betegnelsen »Troyanska« stammer fra navnet på byen Troyan, hvor produktet først blev fremstillet og gjort populært af Ilia Taslakov. Han var en af de første pølseproducenter i Bulgarien. I 1883 importerede han de første kødhakkemaskiner til Bulgarien. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva og Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65).

(Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva og Magdalena Mladenova. From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia, HVP Cooperative Publishing House, 1999, s. 65)

4.   Beskrivelse

Beskrivelse

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som med betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske egenskaber, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Beskrivelse af det produkt, som med betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske egenskaber, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

»Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er et sammenpresset, råsaltet og rårøget kødprodukt, der er fremstillet af formalet oksekød eller bøffelkød (kølet eller frosset) og svinekød (kølet eller frosset), hjælpestoffer og naturlige krydderier stoppet ind i en naturlig eller kunstig tarm, der slutter tæt om fyldet. Produktet er klar til at blive spist, når skindet er fjernet.

Fysiske egenskaber – form og dimensioner

Lige eller let buede, sammenpressede stykker med en diameter på 50-80 mm, bundet med garn eller lukket med clips i begge ender, mellem 20 og 60 cm i længden eller op til 90 cm, hvis de er beregnet til udskæring i skiver.

Kemiske egenskaber

| — | vandindhold: ≤ 40 % af den samlede vægt |
| --- | --- |

—

vandindhold: ≤ 40 % af den samlede vægt

| — | samlet proteinindhold: 16,8 % |
| --- | --- |

—

samlet proteinindhold: 16,8 %

| — | salt: ≤ 5 % |
| --- | --- |

—

salt: ≤ 5 %

| — | pH: aldrig lavere end 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: aldrig lavere end 5,2.

Organoleptiske egenskaber

Udseende og farve:

| — | Skind: rent, glat og uden pletter, fejl eller unødig ruhed, intet fedtkondensat og ingen fordybninger eller underliggende hulrum, mørkerød til brunrød farve med tør, hvid skimmel, der ikke trænger ind, og tarm, der slutter tæt om fyldet. |
| --- | --- |

—

Skind: rent, glat og uden pletter, fejl eller unødig ruhed, intet fedtkondensat og ingen fordybninger eller underliggende hulrum, mørkerød til brunrød farve med tør, hvid skimmel, der ikke trænger ind, og tarm, der slutter tæt om fyldet.

Skæreflade: jævn struktur med ensartet tværsnit.

Konsistens: tæt og elastisk.

Smag og lugt: karakteristisk, behagelig, moderat saltet, en særlig aroma af de anvendte krydderier og en karakteristisk røget aroma, der er fri for andre aromaer og lugte end de anvendte krydderier.

»Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« kan markedsføres hel eller udskåret, vakuumpakket, i cellofan eller pakket i modificeret atmosfære.

4.2.   Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til. som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014).

Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til. som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014).

Følgende råvarer og hjælpestoffer anvendes til fremstilling af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«:

Kød pr. 100 kg råvare (pølseblanding):

| — | oksekød/bøffelkød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 15 %: 60 kg |
| --- | --- |

—

oksekød/bøffelkød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 15 %: 60 kg

| — | svinekød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 10 %: 20 kg |
| --- | --- |

—

svinekød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 10 %: 20 kg

| — | svinekød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

svinekød (kølet eller frosset) med et fedtindhold på op til 50 %: 20 kg.

Okse-/bøffel- og svinekødet tages fra hele slagtekroppen med undtagelse af kam og mørbrad, dvs. rent kød.

Krydderier (til 100 kg kød):

| — | naturlig sort eller hvid peber: 300 g |
| --- | --- |

—

naturlig sort eller hvid peber: 300 g

| — | sukker: 300 g. |
| --- | --- |

—

sukker: 300 g.

Andet:

| — | salt: 2,3 kg |
| --- | --- |

—

salt: 2,3 kg

| — | kaliumnitrat (E 252): 100 g eller natriumnitrat (E251): 85 g |
| --- | --- |

—

kaliumnitrat (E 252): 100 g eller natriumnitrat (E251): 85 g

| — | antioxidant — ascorbinsyre (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioxidant — ascorbinsyre (E300): 50 g.

Det er tilladt at anvende starterkulturer i en mængde på 20 til 50 g pr. 100 kg pølsekød.

Disse kulturer er en optimal kombination af individuelle udvalgte stammer af Lactobacillus- og Micrococcus-bakterier og ikke-patogene koagulase-negative stammer af Staphylococcus og Pediococcus i forskellige mængder. Starterkulturerne påvirker modnings- og tørringsprocesserne, da de spiller en rolle for syringen og for dannelsen af farve, smag og aroma. De forhindrer også udvikling af uønsket mikroflora.

Skind: naturligt (fremstillet af saltet tyktarm fra køer eller blindtarm fra får) eller kunstigt, diameter (φ): 50-80 mm.

Snor, der er tilladt til fødevarebrug, eller clips og ophængningskroge.

Fremstillingsmetode

»Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« fremstilles af oksekød (bøffelkød) og svinekød som anført ovenfor. Efter at ben og sener er fjernet, og kødet er sorteret, hakkes kødet manuelt eller i en maskine. Det hakkede kød vejes af i henhold til opskriften, hvorefter pølseblandingen fremstilles på en af følgende tre måder:

| — | det hakkes i en kødhakkemaskine (kødhakker) og blandes i en kødskæremaskine |
| --- | --- |

—

det hakkes i en kødhakkemaskine (kødhakker) og blandes i en kødskæremaskine

| — | det hakkes i en kødhakkemaskine (kødhakker) og blandes i en røremaskine |
| --- | --- |

—

det hakkes i en kødhakkemaskine (kødhakker) og blandes i en røremaskine

| — | det hakkes og blandes i en kødskæremaskine. |
| --- | --- |

—

det hakkes og blandes i en kødskæremaskine.

Under hakke- og blandingsprocessen tilsættes alle krydderier og saltningsingredienser sammen med starterkulturen i de mængder, opskriften angiver. Den fremstillede pølseblanding stoppes så ved hjælp af en maskine ind i et hylster, der er fremstillet af tyktarm fra køer eller blindtarm fra får, eller et kunstigt fremstillet hylster. Hylsteret bindes med snor eller lukkes med clips i begge ender. Når »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-pølserne er blevet stoppet, hænges de op i træ- eller metalrammer (stænger) på rullestativer. I 2-3 dage tørres og drænes pølserne ved en lufttemperatur på mellem 8 °C (uden brug af starterkulturer) og 24 °C (når der anvendes starterkulturer) og en relativ luftfugtighed på 65-90 %, hvorefter de flyttes til tørrerummet.

Efter tørring og dræning koldrøges »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-pølserne. Denne tekniske proces foregår i specialiserede koldrøgningskamre ved en røg- og lufttemperatur på 14-25 °C i 2-24 timer, alt efter hvilke røgkamre der forefindes i anlægget, hvorefter pølserne tørres. De tørres ved en lufttemperatur på højst 17 °C og en relativ luftfugtighed på højst 85 % i naturlige eller luftkonditionerede kamre. Under tørringen og modningen presses pølserne to til tre gange ved hjælp af pølsepressere af træ, plast eller metal. Produktionslederen afgør ved visuel inspektion, hvornår pølserne er klar til presning. Pølserne placeres først i presseren, når den nederste ende og overfladen er fuldstændig tør at røre ved, og der kan ses små fedtpartikler under pølseskindet. Den efterfølgende presning finder sted, når produktionslederen finder det passende. Pølserne forbliver i pressen i 12-24 timer ved hver presning. Der anvendes forskellige typer mekaniske eller hydrauliske presser til presningen. Det pres, som de forskellige typer presse udøver, afhænger af graden af tørhed som vurderet af produktionslederen. Ved tørreprocessens start er trykket lettere, hvorefter det øges hen imod slutningen af tørringsprocessen. Under presningen hæver det mekaniske tryk temperaturen i produktet en smule. I kombination med den fortættede fugtighed gør dette, at der dannes et lag hvid mug på overfladen.

Fremstillingsprocessen for »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-pølsen tager mindst 20 dage i alt og er færdig, når produktet har fået sin karakteristiske struktur og konsistens.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

»Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-pølsen fremstilles ved hjælp af traditionelle produktionsteknikker og er knyttet til det bulgarske folks historie og identitet. Den er en del af det mangfoldige udbud af råsaltede og rårøgede kødprodukter, der er blevet produceret i årtier i Bulgarien.

Den håndværksmæssige produktionsmetode for »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-pølsen blev praktiseret i det 19. århundrede og i begyndelsen af det 20. århundrede. Fremstillingen af pølserne var traditionelt årstidsbestemt og foregik i naturlige tørrekamre i bjergområder, hvor vejrforholdene var hensigtsmæssige, såsom i byen Troyan.

Den traditionelle fremstillingsmetode, der karakteriseres af tørrings- og røgningsprocessen, er det, der har gjort produktet til en bulgarsk specialitet. Under tørringsprocessen kontrolleres visse parametre (temperatur og fugtighed). På grund af sin popularitet og indførelsen af tørrerum med klimaanlæg, som bevarer det naturlige tørringsmiljø, har fremstillingen af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« bredt sig til alle egne af landet og er blevet industrialiseret, samtidig med at produktets kvalitetsmæssige egenskaber og opskriften er forblevet intakte helt indtil i dag. Mangeårig praksis har vist, at anvendelsen af den traditionelle metode med en veletableret opskrift og teknik giver et råsaltet og røget »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«-kødprodukt med en særlig form og en original smag.

Produktionen af »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« stammer fra midten af det 19. århundrede. Den første hovedproducent var Ilia Taslakov (1846-1942) fra Troyan.

Senere var der ifølge International Trade and Industry Almanac, der blev offentliggjort i 1909, 58 producenter af pastarma- og sujuk-pølser og 56 producenter af lukanka-pølser, herunder »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka«, der var officielt registreret i Bulgarien. (Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. s. 66).

(Tsachev, H. et al. From the cusp of the 20st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. s. 66)

Sammensætningen af og kvalitetskravene til »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« blev første gang officielt standardiseret i 1958 i den bulgarske statsstandard 2589-58 for lukanka-pølser. De grundlæggende regler og standarder for teknikken bag dette produkt af høj kvalitet er blevet fastlagt.

Produktionsteknikken for »Lukanka Troyanska/Troyanska lukanka« er også beskrevet i publikationen Proizvodstvo i plasment na mesni produkti (Produktion og distribution af kødprodukter) i 1963 og i Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya (fremstillingsvejledning for kødprodukter) i 1980 samt i teknisk standard 34-83 »Lukanka Troyanska«, den nationale landbrugsindustrielle organisation (NAPS), Sofia, i 1983, hvor sammensætningen undergik en mindre ændring, som ikke havde nogen indvirkning på produktets organoleptiske egenskaber. Fremstillingsmetoden er forblevet uændret over tid.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---