# Az Európai Unió C 32/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 32 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. január 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 32

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. január 31.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 32/01 | A Bizottság Közleménye az 1169/2011/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásáról | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 32/01

A Bizottság Közleménye az 1169/2011/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásáról

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 32/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. január 30. | 9 |
| | Számvevőszék |
| 2020/C 32/03 | 4/2020. sz. különjelentés Új képalkotó technológiák a közös agrárpolitika ellenőrzésében: összességében egyenletes, az éghajlat- és környezetvédelmi monitoring terén azonban lassúbb előrehaladás | 10 |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2020/C 32/04 | Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokkal kapcsolatos javaslatokról | 11 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 32/05 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség elrendelése (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 32/06 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 16 |
| 2020/C 32/07 | A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 32/02

Euroátváltási árfolyamok — 2020. január 30.

9

Számvevőszék

2020/C 32/03

4/2020. sz. különjelentés Új képalkotó technológiák a közös agrárpolitika ellenőrzésében: összességében egyenletes, az éghajlat- és környezetvédelmi monitoring terén azonban lassúbb előrehaladás

10

Európai adatvédelmi biztos

2020/C 32/04

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokkal kapcsolatos javaslatokról

11

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 32/05

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség elrendelése (
  1
  )

1

15

2020/C 32/06

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

16

2020/C 32/07

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

17

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Beruházási Bank |
| 2020/C 32/08 | SIT 2020 – Pályázati felhívás Világot megváltoztató ötletek: az EBB Intézetének 2020. évi Társadalmi Innovációs Versenye | 18 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 32/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  ) | 19 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 32/10 | (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 20 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

2020/C 32/08

SIT 2020 – Pályázati felhívás Világot megváltoztató ötletek: az EBB Intézetének 2020. évi Társadalmi Innovációs Versenye

18

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 32/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  )

1

19

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 32/10

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az 1169/2011/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásáról

(2020/C 32/01)

1   BEVEZETES

A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a rendelet) 26. cikkének (3) bekezdése szerint ha az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét feltüntetik, és az nem egyezik meg elsődleges összetevője vagy összetevői származási országával vagy eredetének helyével, akkor az érintett elsődleges összetevő származási országát vagy eredetének helyét szintén meg kell adni, vagy legalább az élelmiszer származási országától vagy eredetének helyétől eltérőként kell feltüntetni.

2018. május 28-án a Bizottság elfogadta az (EU) 2018/775 bizottsági végrehajtási rendeletet (2) (a továbbiakban: végrehajtási rendelet), amely megállapítja a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazási feltételeit. A végrehajtási rendelet különösen az elsődleges összetevő(k) származásának jelölési módját teszi egyértelművé és harmonizálja.

E bizottsági közlemény célja, hogy iránymutatással szolgáljon az élelmiszer-vállalkozók és a nemzeti hatóságok számára a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásáról. Ezt a közleményt a rendelet és a végrehajtási rendelet egyéb releváns rendelkezéseivel összefüggésben kell értelmezni. Ez az iránymutatás különösen nem sérti a fogyasztók megtévesztő tájékoztatásának a rendelet 7. cikkében előírt tilalmát. Ez a közlemény az alkalmazandó jogszabályokban már megtalálható rendelkezéseket teszi egyértelművé. Semmilyen módon nem terjeszti ki az említett jogszabályokból fakadó kötelezettségeket, és nem vezet be további követelményeket az érintett vállalkozók és az illetékes hatóságok számára.

E közlemény célja csupán az, hogy segítséget nyújtson a polgárok, a vállalkozók és az illetékes nemzeti hatóságok számára a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének és a végrehajtási rendeletnek az alkalmazásában. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az e közleményben kifejezésre juttatott vélemények nem előlegezhetik meg az Európai Bizottságnak az Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok előtt esetleg képviselendő álláspontját.

2.   A RENDELET 26. CIKKE (3) BEKEZDÉSÉNEK HATÁLYÁVAL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

A rendelet 26. cikke (3) bekezdésének első albekezdése két feltételt állapít meg az elsődleges összetevők különleges jelölési követelményeinek alkalmazása esetében: (1) a végső élelmiszer származási országának vagy eredete helyének feltüntetése, valamint (2) az élelmiszer feltüntetett származási országa vagy eredetének helye nem egyezik meg elsődleges összetevője vagy összetevői származási országával vagy eredetének helyével.

A 26. cikk (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a 26. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében foglalt különleges jelölési kötelezettségek csak a végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó, a végrehajtási rendelet 1. cikkében meghatározott esetekre vonatkoznak.

A végrehajtási rendelet hatálya két esetben korlátozott:

Először is a végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét „valamilyen módon, például olyan nyilatkozatokkal, ábrákkal, szimbólumokkal vagy kifejezésekkel adják meg, amelyek konkrét helyekre vagy földrajzi területekre utalnak, kivéve a szokásos és közönséges nevekben szereplő földrajzi megjelöléseket, amennyiben azok szó szerint jelzik a származást, amelyek azonban általában véve nem minősülnek az élelmiszer származási országa vagy eredete helye megjelölésének”.

Másodszor, a végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy a végrehajtási rendelet hatálya nem terjed ki „ az 1151/2012/EU rendelet (3), az 1308/2013/EU rendelet (4), a 110/2008/EK rendelet (5) vagy a 251/2014/EU rendelet (6) alapján vagy nemzetközi megállapodások értelmében oltalom alatt álló földrajzi árujelzőkre”, valamint a bejegyzett védjegyekre, amennyiben ezek származásra utaló megjelölések. A végrehajtási rendelet (6) preambulumbekezdése e második kivétel tekintetében egyértelművé teszi, hogy bár a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése elvileg alkalmazandó a második kivétellel leírt esetekre is, a releváns végrehajtási szabályok további vizsgálatot igényelnek, és elfogadásukra később kerül sor.

2.1   Hivatkozás az élelmiszer-vállalkozóra

2.1.1   Az élelmiszer-vállalkozó címkén feltüntetett neve/cégneve és címe maga után vonhatja-e a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását?

A rendelet (29) preambulumbekezdése és 2. cikke (2) bekezdésének g) pontja értelmében az élelmiszer-vállalkozó nevével, cégnevével vagy címével kapcsolatosan a címkén feltüntetettmegjelölések a rendelet alkalmazásában nem minősülnek az élelmiszer származási országa vagy eredete megjelölésének. Ezért az élelmiszer-vállalkozó jogalanyára utaló bármely hivatkozás elvileg nem vonja maga után a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását.

Mindazonáltal a szóban forgó megjelölések a rendelet 7. cikke alapján megtévesztőnek minősülhetnek az élelmiszer valódi származási országa vagy eredetének helye tekintetében, ha azok egyértelműen ki vannak emelve a csomagoláson, és amennyiben a konkrét származási helyet vagy az eredet konkrét helyét láthatóan megjelölték, és a származási hely nem egyezik meg az élelmiszer elsődleges összetevőjének származási helyével. Az illetékes nemzeti hatóságoknak ezeket az eseteket a címkén feltüntetett összes információ és a termék teljes megjelenítése figyelembevételével kell értékelniük.

2.2   Márkanevek

2.2.1   A végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint bejegyzett védjeggyel oltalomban nem részesített márkanevek maguk után vonhatják-e a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását?

A végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése egyértelművé teszi, hogy bár a bejegyzett védjegyek részét képező, származásra utaló megjelölések a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartoznak, a végrehajtási rendelet nem alkalmazandó ilyen megjelölésekre, amíg nem kerülnek elfogadásra a 26. cikk (3) bekezdésének az ilyen megjelölésekre való alkalmazására vonatkozó külön szabályok. Az uniós jogalkotó elismerte a külön uniós jogszabályban szabályozott bejegyzett védjegyek sajátosságát és célkitűzéseit, ezért a Bizottság alaposabban meg fogja vizsgálni, hogy az elsődleges összetevő származására utaló megjelölés hogyan tüntetendő fel a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése alapján, amennyiben e megjelölések esetében szükséges. Ezzel szemben a nem bejegyzett védjegynek minősülő földrajzi utalásokat tartalmazó márkanevekre nem vonatkozik ez az ideiglenes kivétel, ezért a végrehajtási rendelet a rendelet 26. cikkének (3) bekezdéséből fakadó kötelezettségeken felül alkalmazandó rájuk.

2.3   Az élelmiszer megnevezése

2.3.1   A földrajzi utalásokat tartalmazó szokásos nevek úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A rendelet 2. cikke (2) bekezdésének o) pontja a következőképpen definiálja a „szokásos nevet”: az élelmiszer értékesítésének helye szerinti tagállamban az élelmiszer neveként a fogyasztók által elfogadott név, amely név nem igényel további magyarázatot.

A végrehajtási rendelet (8) preambulumbekezdése és 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a végrehajtási rendelet hatálya nem terjed ki a szokásos és közönséges nevekre, ideértve azokat a földrajzi megjelöléseket is, amelyek szó szerint jelzik a származást, azonban általában véve nem minősülnek az élelmiszer származási helye vagy eredete helye megjelölésének. Az ilyen nevek gyakran arra a földrajzi helyre, régióra vagy országra utalnak, ahol a kérdéses élelmiszert eredetileg előállították vagy forgalmazták, és bizonyos élelmiszercsoport esetében idővel közönséges/szokásos névvé váltak. Amennyiben nem ezek a közönséges megnevezések és szokásos nevek alakítják ki a kérdéses élelmiszer bizonyos földrajzi származásának fogyasztói megítélését, a használatuk nem vonja maga után a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását.

Példa: frankfurti virsli.

Mivel a kérdés minden egyes tagállam fogyasztóinak értelmezésére vonatkozik, és mivel az EU-ban jelentős eltérések vannak ezen aspektusok fogyasztói megítélésében, eseti alapon kell mérlegelni, hogy egy-egy konkrét név a fogyasztók számára egyértelműen közönséges/szokásos névként értelmezhető-e.

2.3.2   A földrajzi utalást tartalmazó előírt nevek úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A rendelet 2. cikke (2) bekezdésének n) pontja szerint az „előírt név” egy élelmiszernek a rá alkalmazandó uniós rendelkezésekben előírt neve, vagy ilyen uniós rendelkezések hiányában az abban a tagállamban alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekben előírt név, amellyel az élelmiszert a végső fogyasztónak vagy vendéglátásnak, illetve közétkeztetésnek értékesítik.

Másképp fogalmazva: ezek a nevek olyan kodifikált szokásos nevek, amelyeknél a jogalkotó fontosnak tartotta a használatuk harmonizálását és gyakran az általuk meghatározott termékek összetételét annak biztosítása érdekében, hogy a konkrét nevek alatt értékesített élelmiszer jellemzői tekintetében teljesüljenek a fogyasztói elvárások.

A fentiekre tekintettel a földrajzi utalást tartalmazó előírt nevek nem tekintendők úgy, hogy a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában származásra utaló megjelölést közölnek, amikor a jogalkotó már figyelembe vette a rendelet 26. cikkének (3) bekezdését.

2.4   A címkén feltüntetett különböző utalások

2.4.1   A „készült ...-ban/-ben”, az „előállítás helye”, a(z) „...-ban/-ben előállított termék” kifejezések és az utánuk közölt földrajzi utalások úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A „készült (ország)-ban/-ben”, a „gyártás helye (ország)”, az „előállítás helye (ország)” utalásokhoz hasonló utalásokat a fogyasztók a 26. cikk (3) bekezdése értelmében vett, származásra utaló megjelöléshez társítják, ezért elvileg ezek az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét jelölő utalásnak tekintendők. Ezenfelül a szóban forgó kifejezések az előállítási vagy gyártási folyamatra utalnak, amely a feldolgozott élelmiszerek esetében megfelelhet a rendelet alkalmazásában vett származási ország jelentésének, amit az Uniós Vámkódex (7) 60. cikkének (2) bekezdése azon országként határoz meg, ahol az utolsó lényeges, gazdaságilag indokolt feldolgozás vagy megmunkálás történt, aminek eredményeként új terméket állítanak elő, vagy ami az előállítás fontos szakaszát képezi.

Hasonlóképpen, a(z) „(ország)-ban/-ben előállított termék” utalás a fogyasztó számára általában a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében vett származásra utaló megjelölést sugall. Ezen túlmenően a(z) „...-ban/-ben előállított termék” valószínűleg azt is sugallja a fogyasztónak, hogy az élelmiszer egésze, beleértve az összetevőit is, a címkén feltüntetett országból származik.

2.4.2   A „csomagolás helye” vagy az „előállító/gyártó: Y megbízásából X” utalások, valamint az élelmiszer-vállalkozó ezt követően közölt neve és címe úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A „csomagolás helye” utalás egyértelműen jelzi a termék csomagolásának helyét, és mint ilyen, általában nem sugall a fogyasztó számára a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében vett származásra utaló megjelölést. Következésképp annak ellenére, hogy a kérdéses kifejezés földrajzi helyre utal, nem tekintendő úgy, hogy megadja az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét.

Az „előállító/gyártó/csomagoló” (az élelmiszer-vállalkozó neve és címe) vagy az „előállító/gyártó: Y megbízásából X” kifejezések például szó szerint hivatkoznak az érintett élelmiszer-vállalkozóra, és általában nem valószínű, hogy az élelmiszer származására utaló megjelölést sugallnának a fogyasztó számára. Az e közlemény 2.1.1. pontjában kifejtettek értelmében a címkén az élelmiszer-vállalkozó nevével, cégnevével vagy címével kapcsolatos megjelölések nem minősülnek a rendelet értelmében az élelmiszer származási országa vagy eredete megjelölésének.

Mindazonáltal a fogyasztói megítélést a címke alkotóelemeinek összessége befolyásolja, beleértve a termék teljes megjelenítését is. Ezért az élelmiszer származása tekintetében felmerülő, esetlegesen megtévesztő jelleg értékelésekor a csomagolás egészét figyelembe kell venni.

2.4.3   A fogyasztók számára a többnyelvű címkéken kizárólag a helyi nyelvük megtalálásának segítése céljából feltüntetett betűszók, képek vagy egyéb utalások úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

Ezek a megjelölések nem tekintendők származásra utaló megjelölésnek, ha egyértelműen a címkén feltüntetett, élelmiszerrel kapcsolatos tájékoztatás különböző nyelvi változataira hivatkoznak.

2.4.4   A földrajzi utalást is tartalmazó „fajtájú”, „típusú”, „stílusú”, „recept”, „ihletésű” vagy „... módra” kifejezések úgy tekintendők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A „fajtájú”, „típusú”, „stílusú”, „recept”, „ihletésű” vagy „.módra” utalások például rendszerint az élelmiszer receptjére, sajátosságaira vagy az előállítási folyamatára vonatkoznak, és mint ilyenek, elvileg nem tekintendők származásra utaló megjelölésnek.

Az élelmiszer származása tekintetében felmerülő, esetlegesen megtévesztő jelleg értékelésekor azonban a csomagolás egészét figyelembe kell venni. Az is megemlítendő, hogy a rendelet 7. cikke szellemében a fent említett utalások kizárólag akkor indokoltak, ha a kérdéses élelmiszer sajátos jellemzőkkel vagy jelleggel rendelkezik, vagy bizonyos előállítási folyamaton esett át, amely meghatározza a címkén feltüntetett földrajzi hellyel való állítólagos kapcsolatot.

2.4.5   A nemzeti szimbólumok vagy zászlószínek úgy tekinthetők-e, hogy megadják az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét?

A fogyasztók szemszögéből a zászlók és/vagy térképek a származás jelölésének legrelevánsabb hivatkozásai. Ezért a konkrét földrajzi területekre utaló, egyértelmű és látható zászlók és/vagy térképek elvileg a származásra utaló megjelölésnek tekintendők, és következésképp maguk után vonják a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását. Más nemzeti szimbólumokat, például a felismerhető nemzeti emlékműveket, tájakat vagy személyiségeket a fogyasztók az élelmiszer származására utaló megjelölésként érzékelhetik. Mivel azonban a fogyasztók általi értelmezés általában termék- és országfüggő, az adott grafikákat eseti alapon kell értékelni. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak különösen a szimbólumok/grafikák elhelyezését, méretét, betűméretét és az élelmiszer jelölésének általános hátterét kell figyelembe venniük, azaz azt, hogy a jelölés egésze nem téveszti meg a fogyasztókat az élelmiszer származása tekintetében.

Ami a márkaneveket illeti, a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását e közlemény 2.2.1. pontja vázolja.

Külön kell figyelembe venni a képek és más olyan utalások használatát, amelyek nemzeti/helyi eseményre vagy az eseményt ünneplő nemzeti/helyi sportcsapatra vonatkoznak. Alkalmi jellegük miatt ezeket a megjelöléseket eseti alapon kell értékelni annak meghatározása érdekében, hogy maguk után vonják-e a 26. cikk (3) bekezdésének alkalmazását.

2.4.6   Az uniós jogszabályok szerint oltalomban részesített földrajzi árujelzővel vagy védjeggyel ellátott élelmiszerek címkéjén feltüntetett kiegészítő utalások maguk után vonhatják-e a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazását?

Ahogyan a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szerepel, külön szabályok elfogadásáig a végrehajtási rendelet nem alkalmazandó az uniós jogszabályok szerint oltalomban részesített földrajzi árujelzővel vagy bejegyzett védjeggyel ellátott élelmiszerekre. Olyan esetekben, amikor egy élelmiszeren egyéb vizuális utalásokat is feltüntetnek, többek között olyanokat, amelyek ugyanazon vagy eltérő földrajzi helyekre hivatkoznak, az adott utalások akkor tartoznak a végrehajtási rendelet hatálya alá, ha teljesülnek a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek.

2.5   Milyen összefüggés áll fenn a végrehajtási jogi aktus rendelkezései és az ökológiai élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabály között?

A 834/2007/EK tanácsi rendelet (8) (a továbbiakban: az ökológiai élelmiszerekre vonatkozó rendelet) létrehozza az ökológiai termelési szabályok általános keretét, beleértve az ökológiai termelésre utaló kifejezések használatára vonatkozó rendelkezéseket is. Ezenfelül a szóban forgó rendelet megállapítja az ökológiai termékek címkézésére, valamint az uniós logó használatára vonatkozó feltételeket, valamint előírja, hogy a logó használatakor közölni kell a terméket alkotó mezőgazdasági nyersanyagok eredetének helyére utaló megjelölést. Ezek a szabályok a 26. cikk (3) bekezdésében előírt tájékoztatással egyenértékű tájékoztatást adnak a fogyasztónak.

A rendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ez utóbbi a meghatározott élelmiszerekre alkalmazandó külön uniós rendelkezésekben előírt jelölési követelmények sérelme nélkül alkalmazandó. Ebben az összefüggésben az ökológiai élelmiszerekre vonatkozó rendelet rendelkezései lex specialis-nak minősülnek, és a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével szemben mérvadóak. Következésképp minden olyan esetben, amikor az uniós ökológiai logó használatos, a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó.

3   AZ ELSODLEGES ÖSSZETEVO AZONOSITASA

A rendelet 2. cikke (2) bekezdésének q) pontja szerint az „elsődleges összetevő” valamely élelmiszer olyan összetevője vagy összetevői, amelyek az adott élelmiszer több mint 50 %-át teszik ki, vagy amelyet a fogyasztó rendszerint az adott élelmiszer nevével azonosít, és amely esetében legtöbbször mennyiségi jelölés szükséges.

3.1   Hogyan kell azonosítani az elsődleges összetevőt?

A rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában Az élelmiszer-vállalkozók kötelesek tájékoztatást adni a kérdéses élelmiszernek a rendelet 2. cikke (2) bekezdésének q) pontja szerinti elsődleges összetevőjéről (összetevőiről).

Az elsődleges összetevő jogi fogalommeghatározása két kritériumot állapít meg az élelmiszer elsődleges összetevőjének meghatározásához: a) egy mennyiségi kritériumot, amely szerint az összetevő az adott élelmiszer több mint 50 %-át teszi ki, valamint b) egy minőségi kritériumot, amely szerint az összetevőt a fogyasztók rendszerint az adott élelmiszer nevével azonosítják.

Az élelmiszerek elsődleges összetevőjére (összetevőire) vonatkozó információ megadásakor az élelmiszer-vállalkozóknak különböző tényezőket kell figyelembe venniük. Az élelmiszerek mennyiségi összetételén felül körültekintően figyelembe kell venniük különösen azok sajátosságait, jellegét és a címke teljes megjelenítését. A kérdéses élelmiszerről adott tájékoztatás vonatkozásában figyelembe kell venniük a fogyasztói megítélést és elvárásokat is. Az élelmiszer-vállalkozóknak figyelembe kell venniük, hogy egy adott összetevő származására utaló megjelölés valószínűsíthetően lényegesen befolyásolja-e a fogyasztók vásárlási döntéseit, valamint azt, hogy a származásra utaló megjelölés hiánya félrevezetné-e a fogyasztókat.

Megemlítendő az is, hogy a rendelet 7. cikke szellemében az elsődleges összetevő származására utaló megjelölés tekintetében közölt tájékoztatás nem lehet megtévesztő, és semmi esetre sem kerülheti meg a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében megállapított rendelkezéseket és célkitűzéseket.

A tagállamok illetékes hatóságai gondoskodnak a rendelet fenti rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásáról.

3.2   Az élelmiszereknek lehet-e egynél több elsődleges összetevőjük? Ha igen, az egynél több elsődleges összetevőt tartalmazó élelmiszerek esetében minden elsődleges összetevő származását meg kell-e adni?

A rendelet 2. cikke (2) bekezdésének q) pontja az „elsődleges összetevő” fogalommeghatározásában kimondja, hogy ez utóbbi alatt érthető összetevő (a szó egyes számának használata) vagy érthetők összetevők is (a szó többes számának használata). E megfogalmazás szerint arra kell következtetni, hogy az „elsődleges összetevő” fogalommeghatározása lehetővé teszi, hogy az élelmiszereknek egynél több összetevője legyen.

Ezenfelül a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének rendelkezéseiből nyilvánvaló, hogy amennyiben az élelmiszer-vállalkozó a szóban forgó fogalommeghatározás alapján egynél több elsődleges összetevőt azonosít, mindezen elsődleges összetevők származási országát vagy eredetének helyét fel kell tüntetni.

3.3   Lehetséges-e, hogy az elsődleges összetevő fogalommeghatározásának alkalmazása következtében az élelmiszernek nem lesz elsődleges összetevője?

A rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában először is azt kell értékelni, hogy az élelmiszer bármely elsődleges összetevője a rendelet 2. cikke (2) bekezdésének q) pontjában foglalt fogalommeghatározás alapján az élelmiszer elsődleges összetevőjének tekintendő-e. Ez azt feltételezi, hogy az élelmiszernek nem lesz a rendelet értelmében vett elsődleges összetevője, amennyiben egyik összetevője sem teszi ki az élelmiszer több mint 50 %-át, a fogyasztók rendszerint egyik összetevőjét sem azonosítják az adott élelmiszer nevével, és az esetek többségében mennyiségi jelölés nem szükséges.

3.4   A rendelet 26. cikkének (3) bekezdése és következésképp a végrehajtási rendelet vonatkozik-e az egyetlen összetevőből álló termékekre?

A rendelet 26. cikkének (3) bekezdése vonatkozhat egyetlen összetevőből álló feldolgozott termékekre, amennyiben a legutolsó lényeges átalakításuk a nyersanyag-összetevő származási helyétől eltérő helyen történt, vagy amennyiben az összetevőt különböző helyekről szerezték be. Ez a helyzet a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének alkalmazásához vezetne abban az esetben, ha az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét feltüntetik, és az elsődleges összetevő (egyetlen összetevő) származási országa vagy eredetének helye nem egyezik meg az élelmiszer származási országával vagy eredetének helyével.

3.5   Ha a fogyasztók jól tudják, hogy valamely élelmiszer elsődleges összetevője csak az EU-n kívülről szerezhető be, meg kell-e adni a származását?

A rendelet nem rendelkezik olyan kivételről, hogy az elsődleges összetevők származási országát vagy eredetének helyét nem kell feltüntetni, ha az nem egyezik meg az élelmiszer származási országával vagy eredetének helyével. Ezért még abban az esetben is, ha az élelmiszer elsődleges összetevője csak az EU-n kívülről szerezhető be, és a végső élelmiszer származására utaló megjelölés az EU-ra (vagy tagállam(ok)ra) hivatkozik, a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének rendelkezései szerint a kérdéses elsődleges összetevő származására utaló megjelölést fel kell tüntetni.

3.6   Az elsődleges összetevő lehet-e összetett összetevő?

A rendelet 2. cikke (2) bekezdésének h) pontja szerint az „összetett összetevő” olyan összetevő, amely már önmagában egynél több összetevőből áll.

Az összetett összetevő a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozik, ha eleget tesz a rendelet 2. cikke (2) bekezdése q) pontjában foglalt elsődleges összetevő fogalommeghatározásában foglalt feltételeknek.

Ha a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban az elsődleges összetevő származására vonatkozó tájékoztatást meg kell adni, és az elsődleges összetevő összetett összetevő, az élelmiszer-vállalkozóknak az adott élelmiszerre leginkább illő, megfelelő szintű tájékoztatást kell adniuk. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venniük a kérdéses élelmiszer sajátos jellegét, összetételét és gyártási folyamatát, az összetett összetevő elsődleges összetevőjének származására utaló megjelölés (az összetett összetevő elsődleges összetevőjének származási helye, például a betakarítás helye vagy a gazdálkodás helye) fogyasztók általi értelmezését, a fogyasztók elvárásait és érdeklődését, valamint azt, hogy az összetett összetevő összetevőit miként tüntették fel az összetevők felsorolásában.

Megemlítendő az is, hogy a rendelet 7. cikke szellemében az összetett összetevő származására utaló megjelölés tekintetében közölt tájékoztatás nem lehet megtévesztő, és semmi esetre sem kerülheti meg a rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében megállapított rendelkezéseket és célkitűzéseket.

A tagállamok illetékes hatóságai gondoskodnak a rendelet fenti rendelkezéseinek megfelelő végrehajtásáról.

4   FÖLDRAJZI SZINTEK

Annak érdekében, hogy a fogyasztók megalapozott döntéseket hozhassanak, a végrehajtási rendelet meghatározza azokat a különleges szabályokat, amelyeket akkor kell alkalmazni, ha az elsődleges összetevő származási országát vagy eredetének helyét a rendelet 26. cikkének (3) bekezdése alapján adták meg. Ezek a szabályok azt hivatottak biztosítani, hogy az így adott tájékoztatás tartalmilag kellően pontos és informatív legyen.

E célból a végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontja harmonizálja azokat a földrajzi területeket, amelyekre az elsődleges összetevő származására utaló megjelölésnek hivatkoznia kell.

4.1   Ugyanazon elsődleges összetevő származási országa vagy eredetének helye feltüntethető-e különböző földrajzi szintekre hivatkozással (például „EU és Svájc”)?

A végrehajtási rendelet 2. cikke felsorolja azokat a földrajzi területeket, amelyekre az elsődleges összetevő megjelölésének hivatkoznia kell. A rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelmények teljesítése érdekében az élelmiszer-vállalkozóknak a végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontjában felsorolt földrajzi területek egyikét kell választaniuk. E rendelkezés megfogalmazásából nyilvánvaló, hogy a végrehajtási rendelet nem biztosít lehetőséget az elsődleges összetevő esetében benne felsorolt, eltérő földrajzi területek ötvözésére.

Példák:

| — | „Svájc” a 2. cikk a) pontjának iv. alpontjában megállapított földrajzi területnek felel meg. Ezzel szemben az „EU” a 2. cikk a) pontjának i. alpontjában megállapított földrajzi területnek felel meg. A végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontja nem rendelkezik a kettő ötvözésének lehetőségéről. |
| --- | --- |

—

„Svájc” a 2. cikk a) pontjának iv. alpontjában megállapított földrajzi területnek felel meg. Ezzel szemben az „EU” a 2. cikk a) pontjának i. alpontjában megállapított földrajzi területnek felel meg. A végrehajtási rendelet 2. cikkének a) pontja nem rendelkezik a kettő ötvözésének lehetőségéről.

Az élelmiszer-vállalkozók azonban kiegészíthetik az „EU” és a „nem EU” megjelölést további tájékoztatással, amennyiben eleget tesz az élelmiszerekkel kapcsolatos önkéntes tájékoztatás (a rendelet 36. cikke) tekintetében a rendeletben megállapított általános követelményeknek. Ez a tájékoztatás nem lehet félrevezető vagy megtévesztő. Ebben az összefüggésben az élelmiszer-vállalkozók a „Svájc” információt a „nem EU” feliratot kiegészítő további önkéntes tájékoztatásként feltüntethetik.

Példa:

| — | „EU és nem EU” (Svájc) |
| --- | --- |

—

„EU és nem EU” (Svájc)

| — | „EU (Spanyolország) és nem EU (Svájc)” |
| --- | --- |

—

„EU (Spanyolország) és nem EU (Svájc)”

4.2   A tagállamok és a harmadik országok feltüntetése ötvözhető-e az elsődleges összetevő származási országának vagy eredete helyének feltüntetése érdekében?

A végrehajtási rendelet 2. cikke a) pontjának iv. alpontja lehetővé teszi, hogy az elsődleges összetevő származására utaló megjelölésként feltüntethető(k) legyen(ek) a tagállam(ok) vagy harmadik ország(ok). Ez azt feltételezi, hogy a vállalkozók e megjelölések bármelyikét választhatják, vagy mindkettőt használhatják.

5   ELHELYEZES ES MEGJELENITES

Az elsődleges összetevő tekintetében a rendelet szerint adott tájékoztatásnak ki kell egészítenie az élelmiszer származási országára vagy eredetének helyére vonatkozóan a fogyasztók részére nyújtott tájékoztatást. Jól láthatónak, könnyen olvashatónak és adott esetben letörölhetetlennek kell lennie. E célkitűzés elérése érdekében a végrehajtási rendelet 3. cikke a szóban forgó tájékoztatás elhelyezésére és megjelenítésére vonatkozó szabályokat állapít meg.

5.1   Az elsődleges összetevő származási országa feltüntethető-e országkódok használatával?

A rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) pontja értelmében a származási ország vagy az eredet helye kötelezően feltüntetendő a rendelet 26. cikkében megállapított esetekben. Ezenfelül a rendelet 9. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint kötelezően feltüntetett adatokat betűvel és számmal kell jelezni, és ezen túlmenően piktogramok vagy szimbólumok segítségével is feltüntethetők.

A rendelet rendelkezéseiből következik, hogy az elsődleges összetevő származási országát mindig betűvel kell feltüntetni. Ebben a tekintetben a tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy bizonyos országkódok szavaknak tekinthetők-e. Az országkódok különösen akkor fogadhatók el, ha észszerű elvárás volt, hogy a forgalomba hozatal szerinti ország helyesen értelmezze azt, és ne legyen félrevezetve. Ez a helyzet állhat fenn például az „UK”, az „USA” vagy az „EU” rövidítések esetében.

5.2   Amikor a terméknév származásra utaló megjelölést tartalmaz és a terméknév több helyen megtalálható a csomagoláson, az elsődleges összetevő származására utaló megjelölést minden olyan esetben fel kell-e tüntetni, amikor a terméknevet jelölik az élelmiszeren? Ugyanez a kérdés vonatkozik a grafikus megjelölésekre, például a zászlókra.

A végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy amennyiben az élelmiszer származási országát vagy eredetének helyét szavakkal adják meg, az elsődleges összetevő származására vonatkozó információkat ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az élelmiszer származási országának vagy eredete helyének megjelölését. A végrehajtási rendelet nem biztosít olyan rugalmasságot, amely lehetővé tenné az elsődleges összetevő származásának egyszeri feltüntetését, ha a végső élelmiszer származására utaló megjelölés többször szerepel a címkén.

A rendeletből nyilvánvaló, hogy az elsődleges összetevő származására utaló megjelölést a fogyasztók számára egyértelmű és látható módon, mindig ugyanabban a látómezőben kell megjeleníteni, mint az élelmiszer származására utaló megjelölést, beleértve a zászlókat is. Ezért abban az esetben, ha származásra utaló megjelölést vagy zászlókat tartalmazó értékesítési megnevezés ismétlődik a csomagoláson, az elsődleges összetevő(k) származására vonatkozó információknak ennek megfelelően szintén ismétlődniük kell.

5.3   A rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó-e az elsődleges összetevő származására utaló, a végrehajtási rendelet rendelkezéseinek megfelelően feltüntetett megjelölésre is?

A rendelet 13. cikke az élelmiszerekkel kapcsolatos – a rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében felsorolt – kötelező információk, és ennek megfelelően – a rendelet 26. cikkében (a rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i) pontjában) előírt esetekben – a származási országra vagy az eredet helyére vonatkozó információk feltüntetésére is irányadó általános elveket határoz meg. A rendelet 13. cikkének rendelkezései a meghatározott élelmiszercsoportokra alkalmazandó külön uniós rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandóak.

A végrehajtási rendelet az elsődleges összetevő származására utaló megjelölésre vonatkozóan konkrét megjelenítési követelményeket állapít meg. A végrehajtási rendelet 3. cikke arról rendelkezik, hogy a megadott információkat ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az élelmiszer származási országának vagy eredete helyének megjelölését, és a betűméret x-magasságának az élelmiszer származására utaló megjelölésére alkalmazott betűméret x-magasságának legalább 75 %-át kell kitennie. Ezen túlmenően kimondja, hogy az elsődleges összetevő származására utaló megjelölésre vonatkozó tájékoztatást 1,2 mm-nél nem kisebb betűméretben kell megadni.

A végrehajtási rendelet fent említett konkrét követelményeit ki kell egészíteni a rendelet 13. cikkének horizontális rendelkezéseivel, amelyek együttesen alkalmazandóak.

A rendelet 13. cikkének (3) bekezdése a kis méretű csomagok (a 80 cm2-nél kisebb felületű csomagok) esetében a kötelező adatok előírt betűmérete tekintetében kivételről rendelkezik. Mivel a rendelet 13. cikkének rendelkezései alkalmazandóak a rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében felsorolt kötelező adatokra, az elsődleges összetevő származására utaló azon megjelölésre is alkalmazandóak, amelyet a rendelet 26. cikke (3) bekezdésének megfelelően adtak meg. Ezért azon csomagolások vagy tárolóedények esetében, amelyeknek legnagyobb felülete kisebb mint 80 cm2, a végrehajtási rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett betűméret x-magassága legalább 0,9 mm.

---

(1)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(2)  HL L 131., 2018.5.29., 8. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 251/2014/EU rendelete (2014. február 26.) az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 84., 2014.3.20., 14. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (átdolgozás) (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(8)  A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/9

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. január 30.

(2020/C 32/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1029 |
| JPY | Japán yen | 120,03 |
| DKK | Dán korona | 7,4729 |
| GBP | Angol font | 0,84183 |
| SEK | Svéd korona | 10,6398 |
| CHF | Svájci frank | 1,0690 |
| ISK | Izlandi korona | 135,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,1738 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,250 |
| HUF | Magyar forint | 338,36 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2873 |
| RON | Román lej | 4,7770 |
| TRY | Török líra | 6,5970 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6412 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4577 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5678 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6973 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5030 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 315,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,2673 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6504 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4423 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 094,84 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5087 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,246 |
| RUB | Orosz rubel | 69,6719 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,405 |
| BRL | Brazil real | 4,6836 |
| MXN | Mexikói peso | 20,6985 |
| INR | Indiai rúpia | 79,0110 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1029

JPY

Japán yen

120,03

DKK

Dán korona

7,4729

GBP

Angol font

0,84183

SEK

Svéd korona

10,6398

CHF

Svájci frank

1,0690

ISK

Izlandi korona

135,90

NOK

Norvég korona

10,1738

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,250

HUF

Magyar forint

338,36

PLN

Lengyel zloty

4,2873

RON

Román lej

4,7770

TRY

Török líra

6,5970

AUD

Ausztrál dollár

1,6412

CAD

Kanadai dollár

1,4577

HKD

Hongkongi dollár

8,5678

NZD

Új-zélandi dollár

1,6973

SGD

Szingapúri dollár

1,5030

KRW

Dél-Koreai won

1 315,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,2673

CNY

Kínai renminbi

7,6504

HRK

Horvát kuna

7,4423

IDR

Indonéz rúpia

15 094,84

MYR

Maláj ringgit

4,5087

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,246

RUB

Orosz rubel

69,6719

THB

Thaiföldi baht

34,405

BRL

Brazil real

4,6836

MXN

Mexikói peso

20,6985

INR

Indiai rúpia

79,0110

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/10

---

4/2020. sz. különjelentés

„Új képalkotó technológiák a közös agrárpolitika ellenőrzésében: összességében egyenletes, az éghajlat- és környezetvédelmi monitoring terén azonban lassúbb előrehaladás”

(2020/C 32/03)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „Új képalkotó technológiák a közös agrárpolitika ellenőrzésében: összességében egyenletes, az éghajlat- és környezetvédelmi monitoring terén azonban lassúbb előrehaladás” című, 4/2020. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán (http://eca.europa.eu).

---

Európai adatvédelmi biztos

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/11

---

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokkal kapcsolatos javaslatokról

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

(2020/C 32/04)

2018 áprilisában a Bizottság két javaslatot terjesztett elő – egy rendeletre és egy irányelvre vonatkozóan – egy olyan jogi keret létrehozása érdekében, amely megkönnyítené és felgyorsítaná a rendőri és igazságügyi hatóságok számára az elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférést a határokon átnyúló ügyekben. Azóta a Tanács általános megközelítéseket fogadott el a javaslatokkal kapcsolatban, az Európai Parlament pedig több munkadokumentumot is kiadott. Az Európai Adatvédelmi Testület kiadta véleményét. Ehhez kapcsolódóan nemzetközi szintű fejleményekre került sor, különösen az Egyesült Államokkal az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről szóló nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése, valamint a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvével kapcsolatos munka révén. E véleménnyel az európai adatvédelmi biztos új információkkal kívánja ellátni az uniós jogalkotót a javaslatokkal kapcsolatos soron következő munkához, figyelembe véve a fent felsorolt fejleményeket.

Az új technológiák révén átalakított mai világban az idő gyakran alapvető fontosságú ahhoz, hogy e hatóságok hozzájussanak a feladataik ellátásához nélkülözhetetlen adatokhoz. Ugyanakkor a bűnüldöző hatóságok még a belföldi ügyek vizsgálata során is egyre inkább „határokon átnyúló helyzetekben” találják magukat pusztán azért, mert külföldi szolgáltatót használtak fel, és az információkat elektronikusan egy másik tagállamban tárolják. Az európai adatvédelmi biztos támogatja az annak biztosítására irányuló célkitűzést, hogy a bűnüldöző hatóságok számára hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a bűncselekmények kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására és különösen üdvözli a javaslatok azon célkitűzését, hogy az EU-n belüli eljárások egyszerűsítése révén felgyorsítsák és megkönnyítsék az adatokhoz való hozzáférést a határokon átnyúló ügyekben.

Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy az e területre vonatkozó valamennyi kezdeményezésnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartáját és az uniós adatvédelmi keretet, és alapvető fontosságú valamennyi szükséges biztosíték meglétének biztosítása. Különösen az alapvető jogok határokon átnyúló elektronikus bizonyítékok gyűjtésének folyamatában való hatékony védelme teszi szükségessé a végrehajtó tagállam igazságügyi hatóságainak nagyobb mértékű bevonását. E folyamatba a lehető leghamarabb rendszeresen be kell vonni őket, lehetőséget kell kapniuk arra, hogy felülvizsgálják a határozatok Chartának való megfelelését, és ennek alapján kötelesek megindokolni a megtagadást.

Emellett pontosítani kell az adatkategóriáknak a javasolt rendeletben szereplő fogalommeghatározásait, és biztosítani kell azok összhangját az uniós jog adatkategóriákra vonatkozó egyéb fogalommeghatározásaival. Javasolja továbbá a közlésre kötelező európai határozat tárgyát képező bűncselekménytípusok és az érintett adatkategóriák közötti egyensúly újraértékelését, tekintettel az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatára.

Az európai adatvédelmi biztos ezen túlmenően konkrét ajánlásokat tesz az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó javaslatok számos javítást igénylő szempontja tekintetében: a határozatok és a továbbított adatok hitelessége és bizalmas jellege, a megőrzést elrendelő európai határozatok szerinti korlátozott megőrzés, az alkalmazandó adatvédelmi keret, az érintettek jogai, a mentességekkel és kiváltságokkal rendelkező érintettek, a jogi képviselők, a közlésre kötelező európai határozatoknak való megfelelésre vonatkozó határidők, valamint a szolgáltatók azon lehetősége, hogy kifogást emeljenek a határozatokkal szemben.

Végezetül az európai adatvédelmi biztos nagyobb egyértelműséget kér a javasolt rendelet és a jövőbeli nemzetközi megállapodások közötti kölcsönhatást illetően. A javasolt rendeletnek fenn kell tartania az adatvédelem magas szintjét az EU-ban, és referenciaként kell szolgálnia az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről szóló nemzetközi megállapodásokról folytatott tárgyalások során.

1.   BEVEZETÉS ÉS HÁTTÉR

| 1. | A Bizottság 2018. április 17-én két jogalkotási javaslatot (a továbbiakban: a javaslatok) tett közzé hatásvizsgálattal (1) együtt:






  — | A büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló rendeletre irányuló javaslat (2) (a továbbiakban: a javasolt rendelet); |
| --- | --- | --- |

1.

—

A büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló rendeletre irányuló javaslat (2) (a továbbiakban: a javasolt rendelet);

| — | a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre irányuló javaslat (3) (a továbbiakban: javasolt irányelv). |
| --- | --- |

—

a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre irányuló javaslat (3) (a továbbiakban: javasolt irányelv).

| 2. | A javasolt rendelet párhuzamosan létezne a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelvvel (a továbbiakban: az ENYH-irányelv) (4), amelynek célja a bizonyítékgyűjtés folyamatának megkönnyítése egy másik tagállam területén, és amely a bizonyítékgyűjtés valamennyi típusára kiterjed, beleértve az elektronikus adatokat is (5). Az ENYH-irányelv elfogadásában részt vevő valamennyi tagállamnak (6) 2017 májusáig kellett átültetnie azt nemzeti jogába (7). |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2018. szeptember 26-án az Európai Adatvédelmi Testület (8) véleményt (9) fogadott el a javaslatokról. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács 2018. december 7-én, illetve 2019. március 8-án elfogadta a rendeletjavaslatra (10), illetve az irányelvjavaslatra (11) vonatkozó általános megközelítését. Az Európai Parlament számos munkadokumentumot tett közzé. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslatok elfogadását megelőzően a Bizottság szolgálatai informális egyeztetést folytattak vele. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli továbbá az e véleményre való hivatkozásokat a javasolt rendelet (66) preambulumbekezdésében és az irányelvjavaslat (24) preambulumbekezdésében. |
| --- | --- |

5.

| 6. | 2019. február 5-én a Bizottság két ajánlást fogadott el tanácsi határozatokra vonatkozóan: az Európai Unió (EU) és az Amerikai Egyesült Államok (USA) közötti, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó elektronikus bizonyítékokhoz való határon átnyúló hozzáférésről szóló nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásra irányuló ajánlást (12) és a Bizottságnak az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményének (185. sz. CETS) (a továbbiakban: számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény) második kiegészítő jegyzőkönyvére vonatkozó tárgyalásokon az EU nevében való részvételének engedélyezésére irányuló ajánlást (13). A két ajánlás két európai adatvédelmi biztosi vélemény tárgyát képezte (14). Az USA-val és az Európa Tanáccsal folytatott tárgyalások szorosan kapcsolódnak egymáshoz. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága 2019 februárjában hasonló leveleket intézett az európai adatvédelmi biztoshoz és az Európai Adatvédelmi Testülethez, amelyekben az USA kongresszusa által 2018 márciusában elfogadott egyesült államokbeli CLOUD törvénynek (15) az adatvédelem európai jogi keretére gyakorolt hatásának jogi értékelését kérték. 2019. július 12-én az európai adatvédelmi biztos és az Európai Adatvédelmi Testület előzetes értékelésükkel közös választ fogadott el erre a kérésre (16). |
| --- | --- |

7.

| 8. | 2019. október 3-án az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok kétoldalú megállapodást írt alá az elektronikus bizonyítékokhoz való, súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából történő, határokon átnyúló hozzáférésről (17). Ez az első olyan végrehajtási megállapodás, amely lehetővé teszi az egyesült államokbeli szolgáltatók számára, hogy eleget tegyenek az Egyesült Államok CLOUD törvénye szerinti, külföldi országokból érkező tartalomadatok iránti kérelmeknek. |
| --- | --- |

8.

Ez a vélemény mindkét javaslatra kiterjed, ugyanakkor elsősorban a javasolt rendeletre összpontosít. Az európai adatvédelmi biztos feladatával összhangban a vélemény elsősorban a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jogra összpontosít, és célja, hogy összhangban legyen az Európai Adatvédelmi Testület 23/2018. sz. véleményével és kiegészítse azt, figyelembe véve a Tanács általános megközelítéseit és az Európai Parlament munkadokumentumait is.

5.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 70. | Az európai adatvédelmi biztos támogatja annak biztosítására irányuló célkitűzést, hogy hatékony eszközök álljanak a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok rendelkezésére a bűncselekmények kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására az új technológiák révén átalakult világban. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor biztosítani kívánja, hogy ez az intézkedés teljes mértékben tiszteletben tartsa a Chartát és az uniós adatvédelmi vívmányokat. A javasolt rendelet előírná a személyes adatok tárolását és közlését az EU-n belül és kívül a tagállamok illetékes hatóságai, magánszervezetek és egyes esetekben harmadik országok hatóságai között. Ez a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő, a Charta 7. és 8. cikkében biztosított két alapvető jog korlátozását vonná maga után. Ahhoz, hogy az ilyen korlátozások jogszerűek legyenek, meg kell felelniük a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek és különösen a szükségesség feltételének. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Az európai adatvédelmi biztos először is úgy véli, hogy tovább kell vizsgálni azokat az egyéb alternatívákat, amelyek nagyobb biztosítékokat nyújtanának, miközben ugyanazon célokat valósítanák meg. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Másodszor, az európai adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a javasolt rendelet már tartalmaz számos eljárási biztosítékot. Az európai adatvédelmi biztos azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a KKEHT és MKEHT Chartának való megfelelése felülvizsgálatának fontos feladatát a szolgáltatókra bízzák, és javasolja, hogy a végrehajtó tagállam által kijelölt igazságügyi hatóságokat a lehető leghamarabb vonják be az elektronikus bizonyítékok gyűjtésének folyamatába. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Az európai adatvédelmi biztos javasolja az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó adatok kategóriáinak meghatározása és a konkrét adatkategóriák uniós jog szerinti meglévő meghatározásai közötti további összhang biztosítását, valamint a hozzáférési adatok kategóriájának felülvizsgálatát, vagy azt, hogy az ezen adatokhoz való hozzáférést a tranzakciós és tartalmi adatok kategóriáihoz való hozzáférésre vonatkozó feltételekhez hasonló feltételek szerint nyújtsák be. A javasolt rendeletnek világos és egyértelmű fogalommeghatározásokat kell tartalmaznia az egyes adatkategóriákra vonatkozóan annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél számára biztosítsa a jogbiztonságot. Javasolja továbbá az előfizetői adatok kategóriája javasolt meghatározásának módosítását annak további pontosítása érdekében. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Javasolja továbbá a közlésre kötelező európai határozat alapját képező bűncselekménytípusok és az érintett adatkategóriák közötti egyensúly újraértékelését, figyelembe véve az Európai Unió Bírósága közelmúltbeli vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Különösen a tranzakciós és tartalomra vonatkozó adatok közlését elrendelő, közlésre kötelező európai határozat kibocsátásának lehetőségét kell a súlyos bűncselekményekre korlátozni. Az európai adatvédelmi biztos ideális esetben előnyben részesítené a tranzakciós és tartalomra vonatkozó adatok közlését elrendelő, közlésre kötelező európai határozat tekintetében a konkrét súlyos bűncselekmények kimerítő listájának meghatározását, ami valamennyi érintett fél számára szintén növelné a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlásokat is tesz, amelyek célja az adatvédelem és a magánélethez való jog tiszteletben tartásának biztosítása, valamint a bizonyítékok gyors összegyűjtése konkrét büntetőeljárások céljából. Ezek az ajánlások az érintett felek közötti adattovábbítás biztonságára, a határozatok és tanúsítványok hitelességére, valamint a megőrzésre kötelező európai határozat keretében történő korlátozott adatmegőrzésre összpontosítanak. |
| --- | --- |

75.

| 76. | A fenti általános megjegyzéseken és főbb javaslatokon túl az európai adatvédelmi biztos e véleményben további ajánlásokat tett a javaslatok alábbi szempontjaihoz:






  — | az alkalmazandó adatvédelmi keretre való hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

76.

—

az alkalmazandó adatvédelmi keretre való hivatkozás;

| — | az érintettek jogai (fokozott átláthatóság és a jogorvoslathoz való jog); |
| --- | --- |

—

az érintettek jogai (fokozott átláthatóság és a jogorvoslathoz való jog);

| — | mentességekben és kiváltságokban részesülő érintettek; |
| --- | --- |

—

mentességekben és kiváltságokban részesülő érintettek;

| — | jogi képviselők kijelölése a büntetőügyekben folytatott bizonyítékgyűjtéshez; |
| --- | --- |

—

jogi képviselők kijelölése a büntetőügyekben folytatott bizonyítékgyűjtéshez;

| — | a KKEHT-nek való megfelelésre és az adatok előállítására vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

—

a KKEHT-nek való megfelelésre és az adatok előállítására vonatkozó határidők;

| — | a szolgáltatók azon lehetősége, hogy korlátozott indokok alapján kifogást emeljenek a határozatok ellen. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatók azon lehetősége, hogy korlátozott indokok alapján kifogást emeljenek a határozatok ellen.

| 77. | Végezetül az európai adatvédelmi biztos tisztában van a kezdeményezés előterjesztésének és a két tanácsi határozat elfogadásának tágabb összefüggéseivel, amely határozatok közül az egyik az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyvére, a másik pedig az Egyesült Államokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos nagyobb egyértelműséget kér a javasolt rendelet és a nemzetközi megállapodások közötti kölcsönhatás tekintetében. Az európai adatvédelmi biztos konstruktívan kíván hozzájárulni a végleges szövegek és az uniós adatvédelmi keret közötti összhang és összeegyeztethetőség biztosításához. |
| --- | --- |

77.

Brüsszel, 2019. november 6.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

az európai adatvédelmi biztos helyettese

---

(1)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Hatásvizsgálat, SWD(2018) 118 final (a továbbiakban: hatásvizsgálat), elérhető: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD%3A2018%3A118%3AFIN.

1

(2)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról, COM(2018) 225 final.

2

(3)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról, COM(2018) 226 final.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/41/EU irányelve (2014. április 3.) a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról (HL L 130., 2014.5.1., 1. o.); lásd a javasolt rendelet 23. cikkét.

4

(5)  Az ENYH-irányelv közvetlen együttműködést ír elő az egyik tagállam kibocsátó hatósága és egy másik tagállam végrehajtó hatósága között, vagy adott esetben az érintett tagállam(ok) által kijelölt központi hatóságon (vagy hatóságokon) keresztül. Az ENYH-irányelv célja, hogy szabványosított formanyomtatványok és szigorú határidők biztosításával és a határokon átnyúló együttműködés számos akadályának megszüntetésével előmozdítsa és felgyorsítsa ezen együttműködést, például „[a] kibocsátó hatóság az ENYH-t olyan intézkedés meghozatala érdekében is kibocsáthatja, amelynek célja a bizonyítékként felhasználható elemek megsemmisítésének, átalakításának, áthelyezésének, átadásának vagy elidegenítésének ideiglenes megakadályozása” és „[a] végrehajtó hatóságnak a lehető leghamarabb határoznia kell az ideiglenes intézkedésről, és amennyiben lehetséges, az ENYH kézhezvételétől számított 24 órán belül közölnie kell döntését” (32. cikk); továbbá a kettős büntethetőség követelménye nem vonatkozik az adott telefonszámhoz vagy IP-címhez tartozó előfizetéssel rendelkező személyek ENYH végrehajtása érdekében történő azonosítására (a 11. cikk (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 10. cikk (2) bekezdésének e) pontja).

5

„[a] kibocsátó hatóság az ENYH-t olyan intézkedés meghozatala érdekében is kibocsáthatja, amelynek célja a bizonyítékként felhasználható elemek megsemmisítésének, átalakításának, áthelyezésének, átadásának vagy elidegenítésének ideiglenes megakadályozása”

„[a] végrehajtó hatóságnak a lehető leghamarabb határoznia kell az ideiglenes intézkedésről, és amennyiben lehetséges, az ENYH kézhezvételétől számított 24 órán belül közölnie kell döntését”

(6)  Dánia és Írország kivételével valamennyi tagállam

6

(7)  2017-ben vagy 2018-ban valamennyi részt vevő tagállam átültette nemzeti jogába az ENYH-irányelvet. Lásd az Európai Igazságügyi Hálózat szerinti végrehajtási státuszt: https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/EJN_Library_StatusOfImpByCat.aspx?CategoryId=120.

7

(8)  Az általános adatvédelmi rendelet 68. cikkével létrehozott Európai Adatvédelmi Testület a hatályon kívül helyezett 95/46/EK irányelv 29. cikkével létrehozott munkacsoport helyébe lépett. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoporthoz hasonlóan az Európai Adatvédelmi Testület tagjai a nemzeti adatvédelmi hatóságok képviselői és az európai adatvédelmi biztos.

8

(9)  A büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló bizottsági javaslatokról szóló, 2018. szeptember 26-i 23/2018 vélemény (70. cikk (1) bekezdés b) pont) (a továbbiakban: az Európai Adatvédelmi Testület 23/2018 véleménye), elérhető az alábbi internetcímen: https://edpb.europa.eu/sites/edpb/files/files/file1/eevidence_opinion_final_en.pdf.

9

(10)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/12/07/regulation-on-cross-border-access-to-e-evidence-council-agrees-its-position/#.

10

(11)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2019/03/08/e-evidence-package-council-agrees-its-position-on-rules-to-appoint-legal-representatives-for-the-gathering-of-evidence/.

11

(12)  Ajánlás – A Tanács határozata az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó elektronikus bizonyítékokhoz való határon átnyúló hozzáférésről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról, COM(2019) 70 final.

12

(13)  Ajánlás – A Tanács határozata az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményének (185. sz. CETS) második kiegészítő jegyzőkönyvére vonatkozó tárgyalásokon való részvétel engedélyezéséről, COM(2019) 71 final. Mostanra az EU valamennyi tagállama aláírta az Európa Tanács számítástechnikai bűnözéssel és elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatos fokozott nemzetközi együttműködésről szóló egyezményét, és szinte valamennyi tagállam ratifikálta azt. Írországban és Svédországban még folyamatban van a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény ratifikációja. A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény kötelező erejű nemzetközi okmány, amely arra kötelezi a szerződő feleket, hogy nemzeti jogukban határozzák meg az elektronikus hálózatokkal szemben vagy azokon keresztül elkövetett konkrét bűncselekményeket, és hozzanak létre olyan különleges hatásköröket és eljárásokat, amelyek lehetővé teszik nemzeti hatóságaik számára bűnügyi nyomozásaik lefolytatását, ideértve a bűncselekményre vonatkozó bizonyítékok elektronikus formában történő gyűjtését is. Ez az egyezmény előmozdítja továbbá a szerződő felek közötti nemzetközi együttműködést. Léteznek konkrét intézkedések az adatok változékonyságából eredő kihívások kezelésére. E tekintetben az egyezmény rendelkezik a tárolt számítógépes adatok gyorsított megőrzéséről. Mivel a megszerzett bizonyítéknak a megkereső állam részére történő átadása a hivatalos kölcsönös jogsegély iránti kérelemről szóló jogerős határozat függvénye, a megőrzésre nem vonatkozik a megtagadás összes indoka, különösen a kettős büntethetőség csak kivételes esetekben feltétel (29. cikk).

13

(14)  Az európai adatvédelmi biztos 2/2019. sz. véleménye az elektronikus bizonyítékokhoz való határon átnyúló hozzáférésről szóló EU–USA megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazásról, valamint 3/2019. sz. véleménye a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvére irányuló tárgyalásokon való részvételről.

14

(15)  Elérhető: https://www.congress.gov/bill/115th-congress/house-bill/1625/text.

15

(16)  https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/letters/epdb-edps-joint-response-libe-committee-impact-us-cloud-act_fr.

16

(17)  https://www.gov.uk/government/publications/ukusa-agreement-on-access-to-electronic-data-for-the-purpose-of-countering-serious-crime-cs-usa-no62019.

17

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/15

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség elrendelése

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 32/05)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Cayenne – Camopi
  Saint Georges – Camopi |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja | 2020. július 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Délibération n° AP-2019-94 du 18 décembre 2019 – Nouvelles Obligations de Service Public relatives au transport aérien intérieur (a 2019. december 18-i AP-2019-94. sz. határozat: Új közszolgáltatási kötelezettségek a belföldi légi közlekedésben)
  https://www.ctguyane.fr/deliberations/ |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Cayenne – Camopi

Saint Georges – Camopi

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja

2020. július 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Délibération n° AP-2019-94 du 18 décembre 2019 – Nouvelles Obligations de Service Public relatives au transport aérien intérieur (a 2019. december 18-i AP-2019-94. sz. határozat: Új közszolgáltatási kötelezettségek a belföldi légi közlekedésben)

https://www.ctguyane.fr/deliberations/

---

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/16

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 32/06)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Cayenne – Maripasoula;
  Cayenne – Saül;
  Cayenne – Grand Santi;
  St Laurent du Maroni – Grand Santi;
  St Laurent du Maroni – Maripasoula |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja | 1996. július 30. (Cayenne – Maripasoula és Cayenne – Saül)
  2005. április 25. (St Laurent du Maroni – Grand Santi)
  2005. június 1. (Cayenne – Grand Santi és St Laurent du Maroni – Maripasoula) |
| A módosítások hatálybalépésének időpontja | 2020. július 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Délibération n° AP-2019-94 du 18 décembre 2019 – Nouvelles Obligations de Service Public relatives au transport aérien intérieur (a 2019. december 18-i AP-2019-94. sz. határozat: Új közszolgáltatási kötelezettségek a belföldi légi közlekedésben)
  https://www.ctguyane.fr/deliberations/ |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Cayenne – Maripasoula;

Cayenne – Saül;

Cayenne – Grand Santi;

St Laurent du Maroni – Grand Santi;

St Laurent du Maroni – Maripasoula

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja

1996. július 30. (Cayenne – Maripasoula és Cayenne – Saül)

2005. április 25. (St Laurent du Maroni – Grand Santi)

2005. június 1. (Cayenne – Grand Santi és St Laurent du Maroni – Maripasoula)

A módosítások hatálybalépésének időpontja

2020. július 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Délibération n° AP-2019-94 du 18 décembre 2019 – Nouvelles Obligations de Service Public relatives au transport aérien intérieur (a 2019. december 18-i AP-2019-94. sz. határozat: Új közszolgáltatási kötelezettségek a belföldi légi közlekedésben)

https://www.ctguyane.fr/deliberations/

---

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/17

---

A Bizottság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 32/07)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonalak | 1. csoport (Kelet):
  Cayenne – Camopi
  Saint Georges – Camopi
  2. csoport (Nyugat):
  Cayenne – Maripasoula
  Cayenne – Saül
  Cayenne – Grand Santi
  St Laurent du Maroni – Grand Santi
  St Laurent du Maroni – Maripasoula |
| A szerződés időbeli hatálya | 5 év |
| A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje | 2020. március 31. |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Hôtel de la Collectivité Territoriale de Guyane
  Carrefour de Suzini – 4179, route de Montabo
  BP 47025 – 97307 Cayenne Cedex
  https://www.ctguyane.fr/marches-publics/ |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonalak

1. csoport (Kelet):

Cayenne – Camopi

Saint Georges – Camopi

2. csoport (Nyugat):

Cayenne – Maripasoula

Cayenne – Saül

Cayenne – Grand Santi

St Laurent du Maroni – Grand Santi

St Laurent du Maroni – Maripasoula

A szerződés időbeli hatálya

5 év

A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje

2020. március 31.

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Hôtel de la Collectivité Territoriale de Guyane

Carrefour de Suzini – 4179, route de Montabo

BP 47025 – 97307 Cayenne Cedex

https://www.ctguyane.fr/marches-publics/

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Beruházási Bank

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/18

---

SIT 2020 – Pályázati felhívás

Világot megváltoztató ötletek: az EBB Intézetének 2020. évi Társadalmi Innovációs Versenye

(2020/C 32/08)

Az EBB Intézete kilencedik alkalommal rendezi meg Társadalmi Innovációs Versenyét

A Társadalmi Innovációs Verseny célja a társadalmi és környezeti hatással járó innovatív elképzelések előmozdítása és az ilyen irányú kezdeményezések jutalmazása, a legkülönfélébb területeket érintő projektekre kiterjedően, az oktatástól, az egészségügytől és a munkahelyteremtéstől az új technológiákig, rendszerekig és eljárásokig. Minden projekt az általános kategória két díjáért áll versenyben, emellett az idei év témakörével – környezetvédelem (különös tekintettel a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megőrzésére) – foglalkozó projektek a speciális kategória két díjáért is versengenek. A győztes projektek mindkét kategóriában első, illetve második díjban részesülnek, amelyek 50 000, illetve 20 000 eurós jutalommal járnak.

Kövessen minket a Facebookon: www.facebook.com/EibInstitute

A versennyel és az innovatív pályázatok benyújtásának módjával kapcsolatos további információkért kérjük, látogasson el az alábbi oldalra: http://institute.eib.org/programmes/social/social-innovation-tournament/

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 32/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | United Technologies Corporation (a továbbiakban: UTC, USA), |
| --- | --- |

—

United Technologies Corporation (a továbbiakban: UTC, USA),

| — | Raytheon Company (a továbbiakban: Raytheon, USA). |
| --- | --- |

—

Raytheon Company (a továbbiakban: Raytheon, USA).

Az UTC az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a Raytheon egésze felett.

Az összefonódásra szerződés útján vagy más módon kerül sor.

2.

| — | az UTC esetében: csúcstechnológiai termékek szállítása és szolgáltatások nyújtása épületrendszerek és az (űr)repülési ágazat számára; az UTC jelenleg a következő fő üzleti egységekből áll: Otis Elevator Company; Carrier; Pratt & Whitney; és Collins Aerospace Systems (a United Technologies Aerospace Systems és a Rockwell Collins összefonódásával létrejött, nemrégiben átnevezett vállalkozás), |
| --- | --- |

—

az UTC esetében: csúcstechnológiai termékek szállítása és szolgáltatások nyújtása épületrendszerek és az (űr)repülési ágazat számára; az UTC jelenleg a következő fő üzleti egységekből áll: Otis Elevator Company; Carrier; Pratt & Whitney; és Collins Aerospace Systems (a United Technologies Aerospace Systems és a Rockwell Collins összefonódásával létrejött, nemrégiben átnevezett vállalkozás),

| — | a Raytheon esetében: a védelmi területen tevékenykedő vállalkozó; a Raytheon irányított fegyvereket, érzékelőket, elektronikai berendezéseket szállít, valamint professzionális szolgáltatásokat nyújt katonai és kereskedelmi ügyfeleknek. |
| --- | --- |

—

a Raytheon esetében: a védelmi területen tevékenykedő vállalkozó; a Raytheon irányított fegyvereket, érzékelőket, elektronikai berendezéseket szállít, valamint professzionális szolgáltatásokat nyújt katonai és kereskedelmi ügyfeleknek.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9434 — UTC/Raytheon

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 31.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 32/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 32/20

---

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 32/10)

Ez az értesítés (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági (1) rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Brachetto d’Acqui / ACQUI”

Hivatkozási szám: PDO-IT-A1382-AM04

Az értesítés időpontja: 2019.09.25.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A borok leírása

Leírás és indokolás

A Brachetto d’Acqui vagy Acqui típusok csendes és pezsgő változatában a minimális összes savtartalom 5 g/l-ről 4,5 g/literre módosul.

Ezenkívül a pezsgő változatban a minimális cukormentes kivonat 18 g/l-ről 17 g/l-re csökken.

Indokolás:

Az éghajlati viszonyok változása befolyásolta a szőlők növényfejlődési szakaszait és érési folyamatát – gyakran előfordul, hogy a szőlő korábban beérik és a mustok, ennek következtében pedig a borok savtartalma is csökken. Ezért szükség volt a minimális összes savtartalom szintjének csökkentésére 0,5 gramm/literrel.

A minimális cukormentes kivonat 1 gramm/literrel való csökkentése a hivatalos módszerre vonatkozó formális módosítás, a korábbi nettó szárazanyag-tartalomhoz képest.

A módosítás az egységes dokumentum 1.4 szakaszára és a termékleírás 6. pontjára vonatkozik.

2.   Borkészítési terület és palackozás

Leírás és indokolás

| a) | újrafogalmazásra kerülnek a borkészítési területre és a palackozásra vonatkozó rendelkezések és a vonatkozó eltérések, a termékleírás 5. cikkének (1) és (11) bekezdésében előírt valamennyi művelet ugyanazon cikk (1) és (2) bekezdésébe kerül; |
| --- | --- |

a)

újrafogalmazásra kerülnek a borkészítési területre és a palackozásra vonatkozó rendelkezések és a vonatkozó eltérések, a termékleírás 5. cikkének (1) és (11) bekezdésében előírt valamennyi művelet ugyanazon cikk (1) és (2) bekezdésébe kerül;

| b) | az összes borkészítési/feldolgozási művelet – a hatályos EU jogszabályokban előírt eltérésnek megfelelően – Piemont tartomány teljes területén, továbbá Asti, Cuneo és Alessandria megyékben megengedetté válik; |
| --- | --- |

b)

az összes borkészítési/feldolgozási művelet – a hatályos EU jogszabályokban előírt eltérésnek megfelelően – Piemont tartomány teljes területén, továbbá Asti, Cuneo és Alessandria megyékben megengedetté válik;

| c) | a másodlagos erjesztés az extrabruttól a demisec-ig terjedő cukortartalommal rendelkező Brachetto d’Acqui vagy Acqui pezsgőfajtákra korlátozva – a hatályos EU jogszabályokban előírt eltérésnek megfelelően – engedélyezésre került Liguria, Lombardia, Emilia Romagna és Val d’Aosta tartományok közigazgatási területén. |
| --- | --- |

c)

a másodlagos erjesztés az extrabruttól a demisec-ig terjedő cukortartalommal rendelkező Brachetto d’Acqui vagy Acqui pezsgőfajtákra korlátozva – a hatályos EU jogszabályokban előírt eltérésnek megfelelően – engedélyezésre került Liguria, Lombardia, Emilia Romagna és Val d’Aosta tartományok közigazgatási területén.

Indokolás:

a) és b). Olyan formális módosításokról van szó, amelyek az Európai Unió hatályos jogszabályaival összhangban egységes és következetes módon írják le a borkészítésre/feldolgozásra és palackozásra, valamint a különböző bortípusok esetében engedélyezett eltérésekre vonatkozó rendeleteket.

c) Annak a területnek a kiterjesztésére, ahol csupán néhány pezsgőfajta esetében a borkészítés eltéréssel engedélyezett, azzal a céllal kerül sor, hogy a termelők számára az új piaci igényeknek megfelelő új lehetőségeket kínáljon.

A módosítások az egységes dokumentum 1.9. pontját (további feltételek) és a termékleírás 5. cikkét érintik.

3.   Címkézés

Leírás és indokolás

Az ellenőrzött és garantált eredetmegjelöléssel ellátott „Brachetto d’Acqui” vagy „Acqui” borok és „Brachetto d’Acqui” vagy „Acqui” pezsgők megnevezésében vagy kiszerelésén a cukortartalmat a továbbiakban már nem kell kötelezően a megnevezéshez használt karakterektől eltérő karakterekkel feltüntetni.

Indokolás: Megszűnik egy korlátozás és ez nagyobb szabadságot biztosít a termelőknek az etikett grafikai megjelenésének megválasztásában.

A módosítás az egységes dokumentum 1.9 pontját (további feltételek) és a termékleírás 7. cikkét érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Brachetto d’Acqui

Acqui

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

| 6. | Illatos minőségi pezsgő |
| --- | --- |

6.

4.   A bor(ok) leírása

Brachetto d’Acqui vagy Acqui

A Brachetto szőlőből előállított bor karakteres és kiváló aromája az alkalmazott borkészítési módszertől függően többé vagy kevésbé határozott formában jut kifejezésre. A szőlőt Piemont tartományban egy jól körülhatárolt területen, Asti és Alessandria megyék között 26 településen termesztik.

Fogyasztási jellemzők:

Szín: közepesen intenzív és világos gránátszínbe hajló rubinvörös vagy rózsaszín vagy rozé;

Illat: karakteres, nagyon gyengéd, néha gyümölcsös és az alacsonyabb cukortartalmú változatokban fűszeresbe hajló;

Zamat: gyengéd, karakteres, a száraztól az édesig.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,50% térfogatszázalék; ebből legalább

5,00% térfogatszázalék a tényleges alkoholtartalom

Minimális cukormentes kivonat: 18,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 5,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

5,0

Minimális összes savtartalom

4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Brachetto d’Acqui vagy Acqui pezsgő

A Brachetto szőlőből előállított bor karakteres és kiváló aromája az alkalmazott borkészítési módszertől függően többé vagy kevésbé határozott formában jut kifejezésre. A szőlőt Piemont tartományban egy jól körülhatárolt területen, Asti és Alessandria megyék között 26 településen termesztik.

Fogyasztási jellemzők:

Hab: finom tartós;

Szín: közepesen intenzív és világos gránátszínbe hajló rubinvörös vagy rózsaszín vagy rozé;

Illat: karakteres, gyengéd, néha gyümölcsös és az alacsonyabb cukortartalmú változatokban fűszeresbe hajló;

Zamat: gyengéd, karakteres, az extra bruttól az édesig,

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 12,00% térfogatszázalék; ebből legalább

6,00% térfogatszázalék a tényleges alkoholtartalom minimális cukormentes kivonat: 17 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 6,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

6,0

Minimális összes savtartalom

4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Brachetto d’Acqui vagy Acqui passito

Édes aromás bor, amelynek szőlőjét Piemont tartományban egy jól körülhatárolt területen, Asti és Alessandria megyék csupán 26 településén termesztik.

Fogyasztási jellemzők

Szín: közepesen intenzív, néha gránátszínbe hajló rubinvörös;

Illat: pézsmás, nagyon gyengéd, a Brachetto szőlőfajtára jellemző illat időnként fás jegyekkel;

Zamat: édes, pézsmás, harmonikus, bársonyos íz időnként fás jegyekkel;

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 16,00 térfogatszázalék

minimális cukormentes kivonat: 20 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,0

Minimális összes savtartalom

4,5 gramm/liter borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljarasok

a)   Alapvető borászati eljárások

NINCSENEK

b)   Maximális hozamok

Brachetto d’Acqui vagy Acqui, a pezsgő és a passito változat is

8000 kilogramm szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az ellenőrzött és garantált eredetmegjelöléssel ellátott (DOCG) „Brachetto d’Acqui” vagy „Acqui” borok készítéséhez használt különféle szőlőfajtákat Piemont tartományban, az Asti és Alessandria megyék közötti 26 településen kell termeszteni, ezek pedig:

Asti megye:

a következő települések teljes közigazgatási területe: Vesime, Cessole, Loazzolo, Bubbio, Monastero Bormida, Rocchetta Palafea, Montabone, Fontanile, Mombaruzzo, Maranzana, Quaranti, Castel Boglione, Castel Rocchero, Sessame, Castelletto Molina, Calamandrana, Cassinasco, továbbá Nizza Monferrato településnek kizárólag a Belbo pataktól jobbra elterülő része;

Alessandria megye:

a következő települések teljes közigazgatási területe: Acqui Terme, Terzo, Bistagno, Alice Bel Colle, Strevi, Ricaldone, Cassine, Visone.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Brachetto N.

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Brachetto d’Acqui vagy Acqui DOCG

A „Brachetto d’Acqui” DOCG borok tulajdonságait elsősorban a termesztési terület, Alto Monferrato határozza meg. Ezen a területen, amely Asti és Alessandria megye között 26 településre van felosztva, Nizza Monferrato környékén agyagos talaj, míg Acquesében homokos és iszapos talaj található. Ezek a tulajdonságok egyértelműen és jelentősen befolyásolják a termesztett szőlő és a belőle származó borok illatárnyalatait.

A terület sajátos morfológiája, éghajlati jellemzői, adottságai és borászati hagyományai együttesen lehetővé tették, hogy az évek során kiválasztásra kerüljön az itteni környezethez a legjobban alkalmazkodó szőlőfajta: a Brachetto.

1817-ben a természettudós Gallesio „HÍRES BOR”-ként („VINO CELEBRE”) határozta meg és desszertbornak minősítette, amely alkoholos, fakó színű és idővel a Portói vagy a Xeres bor ízvilágára hasonlít; beszámolt továbbá arról, hogy a Brachetto édes és pezsgő változatai ismertek és sikeresek a dél-amerikai piacokon: mindebből arra következtethetünk, hogy azokban az időkben e borokat egyáltalán nem elhanyagolható mennyiségben készítették. Az első hivatalos meghatározás 1922-ből származik Garino Canina, e bor igazi tudományos szakértője tollából „A luxusborok közül a Brachetto az édes és aromás vörösborok kategóriájába tartozik: egy különleges illattal, közepes alkohol- és cukortartalommal rendelkező, kissé fakó színű bor, amelyet többnyire gyöngyözőbor és pezsgő formájában fogyasztanak ...”

A Canina által szolgáltatott, történelmi szempontból nagyon fontos információk közül az egyik legérdekesebb az, hogy a Brachetto fajta elsősorban Acqui és Nizza Monferrato járásokban terjedt el, viszont csupán 500 hl bort állítottak elő a piac számára.

Vajon mi az oka annak, hogy szinte eltűnt egy olyan bor, amelyet alig 50 évvel korábban nagy mennyiségben exportáltak?

A filoxéra megjelenése az első világháború végén elpusztította a szőlőültetvényeket: a szőlősgazdák az újratelepítés során más olyan szőlőfajtákat részesítettek előnyben, amelyek jobban igazodtak a piaci irányzatokhoz – e szőlőfajta rovására, amely különleges figyelmet és gondoskodást igényelt. Így kezdődött az álom másodszori megvalósítása. A megújulásra a közelmúltban került sor: Az ’50-es évek környékén Dél-Piemont dombjain, ahol a termesztést e fajta kedvelői réspiaci termékként kis mennyiségben folytatták, egy hagyománytisztelő, ámde előrelátó gazda, bizonyos Arturo Bersano, kifejlesztett egy Brachetto pezsgőt a Charmat-módszerrel, autoklávban történő feldolgozással. Innentől kezdve folytatódott a Brachetto sikertörténete a nagynevű aromás borok között, amelyektől sajátos tulajdonságai és a legkifinomultabb ízléssel rendelkező borkedvelők elismerése különbözteti meg. A Brachettónak azonban a nem édes változat készítésében is hagyománya van, amint azt igazolják az 1900-as évek eleje óta Strevi, Alto Monferrato, Acqui Terme környékén előállított nem édes változatok, a Spinola Pincészet borversenyeken is kiválasztott félszáraz változata (Brachetto d’Acqui félszáraz rozé 1987 és Brachetto száraz 1964); ezt a bort a Barolo & Co folyóirat is megemlíti (1985), mint „jellegzetesen helyi szőlőfajtát, amelynek a száraz változatát is forgalmazzák” és hivatkozik a száraz Brachetto történelmi bizonyítékára „a nyolcvanas években Carlo Lazzeri Enoteca Regionale di Acqui Terme e Vino borozójában a Spinola Pincészet száraz Brachettóját iszogattam” elsősorban aperitifként, amely a nem túl édes, könnyű ízének köszönhetően nagyon kedvelt volt. Ezekben az években a száraz Brachettót borversenyeken is kiválasztották Acqui Termé-ben.” A kísérleteknek köszönhetően 2008-tól száraz és illatos pezsgőként, 100%-ban Brachetto szőlőből állítják elő és „elismert és helyben fogyasztott, illetve réspiaci termékként Japánba, Dél-Koreába és az USÁ-ba exportált termék”-ként ismeretes.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A meghatározott földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

Jogi keret:

Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A meghatározott földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A szőlő szárítása, a mustkészítés, a borkészítés, a másodlagos erjesztés műveletei a körülhatárolt előállítási területen kívül Piemont tartomány teljes területén is engedélyezettek.

Ezenkívül az extrabruttól a demisec-ig terjedő cukortartalommal rendelkező Brachetto d’Acqui vagy Acqui pezsgőfajtákra korlátozva a másodlagos erjesztést – az Európai Unió hatályos jogszabályaival összhangban – Liguria, Lombardia, Emilia Romagna és Val d’Aosta tartományok közigazgatási területén is el lehet végezni.

Palackozás a körülhatárolt földrajzi területen belül

Jogi keret:

Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa:

Palackozás a körülhatárolt földrajzi területen belül

A feltétel leírása:

A palackozást a termesztési területen belül kell elvégezni, beleértve azokat a területeket is, ahol a borkészítés/feldolgozás eltéréssel engedélyezett.

Ez az előírás az Európai Unió jogszabályaival összhangban a Brachetto d’Acqui vagy Acqui OEM borok minőségének és imázsának megóvására irányul, garantálva e borok eredetét és biztosítva a kapcsolódó ellenőrzések hatékonyságát és időbeni elvégzését. E feltételek jobban biztosíthatók, ha a palackozásra a térségben kerül sor, mivel a szállításra és a palackozásra vonatkozó összes műszaki előírás alkalmazásával és betartásával a termesztési területen működő vállalatok lettek megbízva.

Ezenkívül az illetékes szervezet által alkalmazott ellenőrzési rendszer – amelynek a gazdasági szereplők a termesztés/előállítás minden szakaszában alá vannak rendelve – a körülhatárolt területen belül hatékonyabb.

Címkézési adatok

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött és garantált eredetmegjelöléssel ellátott „Brachetto d’Acqui” vagy „Acqui” borok és „Brachetto d’Acqui” vagy „Acqui” pezsgők megnevezésében vagy kiszerelésén a cukortartalmat nem szabad a megnevezéssel egy sorban feltüntetni; ezenkívül a cukortartalmat jelölő karakterek mérete nem lehet nagyobb, mint a megnevezéshez használt karakterek mérete.

A termékleíráshoz vezető link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14376

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---