# Den Europæiske Unions C 278/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 278 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang20. juli 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 278

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang20. juli 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 278/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9286 — SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 278/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10764 — SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  ) | 2 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 278/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9286 — SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  )

1

1

2022/C 278/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10764 — SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 278/03 | Rådets afgørelse af 18. juli 2022 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2 for regnskabsåret 2022 | 3 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 278/04 | Euroens vekselkurs — 19. juli 2022 | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 278/03

Rådets afgørelse af 18. juli 2022 om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2 for regnskabsåret 2022

3

Europa-Kommissionen

2022/C 278/04

Euroens vekselkurs — 19. juli 2022

5

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 278/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 278/06 | Meddelelse fra Kommissionen offentliggjort i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.40703 Amazon – Buy Box og AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078) | 8 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 278/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 11 |
| 2022/C 278/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 21 |
| 2022/C 278/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |
| 2022/C 278/10 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 35 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 278/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

2022/C 278/06

Meddelelse fra Kommissionen offentliggjort i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.40703 Amazon – Buy Box og AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078)

8

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 278/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

11

2022/C 278/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

21

2022/C 278/09

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

27

2022/C 278/10

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9286 — SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 278/01)

Den 20. marts 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9286. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9286. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10764 — SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 278/02)

Den 11. juli 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10764. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10764. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/3

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 18. juli 2022

om vedtagelse af Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2 for regnskabsåret 2022

(2022/C 278/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, og

ud fra følgende betragtninger:

| — | Unionens budget for regnskabsåret 2022 blev endeligt vedtaget den 24. november 2021 (2). |
| --- | --- |

—

Unionens budget for regnskabsåret 2022 blev endeligt vedtaget den 24. november 2021 (2).

| — | Kommissionen forelagde den 12. april 2022 et forslag til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for regnskabsåret 2022. |
| --- | --- |

—

Kommissionen forelagde den 12. april 2022 et forslag til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for regnskabsåret 2022.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2 for regnskabsåret 2022 blev vedtaget den 18. juli 2022.

Den fuldstændige tekst kan læses eller hentes på Rådets websted: https://www.consilium.europa.eu/.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2022.

På Rådets vegne

Z. NEKULA

Formand

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT L 45 af 24.2.2022, s. 1.

2

---

Europa-Kommissionen

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/5

---

Euroens vekselkurs (1)

19. juli 2022

(2022/C 278/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0245 |
| JPY | japanske yen | 141,01 |
| DKK | danske kroner | 7,4449 |
| GBP | pund sterling | 0,85303 |
| SEK | svenske kroner | 10,4964 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9918 |
| ISK | islandske kroner | 138,90 |
| NOK | norske kroner | 10,1760 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,555 |
| HUF | ungarske forint | 397,45 |
| PLN | polske zloty | 4,7598 |
| RON | rumænske leu | 4,9395 |
| TRY | tyrkiske lira | 18,0180 |
| AUD | australske dollar | 1,4869 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3264 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,0423 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6456 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4269 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 340,33 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,4570 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9064 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5093 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 344,49 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5590 |
| PHP | filippinske pesos | 57,583 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,492 |
| BRL | brasilianske real | 5,5454 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,8552 |
| INR | indiske rupee | 81,8980 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0245

JPY

japanske yen

141,01

DKK

danske kroner

7,4449

GBP

pund sterling

0,85303

SEK

svenske kroner

10,4964

CHF

schweiziske franc

0,9918

ISK

islandske kroner

138,90

NOK

norske kroner

10,1760

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,555

HUF

ungarske forint

397,45

PLN

polske zloty

4,7598

RON

rumænske leu

4,9395

TRY

tyrkiske lira

18,0180

AUD

australske dollar

1,4869

CAD

canadiske dollar

1,3264

HKD

hongkongske dollar

8,0423

NZD

newzealandske dollar

1,6456

SGD

singaporeanske dollar

1,4269

KRW

sydkoreanske won

1 340,33

ZAR

sydafrikanske rand

17,4570

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9064

HRK

kroatiske kuna

7,5093

IDR

indonesiske rupiah

15 344,49

MYR

malaysiske ringgit

4,5590

PHP

filippinske pesos

57,583

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,492

BRL

brasilianske real

5,5454

MXN

mexicanske pesos

20,8552

INR

indiske rupee

81,8980

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 278/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Madison Dearborn Partners, LLC (»MDP«, USA) |
| --- | --- |

—

Madison Dearborn Partners, LLC (»MDP«, USA)

| — | HPS Investment Partners, LLC (»HPS«, USA) |
| --- | --- |

—

HPS Investment Partners, LLC (»HPS«, USA)

| — | Premfina Limited (»Premfina«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af MDP |
| --- | --- |

—

Premfina Limited (»Premfina«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af MDP

| — | i GO 4 Ltd. (»iGO4«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af MDP. |
| --- | --- |

—

i GO 4 Ltd. (»iGO4«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af MDP.

MDP og HPS erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Premfina og iGO4.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | MDP er en kapitalfond med hjemsted i USA, der hovedsagelig er aktiv i følgende sektorer: basisindustrier, software og tjenester til virksomheder og den offentlige sektor, finansielle tjenester og transaktionstjenester, sundhedspleje og telekommunikation, medier og teknologi |
| --- | --- |

—

MDP er en kapitalfond med hjemsted i USA, der hovedsagelig er aktiv i følgende sektorer: basisindustrier, software og tjenester til virksomheder og den offentlige sektor, finansielle tjenester og transaktionstjenester, sundhedspleje og telekommunikation, medier og teknologi

| — | HPS er investeringsselskab med hjemsted i USA, der er aktivt inden for syndikerede gearede lån og spekulationsobligationer, privatforhandlet prioritetssikret gæld og mezzanininvesteringer, aktivbaseret leasing og private equity |
| --- | --- |

—

HPS er investeringsselskab med hjemsted i USA, der er aktivt inden for syndikerede gearede lån og spekulationsobligationer, privatforhandlet prioritetssikret gæld og mezzanininvesteringer, aktivbaseret leasing og private equity

| — | Premfina leverer præmiefinansiering som officiel långiver samt white label-forsikringssoftwareløsninger til forsikringsmæglere i Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Premfina leverer præmiefinansiering som officiel långiver samt white label-forsikringssoftwareløsninger til forsikringsmæglere i Det Forenede Kongerige

| — | iGO4 leverer bilforsikringer og telematikforsikringsprodukter til forbrugere i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

—

iGO4 leverer bilforsikringer og telematikforsikringsprodukter til forbrugere i Det Forenede Kongerige.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/8

---

Meddelelse fra Kommissionen offentliggjort i henhold til artikel 27, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 i sag AT.40703 Amazon – Buy Box og AT.40462 – Amazon Marketplace

(C(2022) 5078)

(2022/C 278/06)

1.   Indledning

| (1) | I henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (1) kan Kommissionen – når den agter at vedtage en afgørelse, hvorefter en overtrædelse kræves bragt til ophør, og de deltagende virksomheder tilbyder at afgive tilsagn, der imødekommer de betænkeligheder, som Kommissionen har underrettet dem om i sin foreløbige vurdering – ved afgørelse gøre disse tilsagn bindende for virksomhederne. En sådan afgørelse kan vedtages for en bestemt periode, og i afgørelsen konkluderes det, at der ikke længere er grund til, at Kommissionen griber ind. I henhold til samme forordnings artikel 27, stk. 4, skal Kommissionen forinden offentliggøre et kort resumé af sagen og hovedindholdet af de afgivne tilsagn. Interesserede parter kan fremsætte deres bemærkninger hertil inden for en af Kommissionen fastsat frist. |
| --- | --- |

(1)

2.   Resumé af sagen

| (2) | Den 10. november 2020 vedtog Kommissionen i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1/2003 en klagepunktsmeddelelse i sag AT.40462 – Amazon Marketplace vedrørende påståede overtrædelser af artikel 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) og artikel 54 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«) begået af Amazon.com, Inc., Amazon Europe Core Sarl, Amazon Services Europe Sarl, og Amazon EU Sarl (tilsammen benævnt »Amazon«). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | I klagepunktsmeddelelsen blev det foreløbigt konkluderet, at Amazon i strid med traktatens artikel 102 angiveligt havde misbrugt sin dominerende stilling som udbyder af markedspladstjenester til sælgere ved systematisk at anvende store mængder ikkeoffentlige data, som Amazon har adgang til som følge af de uafhængige sælgeres aktiviteter på markedspladsen, til fordel for Amazons egen detailforretning, som er i direkte konkurrence med disse uafhængige sælgere. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Amazons automatiserede systemer og medarbejdere, som varetager detailforretningen (»Amazon Retail«), havde angiveligt brugt sådanne data fra uafhængige sælgere til at udpege, hvilke produkter der skulle bringes i omsætning, påbegynde og afslutte salget heraf, identificere leverandører, forhandle engrospriser og vilkår, foretage lagerplanlægning og -kontrol og fastsætte priserne på Amazons egne detailvarer. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | I klagepunktsmeddelelsen gøres der ikke indvendinger mod det forhold, at Amazon bruger data fra uafhængige sælgere til at forbedre de funktioner og tjenester, som markedspladsen tilbyder sælgerne. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Den 15. juni 2022 vedtog Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003 en foreløbig vurdering i sag AT.40703 – Amazon Buy Box vedrørende Amazons påståede overtrædelser af traktatens artikel 102 og EØS-aftalens artikel 54. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | I den foreløbige vurdering blev der redegjort for betænkelighederne ved, at Amazon angiveligt havde misbrugt sin dominerende stilling i strid med traktatens artikel 102 ved på kunstig vis at favorisere sit eget udbud af detailvarer og udbud fra sælgere på Amazons markedsplads, der benytter selskabets logistik- og leveringstjenester (»Fulfillment by Amazon« eller »FBA-tjenester«), på bekostning af andre sælgere og forbrugere på markedspladsen, i forbindelse med i) valget af, hvilket tilbud der skal have den eneste prominente visning på Amazons side for den pågældende vare (»vinderen af buy-boksen«), og ii) sælgernes mulighed for at tilbyde produkter til brugere af Amazons loyalitetsprogram (»Prime-programmet«) under Prime-mærket. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | I buy-boksen gives én enkelt forhandlers tilbud på en bestemt vare en fremtrædende plads, og kunderne har mulighed for at tilføje varen til deres kurv. Det er meget vigtigt for sælgere på Amazons markedsplads at »vinde« buy-boksen (dvs. at få vist deres tilbud dér som den eneste forhandler), eftersom langt størstedelen af kunderne kun ser buy-boksen og kun køber det tilbud, der vises i buy-boksen. De ulige vilkår og udvælgelseskriterier for vinderen buy-boksen kan således på kunstig vis øge trafikken til, og dermed køb af, Amazons egne detailvarer eller tilbud fra sælgere, der benytter Amazons FBA-tjenester, hvilket fordrejer konkurrencen på Amazons markedspladser. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Det er vigtigt for sælgerne at nå ud til Prime-kunder, da antallet af Prime-brugere stiger støt, de er typisk mere loyale og genererer typisk et større salg på Amazons markedspladser end ikke-Prime-brugere, og fordi sælgernes adgang til Prime-programmet påvirker deres mulighed for at vinde buy-boksen. Amazons vilkår og kriterier for udvælgelse af, hvilke sælgere og tilbud der kan benytte Prime-mærket, favoriserer angiveligt Amazon Retail og sælgere, der benytter Amazons FBA-tjenester, hvilket fordrejer konkurrencen på Amazons markedspladser. De ulige vilkår og kriterier for Prime-programmet gælder også for de uafhængige sælgeres valg af udbydere af logistiktjenester samt disses aftalevilkår og præstationer. |
| --- | --- |

(9)

3.   Hovedindholdet i de afgivne tilsagn

| (10) | Sagsparterne er ikke enige i Kommissionens klagepunktsmeddelelse og foreløbige vurdering. De har dog ikke desto mindre tilbudt at afgive tilsagn, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 1/2003, for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder. De vigtigste elementer i tilsagnene er anført nedenfor. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | For at imødekomme Kommissionens betænkeligheder som anført i klagepunktsmeddelelsen vedrørende sag AT.40462 – Amazon Marketplace forpligter Amazon sig til i forbindelse med Amazons egen detailforretning i konkurrence med uafhængige sælgere ikke at anvende ikkeoffentlige data fra uafhængige sælgere på selskabets markedsplads, eller som selskabet har adgang til gennem uafhængige sælgeres brug af Amazons markedspladstjenester eller relaterede markedspladstjenester såsom betalings- og fulfillmenttjenester, når disse data ikke er tilgængelige for de uafhængige sælgere. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Amazon forpligter sig navnlig til hverken at anvende sådanne data fra uafhængige sælgere via selskabets automatiserede systemer eller via dets medarbejdere, hvad enten dette er med henblik på at sælge mærkevarer eller selskabets egne varer. De pågældende data omfatter aggregerede, individuelle, anonymiserede og personlige oplysninger, i rå eller behandlet form. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | For at imødekomme Kommissionens betænkeligheder som anført i den foreløbige vurdering vedrørende sag AT.40703 – Amazon Buy Box forpligter Amazon sig til at:






  i. | anvende ikkediskriminerende vilkår og kriterier til at udvælge det tilbud, der vises i buy-boksen (»det fremtrædende tilbud«). Disse vil gælde for alle relevante parametre og vægtninger for at skabe lige konkurrencevilkår mellem sælgere med hensyn til visning i buy-boksen |
| --- | --- | --- |

(13)

i.

anvende ikkediskriminerende vilkår og kriterier til at udvælge det tilbud, der vises i buy-boksen (»det fremtrædende tilbud«). Disse vil gælde for alle relevante parametre og vægtninger for at skabe lige konkurrencevilkår mellem sælgere med hensyn til visning i buy-boksen

| ii. | vise mindst ét konkurrerende tilbud ved siden af det fremtrædende tilbud, når der er et sådant, og det adskiller sig fra det fremtrædende tilbud på pris/leveringstid. Disse tilbud skal indeholde de samme beskrivende oplysninger og frembyde de samme købsmuligheder |
| --- | --- |

ii.

vise mindst ét konkurrerende tilbud ved siden af det fremtrædende tilbud, når der er et sådant, og det adskiller sig fra det fremtrædende tilbud på pris/leveringstid. Disse tilbud skal indeholde de samme beskrivende oplysninger og frembyde de samme købsmuligheder

| iii. | fastsætte ikkediskriminerende vilkår og kriterier for uafhængige sælgeres og tilbuds adgang til Prime-programmet for at sikre lige vilkår for alle sælgere |
| --- | --- |

iii.

fastsætte ikkediskriminerende vilkår og kriterier for uafhængige sælgeres og tilbuds adgang til Prime-programmet for at sikre lige vilkår for alle sælgere

| iv. | give Prime-sælgere mulighed for frit at vælge transportselskab og forhandle priser og kommercielle vilkår med disse selskaber |
| --- | --- |

iv.

give Prime-sælgere mulighed for frit at vælge transportselskab og forhandle priser og kommercielle vilkår med disse selskaber

| v. | undlade at anvende data vedrørende uafhængige transportselskabers vilkår og præstationer i forbindelse med Amazons egne logistikoperationer. |
| --- | --- |

v.

undlade at anvende data vedrørende uafhængige transportselskabers vilkår og præstationer i forbindelse med Amazons egne logistikoperationer.

| (14) | Amazon tilbyder at anvende disse tilsagn i forbindelse med alle aktuelle og fremtidige markedspladser i EØS, bortset fra tilsagnene i punkt 13), der i lyset af den italienske konkurrencemyndigheds afgørelse af 30. november 2021 i sag A528 ikke vil gælde for Italien. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Tilsagnene er offentliggjort i deres helhed på engelsk på Generaldirektoratet for Konkurrences websted:
  https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- |

(15)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Opfordring til at fremsætte bemærkninger

| (16) | Med forbehold for resultaterne af markedstesten agter Kommissionen at vedtage en afgørelse efter artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1/2003, hvorved de tilsagn, der er sammenfattet ovenfor og offentliggjort på hjemmesiden for Generaldirektoratet for Konkurrence, erklæres for bindende. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | I overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1/2003 opfordrer Kommissionen hermed interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de foreslåede tilsagn. Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest den 9. september 2022. Alle, der fremsætter bemærkninger, anmodes om tillige at indsende en ikkefortrolig version af deres bemærkninger, hvori enhver oplysning, som de anser for at være en forretningshemmelighed, og andre fortrolige oplysninger er slettet og erstattet af et ikkefortroligt sammendrag eller af ordene »forretningshemmelighed« eller »fortroligt«. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Bemærkningerne bør være begrundede og indeholde alle relevante oplysninger og faktiske omstændigheder. Hvis der konstateres et problem i forbindelse med nogen af de foreslåede tilsagn, opfordrer Kommissionen til at give et forslag til, hvordan det kan løses. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen med angivelse af sagsnummeret AT.40703 – Amazon – Buy Box and AT.40462 - Amazon Marketplace enten pr. e-mail (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu and comp-c6-mail@ec.europa.eu), eller pr. brev til følgende adresse:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(19)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1. Med virkning fra 1. december 2009 blev EF-traktatens artikel 81 og 82 til henholdsvis artikel 101 og 102 i TEUF. De to sæt bestemmelser er i det væsentlige identiske. I denne meddelelse skal henvisninger til artikel 101 og 102 i TEUF læses som henvisninger til EF-traktatens artikel 81 og 82, hvor det er relevant.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/11

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 278/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Touraine«

PDO-FR-A0501-AM03

Ansøgningsdato: 12.5.2022

1.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

1.   Officiel geografisk kode

Beskrivelse og begrundelse

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført med den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

Beskrivelse og begrundelse

Datoen den 9. og den 10. februar 2022 er blevet føjet til listen over møderne i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt de afgrænsede parcelområder.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For de supplerende geografiske betegnelser »Oisly« og »Chenonceaux« tages der hensyn til overgangen fra en procedure for identifikation af parceller til en parcelafgrænsning, som gør det muligt at udpege parceller, hvor der kan fremstilles vin med betegnelsen Touraine samt disse supplerende geografiske betegnelser.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Landbrugsmiljøbestemmelser

Beskrivelse og begrundelse

Der er tilføjet følgende bestemmelse for alle parceller, hvor der produceres vin med betegnelsen Touraine:

»Kemisk ukrudtsbekæmpelse på hele parcellen er forbudt.«

Denne ændring skal gøre det muligt at tage bedre hensyn til samfundets krav om reduktion af anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og at tage bedre hensyn til miljøet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Henvisning til kontrolinstansen

Beskrivelse og begrundelse

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Touraine

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Analysestandarder

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Der er tale om ikke-mousserende hvidvine, rødvine og rosévine samt mousserende hvidvine og rosévine. De ikke-mousserende hvidvine, rødvine og rosévine har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10 %.

Alle vinpartier opfylder følgende analysestandarder efter aftapning:

| — | Hvidvine og rosévine har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 gram pr. liter og et totalt syreindhold på over 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre. |
| --- | --- |

—

Hvidvine og rosévine har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 gram pr. liter og et totalt syreindhold på over 3,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre.

| — | Rødvin har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 2 gram pr. liter. Den malolaktiske gæring skal være afsluttet for rødvinenes vedkommende. Æblesyreindholdet er højst 0,3 gram pr. liter. |
| --- | --- |

—

Rødvin har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 2 gram pr. liter. Den malolaktiske gæring skal være afsluttet for rødvinenes vedkommende. Æblesyreindholdet er højst 0,3 gram pr. liter.

| — | Hvidvine og rosévine, som fremstilles uden berigelse, og som har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12,5 %, skal have et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 6 gram pr. liter. I så fald er det totale syreindhold mindst 1 gram højere pr. liter udtrykt som vinsyre end indholdet af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose). |
| --- | --- |

—

Hvidvine og rosévine, som fremstilles uden berigelse, og som har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12,5 %, skal have et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 6 gram pr. liter. I så fald er det totale syreindhold mindst 1 gram højere pr. liter udtrykt som vinsyre end indholdet af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose).

| — | Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 % for hvidvine, rødvine og rosévine og 13 % for mousserende hvidvine og rosévine (i tilfælde af berigelse af mosten).






  Generelle analytiske kendetegn |
| --- | --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

—

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 % for hvidvine, rødvine og rosévine og 13 % for mousserende hvidvine og rosévine (i tilfælde af berigelse af mosten).

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Syreindhold

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Hvad de ikke-mousserende hvidvine og rosévine angår svarer indholdet af flygtig syre og det totale indhold af svovldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen. Hvad de ikke-mousserende rødvine angår svarer indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Hvad de mousserende rosévine og hvidvine angår svarer indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold, det totale indhold af svovldioxid og indholdet af kuldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Alle partier af uaftappet vin med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal have et indhold af flygtig syre på højst 10,2 milliækvivalenter pr. liter.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Beskrivelse

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine« er vine, som er runde i munden og har en frisk og velafbalanceret finale. Hvidvinene, som ofte har en svagt gylden farve, har en aromapalet, der kan gå fra frugtagtige noter, som leder tankerne hen på citrusfrugter eller eksotiske frugter, til blomsteragtige noter, som leder tankerne hen på hvide blomster. I munden giver de en frisk fornemmelse, der holder længe.

Rosévinene udfolder sig med delikate aromaer, som leder tankerne hen på solbær, eksotiske frugter eller citrusfrugter.

Rødvine, der er fremstillet med druesorten Gamay N (vine med benævnelsen »gamay« eller vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«), har ofte en kirsebærrød farve og generelt varme aromaer af røde bær på silkebløde tanniner. Det er harmoniske vine, som både er lette og fine. Rødvine, der er fremstillet ved sammenstikning eller udelukkende af druesorten Cabernet franc N — vest for meridianen ved Tours — er elegante og kraftige vine med en god tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er en kombination af røde og sorte frugter, og deres farve går fra mørk rubinrød til dyb granatrød.

De mousserende hvidvine og rosévine har en struktur baseret på en dominerende syrlighed, som giver vinene deres friskhed og fine karakter. Denne syrlighed ledsages af frugtagtige noter, og med tiden kan der opstå en briocheagtig note.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

1.   Specifikke ønologiske fremgangsmåder

a.   Specifik ønologisk fremgangsmåde

| — | Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, til fremstilling af vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 15 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter. |
| --- | --- |

—

Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, til fremstilling af vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 15 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter.

| — | Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %.

| — | Mousserende vine fremstilles udelukkende ved eftergæring på flaske. |
| --- | --- |

—

Mousserende vine fremstilles udelukkende ved eftergæring på flaske.

| — | Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 % for hvidvine, rødvine og rosévine og 13 % for mousserende hvidvine og rosévine (i tilfælde af berigelse af mosten). |
| --- | --- |

—

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 % for hvidvine, rødvine og rosévine og 13 % for mousserende hvidvine og rosévine (i tilfælde af berigelse af mosten).

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   Dyrkningsmetode

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 500 vinstokke pr. ha, og afstanden mellem rækkerne er højst 2,10 m. Afstanden mellem vinstokkene i samme række er mindst 0,9 m.

Vinstokkene beskæres med enten lang eller kort sporebeskæring med højst 11 skud pr. vinstok.

Uanset beskæringsmetoden kan vinstokkene beskæres med to yderligere skud pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok i det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade, er højst 11.

2.   Maksimale udbytter

| a. | Hvidvine
  72 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

a.

Hvidvine

72 hektoliter pr. hektar

| b. | Rød- og rosévine
  66 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

b.

Rød- og rosévine

66 hektoliter pr. hektar

| c. | Mousserende vine
  78 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

c.

Mousserende vine

78 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og vinbehandlingen samt druehøsten, vinfremstillingen, vinbehandlingen, lagringen og aftapningen af mousserende vine finder sted i følgende kommuner (listen er udarbejdet på baggrund af den officielle geografiske kode fra 2021):

| — | Departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de-Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (kun det tidligere kommuneområde i Langeais, som er blevet hovedkommune), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de-Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (kun det tidligere kommuneområde i Langeais, som er blevet hovedkommune), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray

| — | Departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (området i de delegerede kommuner Contres og Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (området i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (området i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse) og Veuzain-sur-Loire (området i den delegerede kommune Onzain). |
| --- | --- |

—

Departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (området i de delegerede kommuner Contres og Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (området i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (området i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse) og Veuzain-sur-Loire (området i den delegerede kommune Onzain).

7.   Druesorter

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Cot N — Malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Orbois B

Pineau d’Aunis N

Pinot gris G

Pinot noir N

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område fremstår som et plateau med bløde bakker i den sydvestlige del af Parisbækkenet og ligger i det område, hvor floderne Cher, Indre og Vienne løber sammen med Loirefloden. Vindyrkningsarealet, som er ca. 100 km2 stort, ligger langs med dalene med undtagelse af vinområdet Sologne i øst, hvor vinmarkerne ligger på plateauet mellem Cher og Loire.

Det geografiske område for de supplerende geografiske betegnelser »Amboise« og »Mesland« ligger i hjertet af dalene, som strækker sig fra vest mod øst langs med Loiredalen, mens det geografiske område for den supplerende geografiske betegnelse »Azay-le-Rideau« grænser op til Indredalen. Den nederste del af Cherdalen er hjemsted for den supplerende geografiske betegnelse »Chenonceaux«, mens »Oisly« dækker det østlige plateau mellem Loire og Cher.

Den generelle højde over havet overstiger sjældent 100 m eller 120 m i de 143 kommuner, der udgør det geografiske område.

Vinene stammer fra parceller, der har været genstand for en nøje og præcis afgrænsning, som er inspireret af de historiske produktionsområder. Blandt disse parceller skelner man mellem:

| — | parceller med jord, som stammer fra moræneler blandet med sand fra Miocæn, og som lokalt kaldes »bournais perrucheux« |
| --- | --- |

—

parceller med jord, som stammer fra moræneler blandet med sand fra Miocæn, og som lokalt kaldes »bournais perrucheux«

| — | parceller med jord, der er dannet på moræneler eller »perruches«, eller ler- og kalkholdig, stenet jord, som stammer fra kalkaflejringer, og som lokalt kaldes »aubuis«, hvor det drejer sig om varm og gennemtrængelig jord på de første skråninger eller skrænter i dalene |
| --- | --- |

—

parceller med jord, der er dannet på moræneler eller »perruches«, eller ler- og kalkholdig, stenet jord, som stammer fra kalkaflejringer, og som lokalt kaldes »aubuis«, hvor det drejer sig om varm og gennemtrængelig jord på de første skråninger eller skrænter i dalene

| — | parceller med daljord, som ligger på terrasser af gamle flodaflejringer, og som lokalt kaldes »graviers«. |
| --- | --- |

—

parceller med daljord, som ligger på terrasser af gamle flodaflejringer, og som lokalt kaldes »graviers«.

Det geografiske område har et kystklima, hvis indflydelse bliver mærkbart mindre, lige så snart man når længere ind i den østlige del af det geografiske område omkring meridianlinjen ved Tours. Temperaturerne og nedbøren vidner om, at denne indflydelse bliver mindre, idet der falder ca. 550 mm nedbør i den vestlige del og op til 650 mm i den østlige del. Der er desuden større temperaturudsving i den østlige del, hvilket er et tegn på en markant mindre påvirkning fra havet.

Resterne af en gammel vinpresse, der blev fundet i Cheillé tæt ved Azay-le-Rideau, viser, at man har dyrket vin i Touraine lige siden det andet århundrede. Under kirkens indflydelse fik vindyrkningen et stort opsving mellem det ottende og det tolvte århundrede.

Hoffets tilstedeværelse i Loiredalen i det sekstende århundrede (slottene i Chambord, Chenonceau osv.) var medvirkende til en betydelig udvikling i produktionen af kvalitetsvine og til visse »cru«-vines omdømme. Produktionen blev mere omfattende efter udstedelsen af ediktet om de 20 mil, som forbød vinfremstilling i området omkring hovedstaden, og »Gamay«-druesorterne fra Lyonregionen gjorde deres entré.

Loire- og Cherfloden, som var naturlige transportveje, udgjorde et spontant incitament til handel, udvikling og eksport af produkter fra det geografiske område. Handelen med de bedste vine fandt navnlig sted med Holland og England via toldgrænsen ved Ingrandes-sur-Loire i nærheden af Nantes. Disse kvalitetsvine blev således kaldt »havvine«, fordi de var transportegnede.

I det attende århundrede blev der anlagt vinmarker i den nedre dal ved Cher omkring byerne Bléré, Thésée, Montrichard og Chenonceaux. I anledning af landbrugsundersøgelsen i år XII (1804) blev der foretaget en beskrivelse af sektorens vinstoksorter. I oversigten over de mest udbredte vinstoksorter ved Cherflodens skråninger, »Tableau du plan de vigne le plus propagé sur les côtes du Cher«, angives »Côt« som den primære druesort, der er »mest udbredt på Cherflodens sydvendte skråninger, og som giver vin af bedste kvalitet«.

I 1845 nævnte grev Odart ligeledes i sin oversigt over druesorter, at druesorten Côt N var »den mest dyrkede druesort ved Cher- og Lotflodens bredder«. Jules Guyot, som altid var meget præcis i sine beskrivelser, skrev i 1860 følgende: »Bretondruen (Cabernet franc N) finder man først og fremmest i Bourgueil mellem Chinon og Saumur, hvor den giver fremragende vine. Den forsvinder dog, efterhånden som man bevæger sig mod den østlige del af regionen, hvor Chardenet, Pinot noir, Beurot og Meunier [...] er de dominerende sorter i Loir-et-Cher«.

Efter vinbladlus-krisen blev »Touraine«-vinmarkerne genskabt med vinstoksorter, der navnlig bestod af nye podede sorter såsom Gamay N og Sauvignon B. Det geografiske område blev således opbygget lidt efter lidt ved at integrere vinsektorer med et godt kvalitetspotentiale, og den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux de Touraine« blev anerkendt kort før Anden Verdenskrigs start i 1939.

I 1953 blev betegnelsen »Touraine« endeligt vedtaget.

Vinmarkerne dækkede på dette tidspunkt et areal på 8 000 ha, og producenterne, der var samlet i fem vinkooperativer, udviklede produktionen af vine fremstillet af druesorterne Sauvignon B og Gamay N, som fik et solidt omdømme i restauranter under fællesbetegnelserne »Sauvignon de Touraine« og »Gamay de Touraine«.

Producenterne i Cherdalen, som var bevidste om deres områdes og druesorters potentiale, plantede fra 1985 druesorterne Côt N og Sauvignon B på parcellerne på de første skråninger, mens producenterne i vinområdet Sologne udelukkende anvendte druesorten Sauvignon B på parceller med sandjord.

Denne stræben efter autenticitet førte til anerkendelsen af den supplerende geografiske betegnelse »Chenonceaux« for hvidvin og rødvin fra skråningerne ved Cher og den supplerende geografiske betegnelse »Oisly« for hvidvin fra vinområdet Sologne.

I 2009 dækkede vinmarkerne et areal på 4 500 ha, der blev dyrket af ca. 800 producenter. Der blev fremstillet ca. 260 000 hektoliter, hvoraf over 60 % var hvidvin. Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine« er vine, som er runde i munden og har en frisk og velafbalanceret finale.

Hvidvinene, som ofte har en svagt gylden farve, har en aromapalet, der kan gå fra frugtagtige noter, som leder tankerne hen på citrusfrugter eller eksotiske frugter, til blomsteragtige noter, som leder tankerne hen på hvide blomster. I munden giver de en frisk fornemmelse, der holder længe.

Rosévinene udfolder sig med delikate aromaer, som leder tankerne hen på solbær, eksotiske frugter eller citrusfrugter.

Rødvine, der er fremstillet med druesorten Gamay N (vine med benævnelsen »gamay« eller vine med benævnelsen »primeur«), har ofte en kirsebærrød farve og generelt varme aromaer af røde bær på silkebløde tanniner. Det er harmoniske vine, som både er lette og fine. Rødvine, der er fremstillet ved sammenstikning eller udelukkende af druesorten Cabernet franc N, er elegante og kraftige vine med en god tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er en kombination af røde og sorte frugter, og deres farve går fra mørk rubinrød til dyb granatrød.

De mousserende hvidvine og rosévine har en struktur baseret på en dominerende syrlighed, som giver vinene deres friskhed og fine karakter. Denne syrlighed ledsages af frugtagtige noter, og med tiden kan der opstå en briocheagtig note. Ikke-mousserende vine: Det omfattende net af vandløb, som Loire udgør sammen med sine bifloder Vienne, Cher og Indre, har med tiden formet et bakket plateau af bløde klipper fra Tertiær og Sekundær. Under kirkens indflydelse blev der i Middelalderen plantet vinmarker langs de skråninger, der var opstået på denne måde, og ved plateauets kanter.

Allerede i Renæssancen var denne beliggenhed tæt på floderne en stor fordel, som fremmede eksporten af »Touraine«-vine. Den permanente toldgrænse ved Ingrandes-sur-Loire, hvorfra vinen blev eksporteret til Holland, og udstedelsen af ediktet om de 20 mil i 1577 udviklede således Loirevinmarkerne og fremmede en produktion af høj kvalitet. Under indflydelse fra klimaet blev der udviklet en vinstokbestand, som var baseret på druesorterne Chenin B og Cabernet franc N i den vestlige del af det geografiske område, mens de foretrukne druesorter i den østlige del af det geografiske område var Sauvignon B, Côt N og Gamay N. Meridianlinjen ved Tours markerer denne naturlige klimagrænse. Med de mange forskellige placeringer af vinmarkerne har valget af druesorter givet sig selv for producenterne.

I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende parceller med veldrænet jord, der hovedsagelig er dannet i Turon og Senon. Jorden i de mellemliggende dale består primært af moræneler med et stort indhold af kiselholdige sten. Denne kisel, som er omfattende i overfladejorden, spiller således en vigtig rolle for modenheden, da den øger udvekslingen af varme fra jorden. Disse betingelser bidrager i høj grad til hvidvinenes og rødvinenes kvalitet. Druesorten Sauvignon B trives navnlig på parceller med »perruches«-jord (moræneler) og »aubuis«-jord (ler- og kalkholdig jord). Disse forhold giver sorten det nødvendige grundlag for en konstant modenhed fra år til år. De vine, der fremstilles af denne druesort, får med disse jordbundsforhold og dette klima en frisk og original karakter. I 2009 udgjorde de to tredjedele af produktionen af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Druesorten Gamay N, som er den sorte druesort, der blev anvendt til at genskabe vinmarkerne efter vinbladluskrisen, dyrkes hovedsagelig på parceller med jord, der består af moræneler, og den vin, der fremstilles af denne sort, er frugtagtig og livlig. De rødvine, der dyrkes øst for meridianlinjen ved Tours, er primært baseret på druesorten Côt N, mens Cabernet franc N anvendes vest for meridianlinjen. De giver en god tanninstruktur.

I BOB’en »Touraine« anerkendes yderligere fem geografiske betegnelser.

Amboise

Plateauet af blødt kridt har et relativt kuperet relief og en højde på mellem 80 m og 100 m. Mangfoldigheden med hensyn til geologi og jordbundsforhold har givet producenterne mulighed for at finde de betingelser, hvor hver af de fremherskende druesorter kommer optimalt til udtryk. Rosévinene er frugtagtige og friske, rødvinene, der har en god tanninstruktur, har et ret intenst aromatisk udtryk, der hovedsagelig omfatter noter af røde bær, og hvidvinene er generelt tørre, men kan undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker og betegnes som »demi-sec« (halvtørre), »moelleux« (halvsøde) eller »doux« (søde). Rødvinenes lagring gør det muligt at blødgøre deres tanninstruktur. Hvad hvidvinene angår forstærker lagringen deres aromatiske kompleksitet.

Azay-le-Rideau

Takket være sin placering mellem Loiredalen og Indredalen har vindyrkningsarealet et tempereret klima. Druesorterne Grolleau N og Chenin B har indtaget bakkerne og sand- og grusfladerne og anvendes til fremstilling af elegante og friske hvidvine og frugtagtige rosévine. I overensstemmelse med skik og brug er det obligatorisk at fremstille rosévinene ved hjælp af teknikken med direkte presning inden gæringen, så man opnår denne frugtagtige karakter. Hvidvinene, som undertiden kan indeholde gæringsdygtigt sukker, er elegante og mineralske.

Chenonceaux

Det geografiske område omfatter skråningerne på begge sider af Cherfloden. Druerne er plantet på parceller, hvor jordbunden er kendetegnet ved et stort indhold af kisel. Hvidvinene har et generelt intenst aromatisk udtryk med blomsteragtige aromaer (såsom hvidtjørn og akacie) og mere frugtagtige noter (såsom citrusfrugter og tørret frugt). Lagringen, der som minimum varer indtil den 30. april i året efter høståret, giver vinen en rund og fin karakter. Rødvinene har en god tanninstruktur. De har et ret intenst aromatisk udtryk, der hovedsagelig omfatter noter af sorte bær. En lagring, der som minimum varer indtil den 31. august i året efter høståret, gør det muligt at opnå en vin med komplekse aromaer og runde og silkebløde tanniner.

Mesland

Det geografiske område, der er beliggende i den nordøstlige del af det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Touraine«, svarer til udkanten af et plateau, der vender ud mod Loire. Her indeholder jorden både kisel og sand fra Miocæn. De store temperaturudsving og den geografiske beliggenhed giver optimale betingelser for de tidlige druesorter. Rødvinene og rosévinene, som hovedsagelig fremstilles af druesorten Gamay N, har koncentrerede aromaer af røde bær. Hvidvinene, som undertiden kan indeholde gæringsdygtigt sukker, har et komplekst aromatisk udtryk med blomsteragtige aromaer (såsom hvidtjørn, lind og verbena) samt mere frugtagtige noter (såsom citrusfrugter og pære). De efterlader ofte en frisk fornemmelse i munden.

Oisly

Disse vinmarker, som er centralt beliggende i vinområdet Sologne, giver tørre hvidvine, der udelukkende fremstilles af druesorten Sauvignon B. Denne druesort udfolder hele sit potentiale på den kontinentale sand- og grusjord og de såkaldte »Sologne«-formationer, der består af sand, ler og skaldyrsaflejringer. Klimaet i det geografiske område omfatter en svagt tør sæson, som er den mest markante i Touraineregionen. Dette naturlige miljø giver vine med en friskhed, der er præget af fine og delikate aromaer, som leder tankerne hen på citrusfrugter og hvide blomster. Lagringen, der som minimum varer indtil den 30. april i året efter høståret, udvikler deres kompleksitet.

»Touraine«, hvor man viderefører traditionerne på de af kongerne højt besungne vinmarker og dale, er stadig en af perlerne blandt de nordlige vinmarker, og de levende kulturlandskaber, som den århundredgamle vindyrkning har bevaret, har været medvirkende til Loiredalens optagelse på UNESCO's verdensarvsliste.

Mousserende vine

Fremstillingen af mousserende vine finder sted i den kontekst, der er beskrevet ovenfor. Da Touraines producenter konstaterede, at vin, der var aftappet i vinkældrene, undertiden havde en tendens til at gære igen, ønskede de at kontrollere dette fænomen med »naturligt mousserende vine« og drage fordel af det. På denne måde opstod de vine, der fra det nittende århundrede blev markedsført til forbrugerne som »perlevine«. Tilstedeværelsen af huler udgravet i kalkstenslagene har således været en gunstig faktor i udviklingen af fremstillingen af denne vin, som kræver store tempererede lokaler til lagring og håndtering.

Producenterne af mousserende vine benytter sig nu af erfaringer, der er indhøstet over en periode på mere end et århundrede, og de er derfor i besiddelse af en perfekt knowhow med hensyn til sammensætningen af deres cuvéer. Hvidvinenes geografiske originalitet kommer til udtryk i kravet om, at 60 % af de anvendte druer skal være af sorten Chenin B eller Orbois B. Den lange, vandrette lagring bidrager til udviklingen af de briocheagtige aromaer og vinenes kompleksitet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vin samt fremstilling, lagring og aftapning af mousserende vin, består af området i følgende kommuner (listen er udarbejdet på baggrund af den officielle geografiske kode fra 2021):

| — | Departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois

| — | Departementet Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles og Crissay-sur-Manse |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles og Crissay-sur-Manse

| — | Departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (området i de delegerede kommuner Feings, Fougères-sur-Bièvre og Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin og Selles-sur-Cher |
| --- | --- |

—

Departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (området i de delegerede kommuner Feings, Fougères-sur-Bièvre og Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin og Selles-sur-Cher

| — | Departementet Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes og Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes og Montsoreau.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Det er obligatorisk, at navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse efterfølges af benævnelsen »gamay« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk, at navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse efterfølges af benævnelsen »gamay« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

| — | Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med en af følgende supplerende geografiske betegnelser i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser: »Amboise«, »Azay-le-Rideau«, »Chenonceaux«, »Mesland« eller »Oisly«. |
| --- | --- |

—

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med en af følgende supplerende geografiske betegnelser i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser: »Amboise«, »Azay-le-Rideau«, »Chenonceaux«, »Mesland« eller »Oisly«.

| — | Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. |
| --- | --- |

—

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

| — | Alle valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-lovgivningen kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

Alle valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-lovgivningen kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| — | Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Supplerende geografiske betegnelser

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| — | Det er obligatorisk, at de supplerende geografiske betegnelser »Amboise«, »Azay-le-Rideau« og »Mesland« er angivet efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk, at de supplerende geografiske betegnelser »Amboise«, »Azay-le-Rideau« og »Mesland« er angivet efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| — | Det er obligatorisk, at de supplerende geografiske betegnelser »Chenonceaux« og »Oisly« er angivet under navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk, at de supplerende geografiske betegnelser »Chenonceaux« og »Oisly« er angivet under navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

| — | På etiketten for hvidvine med de supplerende geografiske betegnelser »Amboise«, »Mesland« og »Azay-le-Rideau« er det obligatorisk at angive »demi-sec« (halvtør) i overensstemmelse med de analysestandarder, der er fastlagt for denne benævnelse i nærværende produktspecifikation, og »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød) alt efter vinens indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose), sådan som det er fastsat i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

På etiketten for hvidvine med de supplerende geografiske betegnelser »Amboise«, »Mesland« og »Azay-le-Rideau« er det obligatorisk at angive »demi-sec« (halvtør) i overensstemmelse med de analysestandarder, der er fastlagt for denne benævnelse i nærværende produktspecifikation, og »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød) alt efter vinens indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose), sådan som det er fastsat i EU-lovgivningen.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| — | På etiketten for rosévine med den supplerende geografiske betegnelse »Mesland« er det obligatorisk at angive »demi-sec« (halvtør) i overensstemmelse med de analysestandarder, der er fastlagt for denne benævnelse i nærværende produktspecifikation, og »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød) alt efter vinens indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose), sådan som det er fastsat i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

På etiketten for rosévine med den supplerende geografiske betegnelse »Mesland« er det obligatorisk at angive »demi-sec« (halvtør) i overensstemmelse med de analysestandarder, der er fastlagt for denne benævnelse i nærværende produktspecifikation, og »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød) alt efter vinens indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose), sådan som det er fastsat i EU-lovgivningen.

| — | Det er obligatorisk, at vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« præsenteres med angivelse af årgangen. |
| --- | --- |

—

Det er obligatorisk, at vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« præsenteres med angivelse af årgangen.

| — | På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: |
| --- | --- |

—

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

| — | Benævnelsen »gamay« skal være angivet umiddelbart under navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og trykt med skrifttegn, der i højden eller bredden er større end eller lige så store som to tredjedele af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, og som højst er lige så store som disse. |
| --- | --- |

—

Benævnelsen »gamay« skal være angivet umiddelbart under navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og trykt med skrifttegn, der i højden eller bredden er større end eller lige så store som to tredjedele af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, og som højst er lige så store som disse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fb0f49d6-abf0-4a1d-954e-89dbe4bf31b3.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/21

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 278/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Fiefs Vendéens«

PDO-FR-A0733-AM02

Ansøgningsdato: 12.5.2022

1.   Beskrivelse og begrundelse for ændringen

1.   Officiel geografisk kode

Beskrivelse og begrundelse

Kommunerne i det geografiske område er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Afgrænset parcelområde

Beskrivelse og begrundelse

Datoen den 9. og 10. februar 2022 er blevet føjet til listen over møder i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt de afgrænsede parcelområder.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Overgangsbestemmelser

Beskrivelse og begrundelse

Overgangsforanstaltninger, der er udløbet, udgår.

Registreringen af parceller, der er omfattet af overgangsforanstaltninger, ophører.

Denne ændring har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

4.   Henvisning til kontrolorganet

Beskrivelse og begrundelse

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Fiefs Vendéens

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Hvid- og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er ikkemousserende hvid-, rosé- og rødvine.

Vinene har følgende analytiske egenskaber:

| — | Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: hvidvine 10 %, rosévine 10,5 %, rødvine 10,5 % |
| --- | --- |

—

Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: hvidvine 10 %, rosévine 10,5 %, rødvine 10,5 %

| — | Maksimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse: hvidvine 12 %, rosévine 12 %, rødvine 12,5 % |
| --- | --- |

—

Maksimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse: hvidvine 12 %, rosévine 12 %, rødvine 12,5 %

| — | Maksimalt indhold af flygtige syrer: hvidvine 11 milliækvivalenter pr. liter, rosévine 11 milliækvivalenter pr. liter, rødvine 13 milliækvivalenter pr. liter |
| --- | --- |

—

Maksimalt indhold af flygtige syrer: hvidvine 11 milliækvivalenter pr. liter, rosévine 11 milliækvivalenter pr. liter, rødvine 13 milliækvivalenter pr. liter

| — | Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): hvidvine 3 gram pr. liter, rosévine 3 gram pr. liter, rødvine 2,5 gram pr. liter |
| --- | --- |

—

Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): hvidvine 3 gram pr. liter, rosévine 3 gram pr. liter, rødvine 2,5 gram pr. liter

| — | Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine. |
| --- | --- |

—

Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine.

Det totale syreindhold i totalt indhold af svovlholdige syrer og totalt alkoholindhold overholder EU-lovgivningen. Hvidvinene har en ligevægt, der domineres af deres friskhed. De er fine og delikate og er ofte kendetegnet af mineraler og en lang række blomster- og frugtagtige noter.

Rosévinene har nuancer fra svag rosa til laksefarvet. De er let syrlige med friskhed og fedme og oftest med frugtaroma.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 14,3 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

14,3

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene har følgende analytiske egenskaber:

| — | Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: 11 % |
| --- | --- |

—

Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: 11 %

| — | Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): 2,5 gram pr. liter |
| --- | --- |

—

Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): 2,5 gram pr. liter

| — | Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine. |
| --- | --- |

—

Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine.

Det totale syreindhold i totalt indhold af svovlholdige syrer og totalt alkoholindhold overholder bestemmelserne i EU-lovgivningen.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 16,3 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

16,3

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

a.   Væsentlige ønologisk fremgangsmåde

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger, forbudt.

Til fremstilling af rødvine er de substraktive berigelsesteknikker tilladte, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de realiserede mængder, er fastsat til 10 %.

Vinene må efter berigelse ikke have et totalt alkoholindhold, som overstiger følgende: hvidvine 12 %, rosévine 12 %, rødvine 12,5 %.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde samtlige krav i EU-lovgivningenog i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b.   Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er 5 000 vinstokke pr. hektar

Afstanden mellem rækkerne er mindre end eller lig med 1,80 m, og afstanden mellem vinstokkene i den samme række er mellem 0,90 m og 1,30 m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 10 skud pr. vinstok:

| — | enten ved simpel eller dobbelt Guyotbeskæring |
| --- | --- |

—

enten ved simpel eller dobbelt Guyotbeskæring

| — | eller ved kortsporebeskæring eller langsporebeskæring med maksimum fem sporer pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

eller ved kortsporebeskæring eller langsporebeskæring med maksimum fem sporer pr. vinstok.

Beskæringen slutter før den 31. maj i høståret.

c.   Kul

Restriktion, der gælder for forarbejdningen

Til fremstilling af rosévine er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug til vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 15 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 gram pr. hektoliter.

2.   Maksimale udbytter

a.   Hvid- og rosévine

66 hektoliter pr. hektar

b.   Rødvine

62 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen og forarbejdningen finder sted i følgende kommuner i departementet Vendée som godkendt af »Institut national de l'origine et de la qualité« på det kompetente nationale udvalgs møde den 10. februar 2011. Dette område udgøres på datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af denne produktspecifikation af følgende kommuner eller dele af kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

Auchay-sur-Vendée alene den delegerede kommune Auzay, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne alene den delegerede kommune Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé og Vix.

7.   Druesorter

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område er beliggende mellem det skovrige Vendée i nord og Luçon-sletten i syd. Det armorikanske bjergmassivs grænse strækker sig fra vest til øst fra Les Sables-d’Olonne ved Atlanterhavskysten til Fontenay-le-Comte. Vinmarkerne er beliggende i områderne, hvor denne grænse er skåret igennem af det strukturerede hydrografiske net på bakkeskråninger på mellem 3 % og 5 % og især vendt mod syd/sydvest. Så følger de geografiske enheder »Brem« omkring marskengene ved Olonne, »Mareuil« og »Chantonnay« langs Lay- og Yondalene, »Vix« og »Pissotte« på bakkeskråningerne ved floden Vendée. Dette geografiske område består af 18 kommuner i den sydlige del af departementet Vendée.

Set fra et geologisk perspektiv er det geografiske område forholdsvis homogent, beliggende på kanten af det krystalagtige armorikanske fundament i kontakt med kalkformationerne fra juratiden. Den geologiske bund består først og fremmest af skifer og rhyolit, nogle gange af gneiss og amfibolit, endog kalk for den geografiske betegnelse »Vix«. Imidlertid er dette kalklag oftest dækket af et grovsandet fluvialt lag der er dannet i tertiærtiden. Følgelig er de præcist afgrænsede områder for høsten af druer som oftest syreholdig brun jord, der indeholder en stor andel af grove bestanddele. De skiller sig grundlæggende ud fra den dybe siltblandede jord i skovområdet i nord såvel som fra den frugtbare svære lerjord på sletten i syd. Klimaet i det sydlige Vendée, et tempereret kystklima, er markant varmere end klimaet i skovområdet, der er beliggende længere mod nord. Det regner især mindre, og solen skinner mere, og der er et underskud af regn om sommeren (områderne Olonne og La Rochelle er de mest solrige på Atlanterhavskysten med 1 430 soltimer i gennemsnit over en periode på 6 måneder fra juni til september). Den årlige gennemsnitstemperatur svinger mellem 12° C og 12,5° C med de største temperatursvingninger fra vest til øst, efterhånden som man kommer højere og højere op, og påvirkningen fra havet forsvinder.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der er relevante for tilknytningen:

En lang række dokumenter, der beskriver et tiende på vinproduktet, som blev betalt til klostre i regionen, vidner om udviklingen af vindyrkningen i Vendée i middelalderen. Fra det 11. århundrede etableres der en aktiv handel med vine med den geografiske betegnelse »Brem« til Holland. Fra det 12. århundrede til det 15. århundrede bliver vinene med den geografiske betegnelse »Mareuil« transporteret med flodpram til havnene i Saint-Benoist og Moricq-sur-le-Lay, dernæst gennem La Rochelle, hvor de blev lastes på skibe med England som bestemmelsessted.

Vi må vente på skrifterne fra Rabelais, der opholder sig i Fontenay-le-Comte og Maillezais fra 1520 til 1528, for at kende de druesorter, der blev anvendt den gang. Allerede i det 16. og 17. århundrede var den mest dyrkede hvide druesort chenin B (»Franc Blanc« i »Brem«, »Blanc d'Aunis« i »Vix«), mens vinstokbestanden af rosé- og rødvine var domineret af pinot noir N og især négrette N (kaldet »Pinot Rosé« eller »Bourgogne« i »Brem«, »Ragoûtant« i »Mareuil« og »Chantonnay«, »Folle Noire« i »Vix«). Druesorten cabernet franc N blev indført i det 18. århundrede.

Vinavl i Vendée fik et kraftigt opsving i det 19. århundrede og omfattede 18 000 hektar i 1880. Efter angreb fra vinlus specialiserede producenter fra det sydlige Vendée sig og genoprettede vindyrkningsarealet på de bedst beliggende bakkeskråninger med podede planter fra traditionelle druesorter, hvortil tilføjedes hovedsageligt druesorterne gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N og, i henhold til område, druesorterne sauvignon blanc B (»Vix«), grolleau gris G (»Brem«).

Efter Anden Verdenskrig forsøgte producenterne at samle de fem historiske produktionscentre. Mærket »Anciens Fiefs du Cardinal« blev skabt i 1953 med henvisning til Richelieu, der udnævntes til biskop af Luçon i 1608 og var stor foregangsmand for vine med den geografiske betegnelse »Mareuil«. Reglerne for produktion blev kodificeret og strammet op, hvilket gjorde det muligt at forbedre kvaliteten, samtidig med at de lokale egenskaber ved vinstokkene respekteredes. »Vins des Fiefs Vendéens« blev godkendt som simpel oprindelsesbetegnelse i 1965, dernæst som »vins des pays« i 1974 og som »appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure« i 1984. Indsatsen vedrørende anerkendelse af den kontrollede oprindelsesbetegnelse blev indledt i 1991.

I 2009 dækkede vindyrkningsarealet 480 hektarer, der udnyttedes af ca. 40 producenter med en årlig gennemsnitsproduktion på 27 000 hektoliter, heraf 45 % rosévine, 40 % rødvine og 15 % hvidvine. Hvidvinene har en ligevægt, der domineres af deres friskhed. De er fine og delikate og er ofte kendetegnet af mineraler og en lang række blomster- og frugtagtige noter.

Rosévinene har nuancer fra svag rosa til laksefarvet. De er let syrlige med friskhed og fedme og oftest med frugtaroma.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids. De geografiske betegnelser »Brem« og »Pissotte« er ofte rubin- til granatfarvet og runde og fine, mens vinene »Mareuil«, »Chantonnay« og »Vix« kan være mere farvede og have en mere struktureret smag. Den sydlige tendens for klimaet i den sydlige del af Vendée med sit gavmilde sollys sammen med bakkeskråninger med stenet og overfladisk jord, som hovedsageligt er af skifer eller rhyolit, har ledt vindyrkningen i det geografiske område i retning af en lang tradition for produktion af hovedsageligt rosé- og rødvine, som i gennemsnit udgør 85 % af produktionen af den kontrollede oprindelsesbetegnelse.

Vindyrkningsarealets geografiske beliggenhed mellem Val de Loire og Sud-Ouest giver sig også udtryk i vinstoksorterne gennem generationer. Således består vinområdet af en original vinstokbestand, der blander påvirkninger fra Loire (chenin, cabernet franc, grolleau gris) med kontinentale (pinot noir, gamay) og sydvestlige (négrette, cabernet-sauvignon) påvirkninger. I alle tilfælde er druesorten chenin B dominerende inden for hvidvine, druesorterne pinot noir N og gamay N er de primære druesorter inden for rosévine, mens druesorterne pinot noir N, cabernet franc N og négrette N er grundlaget for rødvine og sikrer produkternes egenskaber.

Historien bag hver eneste geografiske betegnelse minder os om, at de forskellige handelskanaler har eksisteret længe. Således blev vinene med den geografiske betegnelse »Brem« fragtet gennem havnen Saint-Martin-de-Brem, dem med betegnelserne »Mareuil« og »Chantonnay« gennem Laydalen og dem med betegnelserne »Vix« og »Pissotte« gennem Vendées udmunding. I betragtning af ændringerne i de naturlige faktorer (jordbund og klima) har producenterne gennem tiden lokalt rettet sig mod strategier for vinstokke og traditioner for forskellige og tilbagevendende sammenstikninger, hvilket fører til smagsnuancer vinene imellem og er medvirkende til rigdommen i vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Der har dog aldrig været gennemført sammenstikninger med vinene fra de fem geografiske enheder, og det ønskes heller ikke.

Siden 1985 den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Fiefs vendéens« blevet stedse mere berømt, og salgsmængden er næsten fordoblet. Feriegæsterne ved kysten i Vendée sætter pris på vinenes særpræg, friskhed og frugtagtige aroma. Deres forskelligartethed gør det muligt at bruge dem i enhver situation med den regionale gastronomi.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af en af følgende supplerende geografiske betegnelser:

| — | »Brem« |
| --- | --- |

—

»Brem«

| — | »Chantonnay« |
| --- | --- |

—

»Chantonnay«

| — | »Mareuil« |
| --- | --- |

—

»Mareuil«

| — | »Pissotte« |
| --- | --- |

—

»Pissotte«

| — | »Vix« |
| --- | --- |

—

»Vix«

for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for hver betegnelse i varespecifikationen.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den supplerende geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i varespecifikationen fastsatte bestemmelser.

Enhver frivillig angivelse skrives på etiketterne med skrifttegn, der hverken i højde, bredde og tykkelse er større end det dobbelte af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Størrelsen på skrifttegnene for de supplerende geografiske betegnelser »Brem«, »Chantonnay«, »Mareuil«, »Pissotte«, »Vix« er både i højde, bredde og tykkelse mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Størrelsen på skrifttegnene for de supplerende geografiske betegnelser »Val de Loire« er både i højde, bredde og tykkelse mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Enhver angivelse af navnet på en druesort er forbudt på etiketten med alle de obligatoriske oplysninger.

Vinene kan have angivelse af årgang, hvis de druer, der er anvendt til fremstillingen, udelukkende er fra det år.

I mærkningen af de vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Fiefs Vendéens«, kan en mindre geografisk enhed præciseres på betingelse af, at: det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet navnet fremgår af høstanmeldelsen den navngivne matrikelregistrerede lokalitet nævnes umiddelbart under navnet på betegnelsen, den trykkes med skrifttegn, der hverken i højde eller bredde må være større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 278/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af ændringer, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»PIADINA ROMAGNOLA«/»PIADA ROMAGNOLA«

EU-nr.: PGI-IT-1067-AM01 –– 12.11.2020

BOB ( ) BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (sammenslutning til fremme og beskyttelse af Piadina Romagnola) |
| --- |
| Piazza L. Tosi 4 |
| 47923 Rimini |
| Italien |

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (sammenslutning til fremme og beskyttelse af Piadina Romagnola)

Piazza L. Tosi 4

47923 Rimini

Italien

Tlf. +39 0541760227

Fax +39 0541791734

Mobil: +39 3661136514

E-mail: consorziopiadinaromagnola@pec.it

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola består af producenter af »Piadina Romagnola« og har ret til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 fra ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug af 14. oktober 2013.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☐ | Geografisk område |
| --- | --- |

☐

Geografisk område

| ☐ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☐

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☐ | Tilknytning |
| --- | --- |

☐

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet (kontrol) |
| --- | --- |

☒

Andet (kontrol)

4.   Type ændring

| ☒ | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| ☐ | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller lignende), og som ikke kan betegnes som mindre i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller lignende), og som ikke kan betegnes som mindre i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

5.   Ændring(er)

Varebeskrivelse

| — | Følgende del af artikel 2 i varespecifikationen, der beskriver produktet:

  »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fremstilles af mel af blød hvede blandet med vand, fedt, salt og visse valgfrie ingredienser. Når produktet overgår til forbrug, er det elfenbenshvidt med tydelige ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider. Det har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

  ændres som følger:

  »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fremstilles af hvedemel eller farromel blandet med vand, fedt, salt og visse valgfrie ingredienser. Når produktet overgår til forbrug, er det elfenbenshvidt til mørk ravgult med tydelig ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider. Det har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

  Med ændringen føjes andre typer mel til de anvendte ingredienser, hvilket således også påvirker produktionsmetoden. |
| --- | --- |

—

Følgende del af artikel 2 i varespecifikationen, der beskriver produktet:

»Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fremstilles af mel af blød hvede blandet med vand, fedt, salt og visse valgfrie ingredienser. Når produktet overgår til forbrug, er det elfenbenshvidt med tydelige ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider. Det har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

ændres som følger:

»Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fremstilles af hvedemel eller farromel blandet med vand, fedt, salt og visse valgfrie ingredienser. Når produktet overgår til forbrug, er det elfenbenshvidt til mørk ravgult med tydelig ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider. Det har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

Med ændringen føjes andre typer mel til de anvendte ingredienser, hvilket således også påvirker produktionsmetoden.

| — | Farromel er højt værdsat af forbrugerne, også på grund af dets lave glutenindhold, og anvendes ofte til fremstilling af »piadine«. Dette er dokumenteret i historiske kilder, der omhandler mel generelt. Farro er en af de tidligste kornarter, der nogensinde er dyrket (kendt i Italien siden Romertiden).
  Anvendelse af andre meltyper, f.eks. mel af hård hvede, gør det muligt at udvide udvalget af råvarer til også at omfatte korn, der er underlagt traditionel genetisk udvælgelse, også kendt som gamle kornarter, af både almindelig og hård hvede. |
| --- | --- |

—

Farromel er højt værdsat af forbrugerne, også på grund af dets lave glutenindhold, og anvendes ofte til fremstilling af »piadine«. Dette er dokumenteret i historiske kilder, der omhandler mel generelt. Farro er en af de tidligste kornarter, der nogensinde er dyrket (kendt i Italien siden Romertiden).

Anvendelse af andre meltyper, f.eks. mel af hård hvede, gør det muligt at udvide udvalget af råvarer til også at omfatte korn, der er underlagt traditionel genetisk udvælgelse, også kendt som gamle kornarter, af både almindelig og hård hvede.

| — | Tilføjelsen af denne type mel påvirker det færdige produkts udseende, navnlig dets farve, som derfor beskrives mere præcist ved at tilføje ordene »til mørk ravgult«. Ændringen vedrører punkt 3.2 og 5 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Tilføjelsen af denne type mel påvirker det færdige produkts udseende, navnlig dets farve, som derfor beskrives mere præcist ved at tilføje ordene »til mørk ravgult«. Ændringen vedrører punkt 3.2 og 5 i enhedsdokumentet.

Produktionsmetode

| — | I artikel 5 i varespecifikationen er der opregnet følgende obligatoriske ingredienser:

  Obligatoriske ingredienser pr. 1 000 g blød hvedemel:


  mel af blød hvede


  Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej


  Salt: højst 25 g


  Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g.

  Listen suppleres således:

  Obligatoriske ingredienser pr. 1 000 g blød hvedemel eller farromel:


  hvedemel eller farromel


  Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej


  Salt: højst 25 g


  Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g.

  Ændringen består i at føje andre typer hvedemel og farromel til ingredienserne. Begrundelsen for ændringen er anført i afsnittet med beskrivelsen af produktet, som er tæt forbundet med produktionsmetoden. Denne ændring vedrører også punkt 3.3 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

I artikel 5 i varespecifikationen er der opregnet følgende obligatoriske ingredienser:

Obligatoriske ingredienser pr. 1 000 g blød hvedemel:

mel af blød hvede

Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej

Salt: højst 25 g

Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g.

Listen suppleres således:

Obligatoriske ingredienser pr. 1 000 g blød hvedemel eller farromel:

hvedemel eller farromel

Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej

Salt: højst 25 g

Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g.

Ændringen består i at føje andre typer hvedemel og farromel til ingredienserne. Begrundelsen for ændringen er anført i afsnittet med beskrivelsen af produktet, som er tæt forbundet med produktionsmetoden. Denne ændring vedrører også punkt 3.3 i enhedsdokumentet.

| — | Følgende føjes til de valgfrie råvarer, der er nævnt i artikel 5 i varespecifikationen:

  Frisk eller UHT-steriliseret mælk: op til 300 ml


  Blomsterhonning: op til 20 g


  Fedt: Den samlede fedtmængde kan også omfatte solsikkeolie, men kun hvis den anvendes sammen med og i en mindre mængde end ekstra jomfruolie.

  Mange producenter tilføjer noget til basisingredienserne for at give deres produkt et mere personligt præg, lidt som da produktet stadig hovedsagelig var hjemmelavet, og da hver familie eller mindre producent ville justere basisopskriften en smule. Dette afspejles nu i varespecifikationen. Mælk og honning er de ingredienser, der anvendes mest, og som oftest er nævnt i historiske dokumenter.
  Denne ændring vil gøre det muligt for flere producenter, hvoraf de fleste, men ikke alle, er meget små virksomheder, at begynde at producere »Piadina Romagnola« BGB, da de opskrifter, de har anvendt i lang tid, bringes i overensstemmelse med varespecifikationen og kontrolordningen for BGB.
  Muligheden for at anvende solsikkeolie i mindre mængder end ekstra jomfruolie for ikke at ændre varespecifikationens karakter er i det væsentlige blevet tilføjet af tekniske årsager, da solsikkeolie gør produktet blødere og dermed lettere at udrulle. Aflange Piadina-kugler er meget populære blandt forbrugerne, da de kan nydes på mange forskellige måder.
  Denne ændring vedrører også punkt 3.3 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Følgende føjes til de valgfrie råvarer, der er nævnt i artikel 5 i varespecifikationen:

Frisk eller UHT-steriliseret mælk: op til 300 ml

Blomsterhonning: op til 20 g

Fedt: Den samlede fedtmængde kan også omfatte solsikkeolie, men kun hvis den anvendes sammen med og i en mindre mængde end ekstra jomfruolie.

Mange producenter tilføjer noget til basisingredienserne for at give deres produkt et mere personligt præg, lidt som da produktet stadig hovedsagelig var hjemmelavet, og da hver familie eller mindre producent ville justere basisopskriften en smule. Dette afspejles nu i varespecifikationen. Mælk og honning er de ingredienser, der anvendes mest, og som oftest er nævnt i historiske dokumenter.

Denne ændring vil gøre det muligt for flere producenter, hvoraf de fleste, men ikke alle, er meget små virksomheder, at begynde at producere »Piadina Romagnola« BGB, da de opskrifter, de har anvendt i lang tid, bringes i overensstemmelse med varespecifikationen og kontrolordningen for BGB.

Muligheden for at anvende solsikkeolie i mindre mængder end ekstra jomfruolie for ikke at ændre varespecifikationens karakter er i det væsentlige blevet tilføjet af tekniske årsager, da solsikkeolie gør produktet blødere og dermed lettere at udrulle. Aflange Piadina-kugler er meget populære blandt forbrugerne, da de kan nydes på mange forskellige måder.

Denne ændring vedrører også punkt 3.3 i enhedsdokumentet.

| — | Endelig ændres bestemmelsen om bagetemperatur:

  Bagetemperaturerne varierer fra 200 °C til 250 °C, og produktet må ikke forblive på bagepladen i mere end 4 minutter.

  som følger:

  Bagetemperaturerne varierer fra 150 °C til 300 °C, og produktet må ikke forblive på bagepladen i mere end 4 minutter.

  Ændringen er berettiget af en række tekniske årsager. De anvendte bageplader har forskellige dimensioner og udsættes undertiden for luftstrømme, der kan påvirke temperaturen. Hvis de frisk fremstillede og dermed kolde produkter anbringes på pladen med henblik på bagning, kan det også medføre, at temperaturen ændrer sig. Temperaturintervallet bør derfor udvides, selv om gennemsnitstemperaturen vil ligge inden for de oprindeligt fastsatte værdier.
  Det skal bemærkes, at disse ændringer af den måde, hvorpå produktet fremstilles, på ingen måde påvirker reglerne for produktionsmetoden, der fortsat er som fastsat i den nuværende varespecifikation.
  Denne ændring vedrører også punkt 3.4 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Endelig ændres bestemmelsen om bagetemperatur:

Bagetemperaturerne varierer fra 200 °C til 250 °C, og produktet må ikke forblive på bagepladen i mere end 4 minutter.

som følger:

Bagetemperaturerne varierer fra 150 °C til 300 °C, og produktet må ikke forblive på bagepladen i mere end 4 minutter.

Ændringen er berettiget af en række tekniske årsager. De anvendte bageplader har forskellige dimensioner og udsættes undertiden for luftstrømme, der kan påvirke temperaturen. Hvis de frisk fremstillede og dermed kolde produkter anbringes på pladen med henblik på bagning, kan det også medføre, at temperaturen ændrer sig. Temperaturintervallet bør derfor udvides, selv om gennemsnitstemperaturen vil ligge inden for de oprindeligt fastsatte værdier.

Det skal bemærkes, at disse ændringer af den måde, hvorpå produktet fremstilles, på ingen måde påvirker reglerne for produktionsmetoden, der fortsat er som fastsat i den nuværende varespecifikation.

Denne ændring vedrører også punkt 3.4 i enhedsdokumentet.

Mærkning

Artikel 8 i varespecifikationen indeholder regler om mærkning og emballering.

| — | Følgende punktum tilføjes i mærkningsreglerne, herunder for så vidt angår de farver, der skal anvendes i produktlogoet:

  Billedet kan være i sort/hvid, hvis sort og hvid er de eneste farver, der anvendes på etiketten.

  Formålet med ændringen er at give producenterne mulighed for at trykke etiketter i sort/hvid for at gøre det lettere for dem at markedsføre deres »Piadina Romagnola«. Denne ændring vedrører også punkt 3.6 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Følgende punktum tilføjes i mærkningsreglerne, herunder for så vidt angår de farver, der skal anvendes i produktlogoet:

Billedet kan være i sort/hvid, hvis sort og hvid er de eneste farver, der anvendes på etiketten.

Formålet med ændringen er at give producenterne mulighed for at trykke etiketter i sort/hvid for at gøre det lettere for dem at markedsføre deres »Piadina Romagnola«. Denne ændring vedrører også punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

| — | Desuden ændres følgende bestemmelse i varespecifikationen vedrørende den ordlyd, der kan anføres på etiketten:

  Hvis mindst tre af følgende faser af produktionsprocessen udføres manuelt: fremstilling af dejen, opdeling, udrulning og bagning, og hvis der ikke er nogen forseglet emballage, kan udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« føjes til logoet med samme skrifttype, farve og størrelse som ordet »Romagnola«.

  som følger:

  Hvis der anvendes en produktionsproces, hvor opdelingen og bagningen foregår manuelt, og der ikke er nogen forseglet emballage, kan udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« anføres ved siden af logoet med samme skrifttype, farve og størrelse som ordet »Romagnola«.

  Bemærk, at varespecifikationen allerede gør det muligt for de talrige mikrovirksomheder, der opererer i oprindelsesområdet (boder og forskellige små butikker, der sælger uemballeret piadine direkte til forbrugerne), at anvende udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« for at støtte denne type produktion i lille målestok. De aktiviteter, der udføres manuelt af disse virksomheder, er typisk begrænset til opdeling og bagning, mens mekanisk udstyr ofte anvendes i udrulningfasen for at fremskynde produktionsprocessen.
  Da denne fase af processen kun delvist foregår manuelt, bør henvisningen til udrulning derfor udgå for at undgå misforståelser, men producenterne bør stadig have lov til at anvende dette udtryk, forudsat at opdelingen og bagningen fortsat udelukkende foregår manuelt. |
| --- | --- |

—

Desuden ændres følgende bestemmelse i varespecifikationen vedrørende den ordlyd, der kan anføres på etiketten:

Hvis mindst tre af følgende faser af produktionsprocessen udføres manuelt: fremstilling af dejen, opdeling, udrulning og bagning, og hvis der ikke er nogen forseglet emballage, kan udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« føjes til logoet med samme skrifttype, farve og størrelse som ordet »Romagnola«.

som følger:

Hvis der anvendes en produktionsproces, hvor opdelingen og bagningen foregår manuelt, og der ikke er nogen forseglet emballage, kan udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« anføres ved siden af logoet med samme skrifttype, farve og størrelse som ordet »Romagnola«.

Bemærk, at varespecifikationen allerede gør det muligt for de talrige mikrovirksomheder, der opererer i oprindelsesområdet (boder og forskellige små butikker, der sælger uemballeret piadine direkte til forbrugerne), at anvende udtrykket »traditionelt håndlavet produkt« for at støtte denne type produktion i lille målestok. De aktiviteter, der udføres manuelt af disse virksomheder, er typisk begrænset til opdeling og bagning, mens mekanisk udstyr ofte anvendes i udrulningfasen for at fremskynde produktionsprocessen.

Da denne fase af processen kun delvist foregår manuelt, bør henvisningen til udrulning derfor udgå for at undgå misforståelser, men producenterne bør stadig have lov til at anvende dette udtryk, forudsat at opdelingen og bagningen fortsat udelukkende foregår manuelt.

| — | Endelig gør en ændring af mærkningsbestemmelserne det muligt at anvende følgende ordlyd:

  Hvis »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« har en tykkelse på 4-8 mm, kan ordene »spessa« eller »la spessa« [tyk] anføres på etiketten.

  Ændringen gør det muligt at medtage en henvisning til et specifikt kendetegn ved produktet, hvis den ikke er anprisende, for at fremhæve forskellen mellem de to typer, der er fastsat i varespecifikationen (den klassiske variant og Rimini-varianten »Piadina Romagnola«), som en vejledning for forbrugerne, når de køber produktet.
  Denne ændring vedrører også punkt 3.6 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Endelig gør en ændring af mærkningsbestemmelserne det muligt at anvende følgende ordlyd:

Hvis »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« har en tykkelse på 4-8 mm, kan ordene »spessa« eller »la spessa« [tyk] anføres på etiketten.

Ændringen gør det muligt at medtage en henvisning til et specifikt kendetegn ved produktet, hvis den ikke er anprisende, for at fremhæve forskellen mellem de to typer, der er fastsat i varespecifikationen (den klassiske variant og Rimini-varianten »Piadina Romagnola«), som en vejledning for forbrugerne, når de køber produktet.

Denne ændring vedrører også punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Andet: kontrol

Artikel 7 i varespecifikationen, som angiver det organ, der er ansvarligt for at kontrollere, at produktet opfylder kravene i varespecifikationen, er blevet omformuleret for at bringe den i overensstemmelse med artikel 7, litra g), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

ENHEDSDOKUMENT

»PIADINA ROMAGNOLA«/»PIADA ROMAGNOLA«

EU nr.: PGI-IT-1067-AM01 –– 12.11.2020

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 2.3: brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« henviser til det bageriprodukt, som fremkommer ved fremstilling og efterfølgende bagning på en flad plade af dej fremstillet af mel, fedtstof, salt og forskellige valgfrie ingredienser.

Når det overgår til forbrug, har det en rund form og er elfenbenshvidt med tydelige ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider. Det har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

De særlige fysiske kendetegn ved »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« er:

Form: rund, uregelmæssig

Størrelse:

| — | diameter fra 15 cm til 25 cm, dog fra 23 cm til 30 cm for Rimini-varianten |
| --- | --- |

—

diameter fra 15 cm til 25 cm, dog fra 23 cm til 30 cm for Rimini-varianten

| — | mellem 4 mm og 8 mm tyk, dog kun op til 3 mm tyk for Rimini-varianten. |
| --- | --- |

—

mellem 4 mm og 8 mm tyk, dog kun op til 3 mm tyk for Rimini-varianten.

Ydre udseende: Overfladen er ru og uregelmæssig med ravfarvede markeringer eller blærer af forskellig størrelse, som dannes under bagningen.

Organoleptiske kendetegn: aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Følgende ingredienser anvendes til at fremstille »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«:

| 3.3.1. | Obligatoriske ingredienser pr. 1 000 g blød hvedemel eller farromel:
  hvedemel eller farromel
  Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej
  Salt: op til 25 g
  Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

hvedemel eller farromel

Vand: så meget, som det er nødvendigt for at opnå en jævn dej

Salt: op til 25 g

Fedt: svinefedt og/eller olivenolie og/eller ekstra jomfruolie, op til 250 g.

| 3.3.2. | Valgfrie ingredienser pr. 1 000 g mel af blød hvede eller farromel:
  Hævemidler: natriumhydrogencarbonat, dinatriumdiphosphat, majs- eller hvedestivelse, op til 20 g
  Frisk eller UHT-steriliseret mælk: op til 300 ml
  Blomsterhonning: op til 20 g
  Fedt: Den samlede fedtmængde kan også omfatte solsikkeolie, men kun hvis den anvendes sammen med og i en mindre mængde end ekstra jomfruolie.
  Det er forbudt at tilsætte konserveringsmidler, smagsstoffer og/eller andre tilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

3.3.2.

Hævemidler: natriumhydrogencarbonat, dinatriumdiphosphat, majs- eller hvedestivelse, op til 20 g

Frisk eller UHT-steriliseret mælk: op til 300 ml

Blomsterhonning: op til 20 g

Fedt: Den samlede fedtmængde kan også omfatte solsikkeolie, men kun hvis den anvendes sammen med og i en mindre mængde end ekstra jomfruolie.

Det er forbudt at tilsætte konserveringsmidler, smagsstoffer og/eller andre tilsætningsstoffer.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle nedenstående etaper af produktionen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fremstilling af dejen (blanding af ingredienser med vand, til der opnås en jævn dej)

Opdeling (dejen deles manuelt eller mekanisk i aflange eller runde kugler)

Udrulning (processen med at rulle de aflange eller runde kugler af dej fladt ud, så de bliver til »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«, sker udelukkende enten mekanisk eller manuelt)

Bagning (bagningen omfatter varmebehandling af begge sider af dejen. Den runde dej kan vendes enten manuelt eller mekanisk. Bagetemperaturerne varierer fra 150 °C til 300 °C, mens produktet forbliver på pladen i op til 4 minutter)

Afkøling.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Fremstilling og emballering skal finde sted som en løbende proces for at undgå en situation, hvor produktet mister sin konsistens efter afkøling. Hvis produktet forbliver i direkte kontakt med luften i længere tid end dets naturlige afkølingsperiode, påvirkes dets særlige organoleptiske kendetegn, og det bliver tørt og kedeligt.

»Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« sælges pakket ind i papir eller klæde med henblik på direkte servering, eller i forseglede og lufttætte poser, hvis det skal spises senere.

Når produktet emballeres i forseglede og lufttætte poser med henblik på at blive spist på et senere tidspunkt, undgås det, at produktets organoleptiske kendetegn forringes, men det undgås også, at produktet udsættes for forureningskilder og navnlig for de skadelige virkninger af angreb fra skadedyr i melet (navnlig melmøl).

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Al emballage til »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« BGB skal omfatte følgende elementer med bogstaver, som er tydelige, læsbare, uudslettelige og lette at tyde:

| — | EU’s logo |
| --- | --- |

—

EU’s logo

| — | betegnelsen »Piadina Romagnola« eller »Piada Romagnola« efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [»Beskyttet geografisk betegnelse«] eller det tilsvarende akronym »IGP« [»BGB«] |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Piadina Romagnola« eller »Piada Romagnola« efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [»Beskyttet geografisk betegnelse«] eller det tilsvarende akronym »IGP« [»BGB«]

| — | produktets logo. |
| --- | --- |

—

produktets logo.

For at sikre størst mulig klarhed for forbrugerne skal der for Rimini-varianten af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« tilføjes ordene »alla Riminese« [a la Rimini] på emballagen med bogstaver af samme type, som anvendes til betegnelsen »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«, og som er tydelige, læsbare, uudslettelige og lette at tyde.

Logoet er vist herunder:

Image 1

De anvendte farver er brun 724 C og beige 728 C. Billedet kan være i sort/hvid, hvis sort og hvid er de eneste farver, der er anvendt på etiketten.

Hvis produktet kun fremstilles og sælges direkte, kan logoet og ordlyden ovenfor anbringes ved siden af butikkens navneskilt. De bogstaver, som anvendes i ordene for den beskyttede geografiske betegnelse »Piadina Romagnola« eller »Piada Romagnola«, og de andre ord i dette dokument skal samles i samme visuelle område, være tydelige og letlæselige og må ikke kunne slettes, og de skal være tilstrækkeligt store til at skille sig ud fra den baggrund, de er trykt på, så de tydeligt kan skelnes fra al anden tekst og/eller grafik.

Etiketter kan også indeholde andre valgfrie oplysninger til hjælp for forbrugeren og/eller ernæringsmæssige oplysninger samt virksomhedsnavne og varemærker, forudsat at disse elementer ikke indeholder anprisninger og ikke er vildledende for køberen. Hvis »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« har en tykkelse på 4-8 mm, kan ordene »spessa« eller »la spessa« [tyk] anføres på etiketten. For produkter til internationale markeder kan udtrykket »beskyttet geografisk betegnelse« anføres på det relevante lands sprog.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« kan fremstilles og emballeres, er det historiske område Romagna, nærmere bestemt hele området i provinserne Rimini, Forlì-Cesena og Ravenna og følgende kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo, Castel San Pietro, Dozza, Fontanelice, Imola og Mordano.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Romagna er den østligste del af regionen Emilia-Romagna. Den strækker sig fra Adriaterhavskysten i øst til grænsen til Bologna i vest og fra grænsen til regionen Marche i syd til grænsen til provinsen Ferrara i nord. Den har et tempereret subkontinentalt klima, som varierer alt efter højde og afstand fra kysten. Selv om klimaet i Romagna ikke adskiller sig voldsomt fra klimaet i resten af Norditalien, har det sine egne kendetegn på grund af den gradvise indsnævring af sletten.

Historisk bredte fremstillingen og forbruget af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« sig i Romagna som et alternativ til almindeligt brød, der kun var tilgængeligt i begrænsede mængder. Romagnas berømte digter Giovanni Pascoli betegnede det som »Romagnas nationalbrød«.

Denne tradition og de særlige fremstillingsteknikker konsolideredes over flere hundrede år og dannede i 1970’erne grundlag for en håndværksmæssig produktion af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« i små lokaler (boder) med udsalg til direkte servering.

De vidt udbredte og synlige boder i Romagna, hvor der fremstilles og sælges »piadine« til at spise med det samme, er et karakteristisk kendetegn ved området, som både lokalbefolkningen og turister kender. Fremstillingen af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«, der emballeres til at blive spist senere, er en videreudvikling heraf.

Ved fremstillingen af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« skal der tages hensyn til de teknikker, der er blevet overleveret i Romagna, og som giver produktet dets særlige kendetegn. Ingredienserne skal blandes sammen i en præcis rækkefølge. Dejen må ikke æltes for længe, og den skal have en konsistens, som gør, at den kan udrulles. Produktet skal bages ved den rigtige temperatur i den angivne tid, idet dejen skal vendes på pladen, så produktet får de kendetegn, der er beskrevet i punkt 3.2.

Disse færdigheder er et resultat af lokale producenters viden og mangeårige erfaring, som giver »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« særlige kendetegn, der ikke er blevet ændret siden produktets opståen og har betydet, at det har kunnet bevare sit omdømme.

»Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« er Romagnas mest typiske specialitet. Det kan findes næsten alle steder i Romagnas gader og fremstilles af »piadinare« i deres letgenkendelige, farverige boder, på restauranter og i specialbutikker og fødevareforretninger. »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« er så berømt, at det er kendt uden for regionens grænser.

Produktet bages af en dej bestående af mel, vand, salt, fedtstof og visse valgfrie ingredienser, der forarbejdes efter en gammel tradition. Det har en rund form og er elfenbenshvidt med tydelige ravfarvede markeringer af forskellig størrelse og nuance på begge sider og har en aromatisk smag og en særlig duft af nybagt brød.

Det omdømme, som »Piadina Romagnola/»Piada Romagnola« har, hænger sammen med lokal historie og lokale traditioner og endda med talemåder og folketro.

Ordet »piada« blev officielt anvendt af Giovanni Pascoli som den italienske udgave af Romagnas dialektord »piè«. I et berømt kort digt lovpriste han »piadina«, en fødevare »næsten så gammel som mennesket selv«, som han betegnede som »Romagnas nationalbrød« og knyttede dermed en uløselig forbindelse mellem »piadina« og Romagna.

Forskellige skriftlige værker, ofte monografier, dokumenterer »Piadina Romagnolas« kendetegn. De anerkender dets oprindelse gennem historiske kilder, illustrerer forskellene på de to typer »Piadina« og bidrager til dets berømmelse ved at komme med forslag til fremstillingen af det, og hvad det kan serveres med. I 1913 betegnede Antonio Sassi i en artikel i tidsskriftet »Il Plaustro«»Piadine« (flertalsform) som »Romagnas traditionelle, velsmagende fladbrød (schiacciate)«.

I Adelmo Masottis Vocabolario Romagnolo-Italiano, udgivet af forlaget Zanichelli i 1996, betegnes »piada« som »et tyndt usyrnet focaccia-brød, der er typisk for Romagna, og som bages på en rødglødende bageplade«.

Der findes forskellige litterære citater, der skelner »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fra Rimini-varianten for så vidt angår diameter og tykkelse. Som eksempel kan nævnes Graziano Pozzettos bøger »La Piadina Romagnola Tradizionale« (Den Traditionelle Piadina fra Romagno), Panozzo Editore, Rimini, 2005, og »Cucina di Romagna« (Romagnas køkken), Ed. Franco Muzzio, 2004, hvor der skelnes mellem de to varianter.

I 2004 blev opskriften på »Piadina Romagnola« for første gang oversat til arabisk, fransk, engelsk, japansk, kinesisk, russisk, spansk og tysk.

Der ses ofte henvisninger til »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« i gastronomiske tidsskrifter og guider.

I guiden »Italia a tavola — Guida Gastronomica« (gastronomisk guide til italienske restauranter), s. 30, Touring Club Italiano, 1984, nævnes og beskrives »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« i kapitlet om gårsdagens populære retter, som er ved at blive populære i dag. I artiklen beskrives, hvilke ingredienser der bruges til at fremstille det, hvordan det spises, enten skåret i skiver eller fyldt og foldet sammen, samt dets karakteristiske flade udformning.

I turistguiden »Turismo gastronomico in Italia« (gastronomisk turisme i Italien), s. 367-368, Touring Club Italiano, 2001, nævnes i afsnittet om regionen Emilia Romagna efter en kort præsentation af provinsen Rimini »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« fyldt med charcuteri og ost som provinsens mest populære ret.

Værket »Romagna — viaggio attraverso le regioni italiane« (Romagna –– en rejse gennem de italienske regioner), s. 53, Finintenet S.p.A, 2002, indeholder et kapitel med titlen »Rimini, il regno della Piadina« (Rimini –– hvor Piadina hersker), der beskriver »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«, hvordan det fremstilles, og hvordan det nydes, nemlig fyldt med ost og charcuteri.

Selv nationale tv-stationer har dækket »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«. Man husker f.eks. tv-programmet: »Terra e Sapori« (Land og smage), der blev sendt af Rai den 18. juli 2008 med titlen »Emilia Romagna: i segreti della Piadina«, og som beskrev ingredienser, opskrifter og fremstillingsmetoder for »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«.

Og endelig er der længe blevet afholdt arrangementer og gastronomiske konkurrencer som præsentation af »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« i Romagna.

Siden 1993 er arrangementet »Piadina d'Autore« blevet afholdt hvert år i byen Cervia (provinsen Ravenna). Der uddeles en pris til det bedste piadina fremstillet i de lokale boder.

Siden 1998 har Santarcagelo di Romagna holdt »Palio della Piadina«, et arrangement, som har til formål at holde traditionerne i forbindelse med dette autentiske produkt af Romagnas gastronomi i hævd.

En artikel, der blev offentliggjort den 6. juli 2009, beskrev uddelingen af prisen for det bedste piadina (»la miglior Piadina: assegnato il premio della ricetta romagnola per eccellenza«).

Der blev udsendt en pressemeddelelse om 2010-udgaven af »Premio Piadina Romagnola, miglior piadina 2010« (Piadina Romagnola-prisen for det bedste piadina i 2010). Andre nylige arrangementer:

»Lo Sposalizio della Piadina« (Piadinas bryllup) begyndte i 2002 i Cesena med det formål at fremme traditionen for »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola«.

»Piadina Days« er en udstilling, som er blevet afholdt siden 2010 som led i Emilia-Romagnas vin- og madfestival. Udstillingen består af to dage med arrangementer, forestillinger, koncerter og piadina-smagninger i hele Romagna.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Ministeriet indledte den nationale indsigelsesprocedure med offentliggørelsen af ændringsansøgningen vedrørende »Piadina Romagnola«/»Piada Romagnola« i Den Italienske Republiks statstidende nr. 243 af 1. oktober 2020.

Varespecifikationens fulde tekst findes på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335«

eller alternativt

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 20.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 278/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 278/35

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 278/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA/SAMOBORSKA ČEŠNOFKA«

EU-nr.: PGI-HR-02790 –– 23.7.2021

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« er en røget pølse, der skal tilberedes, og som er fremstillet af hakket svinekød, oksekød og/eller kalvekød samt svinefedt og tilsat et udkog af frisk hvidløg og tør hvidvin. Pølsen er tilsat malet sort peber, malet sød paprika, knust stærk paprika eller sursyltet stærk pepperoni samt kogsalt og nitritsalt. Fyldet stoppes ind i en naturlig svinetarm, hvorefter pølsen formes til to og varmrøges.

Efter røgningen har »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« (det færdige produkt) en karakteristisk lys til mørk rødbrun farve på overfladen. I tværsnit er kødet svagt lyserødt med synlige fedtstykker. I tværsnit er fyldet ensartet og kompakt og klæber sig til tarmen. Teksturen er blødere efter røgning og afkøling.

Kemiske parametre:

Den samlede mængde kødprotein i det færdige produkt udgør mindst 16 %.

Fedtindholdet i det færdige produkt er højst 30 %.

Vægten af det færdige produkt er 250-300 g pr. par afkølede pølser.

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« spises kogt, i gryderetter eller stegt. Når pølsen er klar til at blive spist, har den en elastisk tekstur og er fast og saftig med bid. Den har en smag af kogt svinekød og er let krydret med en mild, afrundet aroma af røg, hvidløg og vin.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Ca. 55-60 % af de råvarer, der anvendes til fremstilling af »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«, består af afpuds fra svinekød med 20-25 % synligt fedt og 20-25 % svinebov uden forben med højst 5 % synligt fedt.

Yderligere 10-15 % består af oksekød og/eller kalvekød af hals, bov uden forben og lår uden skank og/eller afpuds fra oksekød og/eller kalvekød med op til 5 % synligt fedt.

Der tilsættes svinefedt, som udgør op til 10 % af råvarerne. Der kan være tale om fast fedt fra svinets hals og/eller ryg og/eller halvfast fedt fra svinets lår.

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« tilsættes også et udkog, der udgør 2-4 %, og som består af frisk hvidløg og tør hvidvin (frisk, renset og knust hvidløg kogt i tør hvidvin og vand med et forhold mellem hvidløg, hvidvin og vand på 1:1:1). De sidste ingredienser, der tilsættes, er malet sort peber (0,1-0,3 %), malet sød paprika (0,25-0,5 %), knust stærk paprika (0,1-0,2 %) eller sursyltet stærk pepperoni (0,2-0,5 %), kogsalt (1 %) og nitritsalt (1 %). Det er forbudt at bruge sukker.

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« stoppes ind i en naturlig svinetarm med en kaliber på 32-34 mm.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af fremstillingen af »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«, dvs. tilberedning af ingredienserne og fyldet, stopning af fyldet ind i tarmen, stabilisering og rødfarvning af fyldet, røgning og afkøling, skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Hvis »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« afsættes på detailmarkedet uden emballage, skal hvert par pølser mærkes.

Hvis »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« er bestemt til virksomheder, hvor den tilberedes til den endelige forbrugers konsum, er det ikke nødvendigt at mærke hvert par enkeltvis. Der skal i stedet anbringes en etiket på den ydre emballage med angivelse af antallet af par i emballagen sammen med de foreskrevne oplysninger.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Samoborska češnjovka«/»Samoborska češnofka« fremstilles inden for de administrative grænser for byen Samobor og de omkringliggende bebyggelser Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski og Vrhovčak, der ligger i det nordvestlige Kroatien på de østlige skråninger af Samobor-bjergene, som er en del af Žumberak-bjergene, og hvor floden Gradna løber ind i floden Savas lavlandsområder.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Forbindelsen mellem »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« og det geografiske område er baseret på det omdømme, som pølsen nyder takket være producenternes knowhow med hensyn til udvælgelse og forberedelse af ingredienserne og de forskellige faser af fremstillingsprocessen, hvilket forklarer produktets karakteristiske smag og aroma (udvælgelse af kødafpuds, tilberedning af udkoget af frisk hvidløg og vin, »splejsning« og forarbejdning af træ til røgning).

Der er en lang tradition blandt familierne i Samobor-regionen for at fremstille kødprodukter og pølser, navnlig »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«, da alle husstande opdrættede svin og opbevarede og lagrede kød og pølser efter slagtningen. Tidligere dyrkede indbyggerne i den lavtliggende del af produktionsområdet for »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« korn og foderafgrøder eller anlagde vinmarker eller frugtplantager på skråningerne, mens de mange græsgange var velegnede til opdræt af kvæg, svin og heste. Det er et velkendt vindyrkningsområde og vinproducerende område, så vin var en vigtig del af indbyggernes dagligdag og blev anvendt til fremstilling af pølser.

De første skriftlige optegnelser om »češnjovka/češnofka« [hvidløgspølse] stammer fra 1915 (Samobor narodni život i običaji [Folkeliv og skikke i Samobor], Milan Lang, Zagreb, 1915, s. 105), hvor Milan Lang skriver om produktets kvalitet og de råvarer og menneskelige færdigheder, der anvendes til at fremstille det, og kalder det »den fineste pølse«. Disse optegnelser viser, at fremstillingen af »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« begyndte at udvikle sig i husstandene i landdistrikterne i slagtesæsonen for svin, hvor der kun blev anvendt lokale ingredienser såsom svinekød, vin og hvidløg, og hvor det ifølge Lang hovedsagelig var kvinder, der stod for fremstillingen af pølser.

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« blev efterhånden fremstillet af slagtere. Et digt af Zvonimir Tkalčić-Zvonček, en vagabond, men i øvrigt dygtig forfatter fra Samobor, der omhandler livet og arbejdet for slagterne fra Samobor, som gav ham mad, blev skrevet i anledning af karnevalet i 1934 og nævner også »češnofka« (Samoborska salamijada 20 godina [den 20. salamifestival i Samobor], Robert Škiljan (redaktør), Samobor, 2007, s. 16).

De særlige kendetegn ved »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« skyldes en omhyggelig udvælgelse og tilberedning af de kvalitetsråvarer og -ingredienser, der anvendes til fremstillingen.

Det saftige bid, der kendetegner »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« efter tilberedningen, skyldes det udvalgte afpuds fra svinekød, hvor fedt er indlejret i muskelvævet. Da kvaliteten af »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« sikres ved standardiseret afpuds fra forskellige anatomiske dele, adskiller slagtermesteren ved udskæringen af slagtekroppen bestemte muskelgrupper fra forskellige anatomiske dele (ben, bov, hals og ryg). Derefter adskilles overskydende fedt fra afpudset ved en visuel vurdering. Forberedelsen og udvælgelsen af afpudset er en kombination af færdigheder og viden om, hvordan slagtekroppen skal opskæres, og om kødets kulinariske egenskaber og er resultatet af mange års erfaring. Kort fortalt er »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« et produkt, hvis kvalitet er baseret på afpuds af høj kvalitet og ikke på magert, rent kød.

Et andet særligt kendetegn ved »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«, der afhænger af slagtermesterens færdigheder, er »splejsning«. »Splejsning« er en proces, hvorved pølserne i hånden bindes i par ved hjælp af en lille træpind. Ved »splejsning« opnås en korrekt geometrisk form, gennem hvilken røgen passerer i ensartede koncentrationer langs produktets overflade, hvilket giver »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« en ensartet farve. »Splejsning« kræver betydelig erfaring.

»Udkoget« af frisk hvidløg og tør hvidvin giver »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« dens karakteristiske milde smag af hvidløg og vin. Slagtermestrene ved, hvordan frisk hvidløg skal smage og lugte. De ved, hvordan de blandt forskellige sorter skal udvælge de hvidløg, der anvendes til at tilberede udkoget.

Sursyltet varm pepperoni eller knust stærk paprika giver »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« dens milde krydrede smag.

I stabiliseringsfasen er ingredienserne i fyldet mere komprimeret, hvilket giver »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« dens afrundede smag.

»Samoborska češnjovkas/Samoborska češnofkas« typiske smag opstår under røgningen. Træet til røgning forberedes ved at udvælge sunde kævler, hvorfra barken fjernes. Der sættes ild i træet i et andet område end røgeriet. Efter rødningsfasen hænges pølserne op inde i røgeriet, og der anbringes et lag kul, som overdrysses med et lag savsmuld, under dem, og pølserne røges i overensstemmelse med kravene i varespecifikationen. »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« får en lys til mørk rødbrun farve afhængigt af røgningens varighed og temperatur.

Betydningen af »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« for det geografiske område, hvor den fremstilles, og det omdømme, den nyder, ses bedst i forbindelse med Samoborska češnofka-festivalen, som er blevet afholdt af byen Samobor som led i dens forårsmarked i de sidste 10 år (plakat — 10. Samoborska češnofka-festival). Festivalen har til formål at præsentere og fremme den traditionelle fremstillingsmetode for og originale opskrift på »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka«, sådan som det fremgår af flere artikler (det lokale nyhedsbrev Glasnik Samobora i Svete Nedelje af 2. april 2010 og 10. maj 2019).

Samobor og det omkringliggende område er et turistmål, hvor cateringvirksomhed spiller en vigtig rolle. »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« har længe været en væsentlig del af det gastronomiske udbud i regionens restauranter, bjerghytter og familiebrug (Samoborska vinska cesta [Samobors vinrute] –– brochure fra Samobors vinrutesammenslutning, Samobor by, 2017, s. 26 og 33, og menu på restaurant Pivnica i Samobor) og ved forskellige traditionelle begivenheder såsom det berømte karneval i Samobor og salamifestivalen i Samobor.

En artikel offentliggjort i tidsskriftet Meso i 2009 med titlen »Samoborska salamijada« [Salamifestival i Samobor] omhandler traditionen med fremstilling af hvidløgspølse, salami og andre saltede kødprodukter i Samobor-området. Det omdømme, som »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« nyder, og dens tilknytning til Samobor-området fremgår af følgende udtalelser: "Samobor er kendt vidt omkring for sine mange delikatesser, der gør den til et af de steder, der har flest kulinariske tilbud. »Muštarda«, »bermet’«, »kremšnita«, vildt, »Samoborska češnjovka«... har med rette status som »gastronomiske ikoner.« Magasinet Meso, Salamifestivalen i Samobor, bind XI, nr. 1, 2009, s. 2).

»Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« er en almindeligt anvendt ingrediens i traditionelle retter. Portalen Dobar život indeholder en opskrift på porrestuvning med hvidløgspølse, hvoraf det fremgår, at »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« er et meget værdsat produkt (portalen Dobar život, 2015, Porrestuvning med hvidløgspølse).

I afsnittet på byen Samobors officielle websted om gastronomien i Samobor-området præsenteres »Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka« som en af de mest iøjnefaldende gastronomiske specialiteter, og det nævnes, at det er »endnu et af vores regions produkter i verdensklasse, det, der har givet Samobor et godt omdømme i nu mere et århundrede og har gjort den til en stadig mere attraktiv turistdestination og gastronomisk destination«. Denne udtalelse viser tydeligt produktets omdømme og dets uløselige tilknytning til Samobor-regionen (webstedet for byen Samobor, gastronomi, Samobor-salami og -hvidløgspølse).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---