xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Úradný vestník C 106/31.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-1037 |
| Úradný vestník Európskej únie | | C 106 |
| European flag | | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 63 31. marca 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Obsah | | Strana |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská | |
| | STANOVISKÁ | |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor | |
| | 549. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 22. 1. 2020 – 23. 1. 2020 | |
| 2020/C 106/01 | [Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme (stanovisko z vlastnej iniciatívy)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0001.01.SLK.xhtml) | [1](#C_2020106SK.01000101.doc) |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty | |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor | |
| | 549. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 22. 1. 2020 – 23. 1. 2020 | |
| 2020/C 106/02 | [Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1139, pokiaľ ide o zavedenie obmedzení kapacít v prípade tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, zber údajov a kontrolné opatrenia v Baltskom mori, a nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o trvalé ukončenie rybolovných činností flotíl loviacich tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora [COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD)]](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0010.01.SLK.xhtml) | [10](#C_2020106SK.01001001.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| SK | |

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

549. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 22. 1. 2020 – 23. 1. 2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 106/1 |

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Udržateľné hospodárstvo, ktoré potrebujeme

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 106/01)

| | |
| --- | --- |
| Spravodajca: | Peter SCHMIDT (DE – II) |

| | |
| --- | --- |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24. 1. 2019 |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | Stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 27. 11. 2019 |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 549 |
| Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) | 100/8/9 |

1.   Závery a odporúčania

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) zdôrazňuje, že Európska únia (EÚ) sa zaviazala v plnej miere vykonávať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a jej 17 cieľov udržateľného rozvoja. Aby EÚ zabezpečila ich riadnu realizáciu, naliehavo potrebuje vypracovať základy pre udržateľné a inkluzívne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky a prospešné pre všetkých. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Vízia sociálneho pokroku, ktorá sa spolieha iba na pokračovanie rastu hrubého domáceho produktu (HDP), ignoruje dôležité prvky blahobytu jednotlivca a spoločnosti a náležite nezohľadňuje environmentálne a sociálne aspekty. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EHSV vyzýva EÚ, aby navrhla novú víziu prosperity pre ľudí a planétu založenú na zásadách environmentálnej udržateľnosti, práva na dôstojný život a ochrany sociálnych hodnôt. Ekonomika umožňuje naplniť túto víziu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky by malo chrániť ekosystémy, zachovať biodiverzitu a zabezpečiť spravodlivý prechod na klimaticky neutrálny spôsob života v celej EÚ a podporovať udržateľné podnikanie. Vzdelávacie systémy v celej EÚ budú pri propagácii takýchto koncepcií v spoločnosti zohrávať kľúčovú úlohu, čím ovplyvnia myslenie činiteľov prijímajúcich rozhodnutia a vedúcich predstaviteľov zajtrajška. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | V snahe dosiahnuť tento cieľ EHSV uznáva potrebu podporiť zásadné zmeny, ktoré sa už začali objavovať v povahe podnikov, organizácii práce, úlohe investícií a štruktúre peňažnej sústavy. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že budovanie hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky sa musí začať prijatím preventívneho prístupu, pri ktorom makroekonomická stabilita nezávisí od rastu HDP. Navrhuje, aby sa vypracovali nové ukazovatele hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku nad rámec HDP. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EHSV navrhuje prijať rámec pre životnú úroveň a zaviesť „blahobytový rozpočet“ pre EÚ podľa vzoru prístupov, ktoré už boli prijaté inde. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EHSV vyzýva na ukončenie škodlivých dotácií a na zosúladenie všetkých výdavkov verejného sektora v celej EÚ a jej členských štátoch s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EHSV žiada, aby sa prostredníctvom Európskeho ekologického a sociálneho dohovoru realizovali rozsiahle investície potrebné na spravodlivý prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a zabezpečili pracovné miesta v každej komunite. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uskutočnili „ekologickú fiškálnu reformu“ s cieľom pomôcť zosúladiť zdaňovanie, subvencie a preddistributívne politiky v snahe dosiahnuť spravodlivý prechod na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky, a to najmä presadzovaním existujúcich právnych predpisov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EHSV navrhuje preskúmať závislosť hospodárstva členských štátov EÚ od rastu a vypracovať stratégiu, ako sa zamerať na udržateľný a inkluzívny blahobyt v hospodárstve EÚ. Odporúča tiež preskúmať fiškálne a menové pravidlá EÚ s cieľom zabezpečiť, aby boli vhodné na účely dosiahnutia prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EHSV požaduje, aby sa všetky súčasné politiky EÚ a rozpočtové/finančné rámce a nástroje (ako je viacročný finančný rámec, európsky semester a lepšia právna regulácia) bezodkladne zosúladili so spravodlivým prechodom na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EHSV navrhuje prispôsobiť Pakt stability a rastu a ročný prieskum rastu tak, aby sa zaručil plný súlad hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky s cieľmi udržateľného rozvoja a Európskym pilierom sociálnych práv. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | Nedávne vyhlásenie novovymenovanej predsedníčky Európskej komisie Ursuly von der Leyen v Bruseli o európskom ekologickom dohovore, ako aj jej prejav na COP25 v decembri v Madride a uverejnenie oznámenia Komisie COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019 – ktoré bude predmetom dôkladnej analýzy v niektorom z budúcich stanovísk EHSV – dávajú nádej, pokiaľ ide o návrhy EHSV uvedené v tomto stanovisku. |

2.   Úvod

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | EÚ sa zaviazala v plnej miere vykonávať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a jej 17 cieľov udržateľného rozvoja, ktoré schválila OSN v septembri 2015 [(1)](#ntr1-C_2020106SK.01000101-E0001). Podstatou Agendy 2030 je uznanie, že naša súčasná a budúca prosperita musí zostať v medziach biosféry, ktorá nám poskytuje živobytie. Súčasné modely výroby a spotreby sú nezlučiteľné s obmedzeniami našej planéty. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Hospodárstvo musí spočívať na jasných zásadách, ktoré odrážajú jednak naše snahy o lepší svet, jednak naše vedecké poznatky o planéte, ktorá nám poskytuje živobytie. Na zničenej planéte už nebude žiadny život, ani zamestnanosť, ani podnikanie [(2)](#ntr2-C_2020106SK.01000101-E0002). Nebude existovať žiadna istota, ak pri tejto transformácii ostanú bokom celé spoločenstvá alebo ak sa bežní občania budú cítiť odcudzene. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Finančná kríza z roku 2008 hlboko poznačila spoločnosť a výrazne zmenila naše hospodárstvo. Makroekonomická politika, ktorá viedla ku kríze, uprednostnila finančnú dereguláciu s cieľom stimulovať hospodársky rast. Toto úzke zameranie na rast HDP však viedlo k finančnej nestabilite a rastúcej nerovnosti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Navyše v niektorých členských štátoch viedla migrácia, hospodárske rozdiely a iné problémy k strate dôvery občanov v európsky projekt a k nárastu nacionalizmu a populizmu, v dôsledku čoho v súčasnosti hrozí zvrátenie demokratických hodnôt a podkopávanie sociálnej a politickej stability. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Cieľom tohto stanoviska je položiť základy pre udržateľné a inkluzívne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky pre Európu [(3)](#ntr3-C_2020106SK.01000101-E0003). Najprv sa v ňom analyzujú výzvy súčasného systému a potom navrhujú jasné základy, na ktorých sa má vybudovať hospodárstvo prospešné pre ľudí a planétu. Formulujú sa tu tiež konkrétne odporúčania pre novú Európsku komisiu a Parlament v oblastiach, v ktorých sú na dosiahnutie tohto cieľa potrebné prioritné opatrenia. |

3.   Výzvy – analýza súčasnej situácie

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | Svet čelí v súčasnosti nebývalým výzvam. Stav globálnej klimatickej núdze, katastrofálna strata biodiverzity a znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy ohrozujú základňu budúcej prosperity v Európe a na celom svete. Napriek istému pozitívnemu vývoju a opatreniam na úrovni EÚ tieto dôsledky teraz bezprostredne ohrozujú ľudské zdravie a životaschopnosť našich potravinových reťazcov a poľnohospodárskych systémov [(4)](#ntr4-C_2020106SK.01000101-E0004). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Dnešná prosperita má len malý význam, ak je na úkor budúceho prežitia. Úspech meraný na základe HDP je zavádzajúci, ak dôsledky rastu povedú k nezvratným a katastrofickým zmenám stavu našej klímy, pôdy, lesov, riek a oceánov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Nárast hospodárskej produkcie viedol k zvýšeniu celosvetovej spotreby materiálnych a energetických zdrojov a miestne a globálne ekosystémy vystavil nebezpečným antropogénnym vplyvom [(5)](#ntr5-C_2020106SK.01000101-E0005). V správe Svetového ekonomického fóra o globálnych rizikách z roku 2019 sa konštatuje, že environmentálne riziká patria medzi hlavné hrozby ovplyvňujúce svetové hospodárstvo a spoločnosť [(6)](#ntr6-C_2020106SK.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | Stagnujúci rast produktivity práce a pretrvávajúca nerovnosť naďalej vytvárajú značné neistoty, pokiaľ ide o budúcnosť hospodárstva EÚ. Tieto trendy sú len čiastočne výsledkom finančnej krízy. Miera rastu produktivity v rámci OECD klesla z viac než 4 % na začiatku 70. rokov na menej ako 1 % v súčasnosti, čo viedlo k „sekulárnej stagnácii“ priemernej miery rastu vyspelých ekonomík [(7)](#ntr7-C_2020106SK.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | Opatrenia prijaté na úrovni EÚ na riešenie tohto poklesu viedli k zvýšeniu príjmovej a majetkovej nerovnosti a k neudržateľnej úrovni dlhu. 5 % najbohatších Európanov teraz vlastní takmer 40 % celkového súkromného bohatstva. Chudoba pracujúcich sa od roku 2010 zvýšila o 15 %, pričom takmer 10 % európskych pracovníkov bolo zaradených do kategórie chudobní pracujúci. Takmer jedna štvrtina našich detí a mladých ľudí je ohrozená chudobou alebo žije v chudobe, a milióny mladých ľudí si nedokážu nájsť dôstojnú prácu, aby si začali budovať dospelý život [(8)](#ntr8-C_2020106SK.01000101-E0008). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | Technologický prelom v oblasti automatizácie a umelej inteligencie (UI) má potenciál zvrátiť pokles rastu produktivity práce, ale potenciálne zisky na makroekonomickej úrovni sú aj naďalej ťažko vymedziteľné. Zo ziskov v „marginálnej produktivite“ majú prospech akcionári veľkých korporácií, a nie pracovníci, čo narúša spoločenskú zmluvu, prehlbuje nerovnosť a oslabuje dôveru verejnosti vo vládu. Zvrátenie tohto trendu prostredníctvom daňových a mzdových politík je nevyhnutné na zabezpečenie spravodlivejšieho rozdelenia hospodárskych prínosov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Nové udržateľné technológie majú potenciál omladiť komunity, ktoré zaostávajú v dôsledku dlhoročných nedostatočných investícií, a zvýšiť sociálny blahobyt. No jednostranná fixácia na rast produktivity práce bez toho, aby sa venovala náležitá pozornosť jeho environmentálnym a sociálnym dôsledkom, by mohla viesť k vytlačeniu menších podnikov z podnikania, k nárastu nezamestnanosti a prehĺbeniu nerovnosti [(9)](#ntr9-C_2020106SK.01000101-E0009). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | EÚ je už na čele hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky, ako sa ukázalo v záveroch Rady z októbra 2019 o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky [(10)](#ntr10-C_2020106SK.01000101-E0010). EHSV uznáva, že hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky musí byť schopné plniť ciele udržateľného rozvoja a zabezpečiť prosperitu aj za podmienok nízkeho alebo žiadneho rastu, ako sú tie, ktoré sa spájajú s hospodárskou recesiou alebo so sekulárnou stagnáciou. |

4.   Vízia a zásady

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | Prechod na hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky znamená kombináciu myšlienky prosperity s možnosťou sociálneho pokroku v rámci hraníc planéty. Ide o jasnejšie vymedzenie toho, čo chceme od pokroku dosiahnuť, a sformulovanie základov pre hospodárstvo založené na udržateľnosti. Východiskovým bodom je zmysluplná a uskutočniteľná vízia prosperity pre ľudí a planétu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Prosperita nie je len záležitosťou produkcie alebo príjmu. Presnejšie sa vymedzuje z hľadiska možností, ktoré ľudia majú k dispozícii, aby prosperovali a rozvinuli svoj plný potenciál [(11)](#ntr11-C_2020106SK.01000101-E0011). Hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky musí občanom na celom svete ponúkať príležitosti, ktoré potrebujú na to, aby mohli prosperovať ako ľudia v rámci ekologických obmedzení konečnej planéty. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | Ciele udržateľného rozvoja, a najmä tri piliere udržateľného rozvoja – environmentálny, hospodársky a sociálny – poskytujú základy pre túto úlohu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | Environmentálny pilier sa týka environmentálnych limitov a obmedzenosti zdrojov, ide o „bezpečný prevádzkový priestor“, v rámci ktorého sa musí uskutočňovať ľudská činnosť. Štokholmské centrum odolnosti (Stockholm Resilience Centre) určilo deväť hraníc planéty, v rámci ktorých musí ľudstvo zostať, ak sa má rozvíjať a prosperovať v budúcich generáciách [(12)](#ntr12-C_2020106SK.01000101-E0012). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Hospodársky pilier sa týka podnikov, zamestnanosti s dôstojnými mzdami a investičných politík, ktoré zabezpečujú dôstojný život a živobytie. Kľúčovú úlohu tu zohráva podnikanie. Podnik musí byť schopný poskytnúť všetkým občanom základné prostriedky na uspokojenie ich základných potrieb, pokiaľ ide o živobytie, výživu, čistú vodu, cenovo dostupnú energiu, zdravie a vzdelávanie. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | Táto požiadavka presahuje stanovenie minimálnych materiálnych podmienok. Vyžaduje si aj pozorné zohľadnenie sociálnej spravodlivosti. Hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky musí starostlivo zohľadňovať záujmy všetkých segmentov spoločnosti a venovať osobitnú pozornosť tým, ktorých môže tento prechod pripraviť o viac. Legitímne obavy pracovníkov v celej EÚ zdôraznili potrebu spravodlivej transformácie, v rámci ktorej sa náklady a výhody transformácie spravodlivo rozdeľujú medzi rôzne sociálne skupiny, priemyselné odvetvia a regióny, ako aj medzi súčasné a budúce generácie [(13)](#ntr13-C_2020106SK.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | Sociálny pilier sa týka kvality našej spoločnosti a práv jednotlivcov na spravodlivú a rovnoprávnu participáciu na nej. Hoci je participácia občanov pri menových hodnoteniach často podceňovaná a niekedy úplne absentuje, je zrejmé, že žiadne hospodárstvo nemôže bez nej efektívne fungovať. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Považovaním občanov predovšetkým za individuálnych spotrebiteľov sa na ľudí preniesla zodpovednosť za ich rozhodnutia bez toho, aby sa im poskytli prístupné alebo cenovo dostupné alternatívy [(14)](#ntr14-C_2020106SK.01000101-E0014). Komercializácia spoločenského života a podnecovanie hyper-individualizmu naštrbili štruktúru spoločnosti a prispeli k politickej nestabilite v Európe. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | EHSV sa domnieva, že cieľom politík EÚ a členských štátov by malo byť zvrátenie tejto nerovnováhy. Posilnenie sociálnej solidarity pomôže aj oživiť demokraciu. Obavy občanov v súvislosti s klimatickou krízou, sociálnou nespravodlivosťou a finančnými machináciami sú teraz viditeľné v novej a naliehavejšej forme, o čom svedčia školské štrajky za klímu a iné sociálne hnutia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.10. | Stručne povedané, hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky musí uznať zásadný význam sociálnych hodnôt a podporovať odolnosť komunít. |

5.   Základy hospodárstva zamerané na dobré životné podmienky

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | V tomto stanovisku sa zdôrazňujú štyri osobitné aspekty hospodárskeho systému, ktoré si vyžadujú zásadné zmeny, ak sa má vybudovať hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky: nové vymedzenie úlohy podniku, reforma povahy a kvality práce, reštrukturalizácia investícií a transformácia peňažnej sústavy. V nasledujúcich bodoch sú tieto štyri základy bližšie rozvinuté. |

5.2.   Nové vymedzenie úlohy podniku

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.1. | Podniky zohrávajú podstatnú úlohu pri realizácii hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky. Nové obchodné modely už začínajú transformovať lineárne procesy spotreby a výroby, na ktorých boli podniky tradične založené. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.2. | Napríklad obehové hospodárstvo kladie dôraz na opätovné použitie a repasáciu výrobkov, prepracovanie výrobných procesov a recykláciu surovín [(15)](#ntr15-C_2020106SK.01000101-E0015). Družstevné a kolaboratívne hospodárstvo (resp. hospodárstvo spoločného využívania zdrojov) sa snaží zvýšiť spoločné používanie statkov, zlepšiť ich využívanie a znížiť potrebu novej produkcie [(16)](#ntr16-C_2020106SK.01000101-E0016). Platformové hospodárstvo uplatňuje nové obchodné modely a formy zamestnania [(17)](#ntr17-C_2020106SK.01000101-E0017). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.3. | Tieto novovznikajúce formy hospodárskej činnosti ponúkajú nové príležitosti pre zamestnanosť, vlastníctvo a inovácie. Majú potenciál zmeniť vzťahy, ktoré existujú medzi výrobcami, distribútormi a spotrebiteľmi, a to aj v tradičných sektoroch, spôsobom, ktorý vytvára odolnejšie miestne hospodárstva so spravodlivejším rozdelením vlastníctva a výhod [(18)](#ntr18-C_2020106SK.01000101-E0018). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.4. | Podnikanie vychádza zo záväzku ľudí, ktorí pracujú pre seba a pre spoločnosť. Rovnako ako je hospodársky rast prinajlepšom prostriedkom na dosiahnutie prosperity skôr než cieľom sám osebe, tak je spotreba materiálnych komodít hodnotná len do tej miery, nakoľko poskytuje služby, ktoré potrebujeme na prežitie a prosperovanie. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.5. | Dokonca aj naše najzákladnejšie potreby by sa radšej mali vnímať z hľadiska služby, ktorú nám poskytujú, než z hľadiska kvantitatívneho výkonu. Napríklad koncepcia energetických služieb už začala nahrádzať pojem dodávky energie ako základ pre spoločnosti verejnoprospešných služieb [(19)](#ntr19-C_2020106SK.01000101-E0019). Podobné prístupy sa uplatňujú v oblastiach ako doprava, bývanie, výživa, komunikácia a dokonca výroba. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.6. | Poľnohospodárstvo a potravinársky sektor EÚ tu zohrávajú zásadnú úlohu. Poľnohospodárstvo podporované komunitou, krátke dodávateľské reťazce, alternatívne potravinové siete, miestne poľnohospodárske systémy a priamy predaj a spotrebiteľské družstvá majú potenciál poskytovať verejné statky, potravinovú bezpečnosť, sociálnu ochranu a udržateľnú výrobu [(20)](#ntr20-C_2020106SK.01000101-E0020). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.7. | Podpora možností udržateľne podnikať v EÚ si vyžaduje, aby sa venovala osobitná pozornosť podmienkam, za ktorých sa s tovarom a službami obchoduje so zvyškom sveta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.8. | Vízia podniku ako služby znamená okrem uspokojovania našich materiálnych potrieb podporu tých podnikov, ktoré najviac prispievajú k spoločnej prosperite. Odvetvia ako zdravotníctvo, sociálna starostlivosť, vzdelávanie, renovácia, kultúra, remeselná výroba a kreativita majú vo svojej podstate menšie požiadavky na materiál a energiu než odvetvia založené na ťažbe alebo výrobe a priamo prispievajú k vyššej kvalite života. Táto transformácia predstavuje významnú, ale životne dôležitú výzvu pre spoločnosť. |

5.3.   Transformácia práce

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.1. | Práca je viac než len prostriedkom na živobytie. Dobrá práca ponúka rešpekt, motiváciu, naplnenie, zapojenie v spoločenstve a v najlepšom prípade aj pocit zmyslu a účelu života. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.2. | Realita je niekedy veľmi odlišná. Veľa ľudí uviazlo na nekvalitných pracovných miestach s neistými mzdami. Nezamestnanosť mladých ľudí v Európe presahuje 14 % a v niektorých častiach južnej Európy pretrváva nad úrovňou 40 % [(21)](#ntr21-C_2020106SK.01000101-E0021). Toto obrovské mrhanie ľudským potenciálom oslabuje tvorivosť pracovnej sily a ohrozuje prosperitu. Dlhodobé dôsledky nemajú ďaleko od katastrofy. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.3. | Činnosti založené na službách sú zvyčajne náročné na pracovnú silu, pretože práve čas, ktorý ľudia trávia starostlivosťou alebo remeselnou výrobou (napríklad), vytvára pre spoločnosť ekonomickú hodnotu. Dôležitým prínosom prechodu na služby by preto bolo vytvorenie hospodárstva s väčším podielom ľudskej práce, čo by znamenalo protiváhu neistoty pracovných miest v týchto odvetviach, podporenie vyššej úrovne zamestnanosti a návrat pracovných miest do reálnej ekonomiky [(22)](#ntr22-C_2020106SK.01000101-E0022). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.4. | Využitie tohto dvojakého zisku (vyššia zamestnanosť a menší vplyv na životné prostredie) môže znamenať nižší rast produktivity práce, najmä v odvetviach (ako je napríklad starostlivosť), kde môže byť sledovanie rastu produktivity v rozpore s kvalitou služby a môže narušiť pracovné skúsenosti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.5. | Hospodárstvo s nižším rastom produktivity práce má tendenciu vyvíjať tlak na znižovanie miezd, pokiaľ sa proti tomu nezakročí poskytnutím ochrany pracovníkom. Preto sú nevyhnutné politiky na podporu práce v sektoroch s vysokým podielom ľudskej práce, ktoré poskytujú služby vysokej kvality. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.6. | Kvalitné základné vzdelanie, ako aj efektívna odborná príprava na vysokej úrovni, celoživotné vzdelávanie, zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikácia a digitalizácia budú takisto nástrojmi potrebnými na využitie pracovných príležitostí v budúcnosti a podporu hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.7. | Špecifické politiky, ktoré by mali byť predmetom dôkladného posúdenia a ďalšej práce EHSV, by mohli zahŕňať tieto otázky: posilnenie zastúpenia zamestnancov vo vrcholových orgánoch spoločností, prijatie práva na prácu alebo „záruky práce“, všeobecný základný príjem, všeobecné základné služby a maximálny príjem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.8. | EHSV opakuje svoju výzvu na zavedenie záväzného európskeho rámca pre dôstojný minimálny príjem v Európe, ktorý by umožnil všeobecné zavedenie minimálneho príjmu v členských štátoch [(23)](#ntr23-C_2020106SK.01000101-E0023). |

5.4.   Reštrukturalizácia investícií

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.1. | Nové vymedzenie úlohy podniku a práce nebude možné bez transformácie investovania, ktoré je základom každej trvalej prosperity. Keď je veľký podiel súkromných investícií určený na hľadanie zisku a špekulácie s cenami aktív, produktívny vzťah medzi súčasnosťou a budúcnosťou je zásadne deformovaný, pričom sa destabilizuje hospodárstvo a oslabuje prosperita. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.2. | Udržateľné investície do komunít, verejných priestranstiev, zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, sociálnych služieb, bývania a infraštruktúry s nulovými emisiami a do ochrany a obnovy biodiverzity budú nevyhnutné na zabezpečenie hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky, ktoré je prospešné pre všetkých a je v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.3. | Dosiahnutie klimaticky neutrálneho hospodárstva do troch desaťročí alebo skôr si vyžaduje globálnu obnovu našich energetických systémov, našich dopravných infraštruktúr a našich výrobných procesov. Odhaduje sa, že si to počas nasledujúcich dvanástich rokov vyžiada ročné investície vo výške približne 300 miliárd EUR [(24)](#ntr24-C_2020106SK.01000101-E0024). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.4. | Približne polovica týchto investícií spočíva v podpore väčšej energetickej hospodárnosti budov, čo vedie k úsporám nákladov a ponúka príležitosti na ziskové súkromné investície. EHSV uznáva, že vedúce podniky a investori už tieto príležitosti rozvíjajú. Je nevyhnutné, aby politika EÚ podporovala a odmeňovala toto vedúce postavenie. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.5. | Obzvlášť dôležitá je požiadavka vytvoriť správne rámcové podmienky, aby sa zabezpečilo, že súkromné i verejné úspory budú zamerané na udržateľné dlhodobé investície potrebné pre udržateľné hospodárstvo [(25)](#ntr25-C_2020106SK.01000101-E0025). Prudenciálna regulácia bude nevyhnutná na to, aby sa zabránilo narušeniu stability a aby sa ocenilo nové portfólio investícií do udržateľného blahobytu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.6. | Realizácia tohto nového portfólia investícií závisí od finančného systému, ktorý je vhodný na daný účel [(26)](#ntr26-C_2020106SK.01000101-E0026). Zlepšenie schopnosti bežných ľudí zodpovedne investovať svoje úspory spôsobmi, ktoré sú prospešné pre ich vlastnú komunitu aj pre širšie prostredie, je mimoriadne dôležité, ale sú potrebné aj hlbšie a rozhodnejšie zmeny. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.7. | Je zrejmé, že všetky finančné inštitúcie v EÚ, ktoré podporujú hospodárstvo vrátane Európskej centrálnej banky, národných centrálnych bánk, Európskej banky pre obnovu a rozvoj, Európskej investičnej banky a komerčných bánk pôsobiacich na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, musia začleniť ciele udržateľného rozvoja do svojich investičných a úverových činností ako hlavné zásady [(27)](#ntr27-C_2020106SK.01000101-E0027). |

5.5.   Transformácia peňažnej sústavy

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.1. | EHSV sa domnieva, že nastal čas na zvýšenie odolnosti peňažnej sústavy voči negatívnym vplyvom krátkodobých špekulácií a na zabezpečenie toho, aby samotná peňažná sústava pracovala pre dobro ľudí, planéty a udržateľného podnikania. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.2. | Vo vyspelých kapitalistických ekonomikách sa finančné prostriedky vytvárajú tromi rôznymi spôsobmi: prostredníctvom štátnych výdavkov, operácií centrálnych bánk a vytváraním úverov (dlhu) v komerčných finančných inštitúciách [(28)](#ntr28-C_2020106SK.01000101-E0028). Viac ako 95 % peňažnej zásoby v modernom hospodárstve sa vytvára ako dlh komerčných finančných inštitúcií. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.3. | EÚ formuje regulačný základ pre všetky finančné inštitúcie v členských štátoch a stanovuje fiškálne a menové pravidlá, podľa ktorých členské sa štáty eurozóny riadia. Európska centrálna banka je v konečnom dôsledku zodpovedná za stabilitu a odolnosť peňažnej zásoby v eurozóne a párkrát intenzívne zakročila v snahe o dosiahnutie tohto cieľa [(29)](#ntr29-C_2020106SK.01000101-E0029). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.4. | Od roku 2015 do konca roka 2018 sa v rámci programu nákupu aktív ECB investovalo do hospodárstva 2,6 biliónov EUR na podporu finančných inštitúcií, zvýšenie úverov a kontrolu inflácie. V júni 2019, šesť mesiacov po ukončení programu, prezident Európskej centrálnej banky Mario Draghi naznačil oživenie programu s odkazom na „pretrvávajúce oslabenie“ na svetových trhoch [(30)](#ntr30-C_2020106SK.01000101-E0030). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.5. | Článok 123 Lisabonskej zmluvy výslovne zakazuje, aby Európska centrálna banka financovala verejné inštitúcie a štátne správy, ale „menové financovanie“ – pojem používaný na opis nákupu štátneho dlhu centrálnou bankou – sa stalo bežnou praxou vo vyspelých ekonomikách a stále sa bežne používa v Japonsku [(31)](#ntr31-C_2020106SK.01000101-E0031). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.6. | Existujú presvedčivé dôkazy o tom, že väčšia štátna kontrola peňažnej zásoby môže znížiť verejný aj súkromný dlh a zlepšiť finančnú odolnosť [(32)](#ntr32-C_2020106SK.01000101-E0032). EHSV sa domnieva, že nastal čas preskúmať peňažnú sústavu v Európe a zosúladiť ju s prioritami prechodu na udržateľné a inkluzívne hospodárstvo zamerané na dobré životné podmienky. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | Stručne povedané, existujú dobré dôkazy, ktoré naznačujú, že nové vymedzenie úlohy podniku, reforma práce, reštrukturalizácia investícií a transformácia peňažnej sústavy poskytujú základ pre ráznu reakciu na výzvy, ktorým Európa v súčasnosti čelí. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7. | Inovácia je nevyhnutná na zabezpečenie sociálneho pokroku, ale budovanie hospodárstva, ktoré je prospešné pre všetkých, zahŕňa viac než len technologické inovácie v snahe o rast produktivity práce. Vyžaduje si to, aby sme sa zapojili do nového a dôležitého dialógu o tom, aký druh spoločnosti chceme, a aby sme iniciovali sociálne inovácie potrebné na dosiahnutie tejto vízie [(33)](#ntr33-C_2020106SK.01000101-E0033). V záverečnej časti tohto stanoviska uvádzame niekoľko návrhov týkajúcich sa tejto úlohy. |

6.   Od vízie k vykonávaniu – politiky na transformáciu hospodárstva

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1. | Národy sveta sa zaviazali plniť Agendu 2030, ktorá je radikálna, spravodlivá a dosiahnuteľná. EÚ prijala Agendu 2030 a zaviazala sa dosiahnuť pokrok v plnení cieľov udržateľného rozvoja. Argumenty uvedené v tomto stanovisku sú zamerané na dosiahnutie tohto cieľa. Záväzok k tomuto procesu ponúka EÚ jedinečnú príležitosť obnoviť svoju víziu sociálneho pokroku, oživiť svoje hospodárstvo a posilniť svoje vedúce postavenie na celom svete. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2. | Cesta smerom k udržateľnému a inkluzívnemu hospodárstvu zameranému na dobré životné podmienky začína spoločnou víziou. Riadi sa zásadami vychádzajúcimi z hodnôt, ktoré už od začiatku vymedzili európsky projekt. Jeho vybudovanie si bude vyžadovať systematickú reformu základov, na ktorých je vybudovaný hospodársky systém: podnikanie, práca, investovanie a peniaze. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3. | EHSV teraz vyzýva novú Európsku komisiu a Európsky parlament, aby úzko spolupracovali s EHSV pri koncipovaní zásadného programu integrovaných politík, ktoré vytvoria podmienky na túto transformáciu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4. | Nasledujúce návrhy sa ponúkajú ako východiskový bod pre tento proces. Budú musieť byť podrobnejšie rozvinuté v budúcich stanoviskách EHSV. |

6.5.   Financovanie transformácie

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.1. | Zosúladiť všetky výdavky verejného sektora vo všetkých členských štátoch s cieľom dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja a uskutočniť prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo; zabezpečiť, aby všetky mechanizmy financovania vrátane viacročného finančného rámca, Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii boli plne v súlade s prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.2. | Prijať Európsky ekologický a sociálny dohovor s cieľom poskytovať rozsiahle investície s jasným a rozšíreným verejným prínosom, ako je renovácia verejných budov, nová koncepcia verejnej dopravy a budovanie systémov čistej energie, takýto program poskytne pracovné miesta v každej komunite. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.3. | Okamžite ukončiť všetky „škodlivé dotácie“, ktoré priamo alebo nepriamo podporujú napríklad ťažbu fosílnych palív alebo využívanie palmového oleja; globálnym odstránením týchto dotácií by sa vládne príjmy zvýšili o 3,6 % globálneho HDP, emisie by sa znížili o viac ako 20 %, výskyt predčasných úmrtí v dôsledku znečistenia ovzdušia by sa znížil o viac ako polovicu a celosvetová hospodárska prosperita by sa zvýšila o 1,8 bilióna USD (2,2 % celosvetového HDP) [(34)](#ntr34-C_2020106SK.01000101-E0034). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.4. | Vytvoriť plán pre zelenú fiškálnu reformu v EÚ – využívať dane a stimuly na podporu žiaducich výsledkov, penalizovať nežiaduce výsledky, odmeňovať tých, ktorí sa snažia žiť udržateľnejší život a stimulovať udržateľné investície. Nebude to možné bez väčšej pružnosti v rozhodovacom procese EÚ, aby sa uľahčilo zavedenie potrebných fiškálnych nástrojov a trhových mechanizmov. Postupný prechod na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou by pomohol efektívnejšie dosiahnuť environmentálne ciele v období, keď sú opatrenia v oblasti zmeny klímy naliehavejšie ako kedykoľvek predtým [(35)](#ntr35-C_2020106SK.01000101-E0035). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.5. | Využiť prerozdeľovanie daní a dotácií a „preddistributívne“ politiky zamerané na zníženie nerovnosti príjmov a bohatstva a zabezpečenie spravodlivého prechodu poskytovaním dostatočnej finančnej podpory a preškolením pracovníkov, ktorým hrozí, že stratia prácu v dôsledku prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo. |

6.6.   Zaistenie súdržnosti politík a riadenia

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.1. | Identifikovať a reformovať prekážky brániace klimaticky neutrálnemu prechodu zakorenené v existujúcej priemyselnej stratégii, obchodnej politike, politike hospodárskej súťaže, inovačnej politike, politike práce a finančnej regulácii; zosúladiť všetky politické oblasti s cieľom dosiahnuť klimaticky neutrálne hospodárstvo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.2. | Zaviesť revíziu fiškálnych a menových pravidiel EÚ s cieľom zabezpečiť ich vhodnosť a súlad s cieľom umožniť prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.3. | Preskúmať existujúce štruktúry EÚ s cieľom rozvinúť poznatky a stratégie zamerané na ukončenie „závislosti hospodárstva EÚ od rastu“. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.4. | Preskúmať potenciál nového riaditeľstva Európskej komisie zodpovedného za blaho budúcich generácií s cieľom posilniť politiku založenú na vedomostiach a rozhodovací proces, ktorý obstojí v budúcnosti; medzičasom vypracovať medziodvetvové posúdenie tejto záležitosti. |

6.7.   Reforma existujúcich nástrojov

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.1. | Prijať opatrenia na riešenie problému hyperkonzumizmu vrátane obmedzenia škodlivej reklamy (najmä pre deti [(36)](#ntr36-C_2020106SK.01000101-E0036)), regulácie škodlivých výrobkov, podpory etických a udržateľných spotrebiteľských rozhodnutí, podpory spoločných priestorov a komunitného úsilia a ochrany spoločných zdrojov a verejných statkov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.2. | Podporovať sociálnu solidaritu úplnou implementáciou Európskeho piliera sociálnych práv a posilniť dôležitú paradigmálnu zmenu Agendy 2030 smerom k participatívnejšiemu modelu riadenia viacerých zainteresovaných strán v oblasti udržateľného rozvoja a podporiť prístup „spoločnosti ako celku“ pri uskutočňovaní dôležitého prechodu na udržateľnejšiu budúcnosť planéty [(37)](#ntr37-C_2020106SK.01000101-E0037). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.3. | Vypracovať nové ukazovatele hospodárskej výkonnosti a sociálneho pokroku, ktoré by nahradili nevhodné používanie HDP, ktorý neposkytuje ucelený obraz o blahobyte ľudí. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.4. | Prispôsobiť ročný prieskum rastu, aby sa zaručil súlad s cieľmi udržateľného rozvoja, čo by odrážalo pluralistickejší prístup k chápaniu udržateľnej prosperity. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.5. | Prijať „blahobytový rozpočet“ pre EÚ na základe príkladu rámca Nového Zélandu pre životné podmienky. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.6. | Prispôsobiť Pakt stability a rastu EÚ tak, aby zohľadnil udržateľnosť a blahobyt a odrážal riadne zosúladenie mechanizmov riadenia EÚ s jej sociálnymi a ekologickými cieľmi pri súčasnom rešpektovaní fiškálnej zodpovednosti. |

V Bruseli 23. januára 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020106SK.01000101-E0001)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

[(2)](#ntc2-C_2020106SK.01000101-E0002)  Stanovisko EHSV na tému Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti (Sibiu a ďalej) ([Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 37](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_228_R_TOC)).

[(3)](#ntc3-C_2020106SK.01000101-E0003)  Pozri nasledujúce dokumenty na rovnakú tému: OECD Beyond GDP („Nad rámec HDP“); závery Rady o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky, 17. októbra 2019.

[(4)](#ntc4-C_2020106SK.01000101-E0004)  https://www.ipcc.ch/sr15/.

https://ipbes.net/sites/default/files/ipbes\_7\_10\_add.1\_en\_1.pdf.

http://europa.eu/rapid/press-release\_IP-18-3927\_sk.htm.

[(5)](#ntc5-C_2020106SK.01000101-E0005)  https://doi.org/10.1146/annurev-environ-102016-060726.

[(6)](#ntc6-C_2020106SK.01000101-E0006)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2019.

[(7)](#ntc7-C_2020106SK.01000101-E0007)  https://www.cusp.ac.uk/themes/aetw/wp12/.

[(8)](#ntc8-C_2020106SK.01000101-E0008)  Správa nezávislej komisie pre udržateľnú rovnosť, 2019; Eurostat.

[(9)](#ntc9-C_2020106SK.01000101-E0009)  https://www.economics.ox.ac.uk/materials/papers/15126/819-susskind-a-model-of-technological-unemployment-july-2017.pdf.

[(10)](#ntc10-C_2020106SK.01000101-E0010)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13432-2019-INIT/sk/pdf, pozri bod 1.

[(11)](#ntc11-C_2020106SK.01000101-E0011)  Jackson, T., 2017. Prosperity without Growth; Raworth, K., Doughnut Economics.

[(12)](#ntc12-C_2020106SK.01000101-E0012)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html.

[(13)](#ntc13-C_2020106SK.01000101-E0013)  Stanovisko EHSV na tému Čistá planéta pre všetkých ([Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 51](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC)), bod 3.4.1 a stanovisko EHSV na tému Klimatická spravodlivosť ([Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), bod 4.1.5.

[(14)](#ntc14-C_2020106SK.01000101-E0014)  Stanovisko EHSV na tému Klimatická spravodlivosť ([Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)).

[(15)](#ntc15-C_2020106SK.01000101-E0015)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index\_en.htm.

[(16)](#ntc16-C_2020106SK.01000101-E0016)  https://www.investopedia.com/terms/c/collaborative-economy.asp.

[(17)](#ntc17-C_2020106SK.01000101-E0017)  https://issues.org/the-rise-of-the-platform-economy/.

[(18)](#ntc18-C_2020106SK.01000101-E0018)  Stanovisko EHSV na tému Súbor predpisov o obehovom hospodárstve ([Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_264_R_TOC)), body 3.1, 3.6, 4.1.7.

[(19)](#ntc19-C_2020106SK.01000101-E0019)  Pozri napríklad stanovisko EHSV na tému Doprava, energetika a služby všeobecného záujmu ako hybná sila udržateľného rastu vďaka digitálnej revolúcii ([Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(20)](#ntc20-C_2020106SK.01000101-E0020)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/reports/future-land.

[(21)](#ntc21-C_2020106SK.01000101-E0021)  https://www.statista.com/statistics/266228/youth-unemployment-rate-in-eu-countries/.

[(22)](#ntc22-C_2020106SK.01000101-E0022)  https://www.cusp.ac.uk/themes/s2/wp12/.

[(23)](#ntc23-C_2020106SK.01000101-E0023)  Stanovisko EHSV na tému Európska rámcová smernica o minimálnom príjme ([Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC)). Skupina Zamestnávatelia toto stanovisko nepodporila.

[(24)](#ntc24-C_2020106SK.01000101-E0024)  https://www.e3 g.org/docs/E3G\_Report\_Just\_Transition\_and\_EU\_Budget.pdf.

[(25)](#ntc25-C_2020106SK.01000101-E0025)  Stanovisko EHSV na tému Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy ([Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 91](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2017_345_R_TOC)).

[(26)](#ntc26-C_2020106SK.01000101-E0026)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/sustainable-finance\_sk.

[(27)](#ntc27-C_2020106SK.01000101-E0027)  Stanovisko EHSV na tému Európsky pakt financie – klíma ([Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 8](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC) ), bod 5.5.2.

[(28)](#ntc28-C_2020106SK.01000101-E0028)  https://www.ecb.europa.eu/explainers/tell-me-more/html/what\_is\_money.en.html.

[(29)](#ntc29-C_2020106SK.01000101-E0029)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201902\_01~3049319b8d.en.html.

[(30)](#ntc30-C_2020106SK.01000101-E0030)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp190618~ec4cd2443b.en.html.

[(31)](#ntc31-C_2020106SK.01000101-E0031)  https://www.brookings.edu/wp-content/uploads/2018/10/WP48-DellAriccia-et-al.pdf.

[(32)](#ntc32-C_2020106SK.01000101-E0032)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2012/wp12202.pdf.

[(33)](#ntc33-C_2020106SK.01000101-E0033)  https://diem25.org/wp-content/uploads/2017/03/European-New-Deal-Complete-Policy-Paper.pdf.

[(34)](#ntc34-C_2020106SK.01000101-E0034)  Stanovisko EHSV na tému Nové udržateľné hospodárske modely ([Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 57](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), stanovisko EHSV na tému Parížsky protokol ([Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 74](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2015_383_R_TOC)), stanovisko EHSV na tému Klimatická spravodlivosť, bod 1.9 ([Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), bod 1.9.

[(35)](#ntc35-C_2020106SK.01000101-E0035)  Stanovisko EHSV na tému Zdaňovanie – hlasovanie kvalifikovanou väčšinou ([Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(36)](#ntc36-C_2020106SK.01000101-E0036)  Stanovisko EHSV na tému Rámec pre reklamu určenú mládeži a deťom ([Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2012_351_R_TOC)).

[(37)](#ntc37-C_2020106SK.01000101-E0037)  Stanovisko EHSV na tému Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 ([Ú. v. EÚ C 14, 15.1.2020, s. 95](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

549. plenárne zasadnutie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 22. 1. 2020 – 23. 1. 2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 106/10 |

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1139, pokiaľ ide o zavedenie obmedzení kapacít v prípade tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, zber údajov a kontrolné opatrenia v Baltskom mori, a nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o trvalé ukončenie rybolovných činností flotíl loviacich tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora

[COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD)]

(2020/C 106/02)

| | |
| --- | --- |
| Hlavný spravodajca: | Gerardo LARGHI |

| | |
| --- | --- |
| Konzultácia | Európsky parlament, 13. 11. 2019 Rada, 18. 11. 2019 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2020 |
| Plenárne zasadnutie č. | 549 |
| Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) | 112/0/1 |

1.   Závery a odporúčania

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) schvaľuje návrh Komisie zaviesť naliehavé opatrenia na podporu odvetvia rybolovu tresky škvrnitej v Baltskom mori, domnieva sa však, že tento návrh nemôže sám osebe uspokojiť potreby danej oblasti a obyvateľstva, ktoré v nej žije. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že rozhodnutie nepovoliť lov tresky spôsobí kolaps značnej časti morských rybolovných činností v niektorých členských štátoch, čo bude mať za následok nielen nezamestnanosť rybárov, ale aj negatívne účinky na sektor spracovania rýb v malom, priamy predaj a cestovný ruch. V snahe zaručiť spotrebiteľom dostupnosť čerstvých rýb by sa mala podporovať udržateľná akvakultúra v morských farmách, ktoré zamestnávajú miestnych rybárov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EHSV sa domnieva, že zníženie rybolovných kvót samotné krízovú situáciu v Baltskom mori nevyrieši, ale že je potrebné vypracovať komplexný plán, ktorý tomuto odvetviu, podnikateľom, pracovníkom aj spotrebiteľom ponúkne vyhliadky do budúcnosti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EHSV berie na vedomie rozhodnutie Komisie poskytnúť členským štátom potrebné nástroje na zošrotovanie rybárskych plavidiel, ktoré dnes lovia tresku škvrnitú, a delegovať na členské štáty stanovenie tonáže a počtu plavidiel, ktoré treba demontovať. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EHSV upozorňuje na negatívne dôsledky likvidácie týchto plavidiel a domnieva sa, že účasť na takomto pláne by mala byť len dobrovoľná. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EHSV pripomína, že Dvor audítorov zdôraznil, že prostriedky vyčlenené na tento účel sa často zneužívali a neviedli vždy k očakávanému výsledku. Výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli opatrenia, ktorými zabezpečia, aby k niečomu podobnému nedošlo aj v tomto prípade. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EHSV sa domnieva, že keby Komisia a členské štáty boli včas zasiahli, bolo by možné pristupovať k tejto situácii menej radikálne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EHSV vyzýva členské štáty, ktoré majú právomoc stanoviť pravidlá prideľovania hospodárskej kompenzácie za zošrotovanie rybárskych plavidiel, aby náležite prihliadali na kvalifikovaných pracovníkov v tomto sektore, ktorí môžu zostať bez zdroja príjmov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EHSV vyzýva členské štáty, aby na zabezpečenie rekvalifikačných programov pre pracovníkov, ktorí sú dnes zamestnaní v tomto sektore, využívali prostriedky Európskeho sociálneho fondu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Keďže vedecký výskum ukázal, že súčasná úmrtnosť tresky škvrnitej je skôr dôsledkom environmentálnych faktorov než rybolovu, EHSV vyzýva Komisiu, aby za prioritné považovala všetky opatrenia, ktoré môžu pomôcť zlepšiť ekosystém Baltského mora. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EHSV dôrazne nabáda Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť vyčlenenia finančných prostriedkov na medziregionálnu činnosť založenú na zásadách modrého biohospodárstva. Viaceré existujúce projekty už preukázali, že niektoré nové hospodárske činnosti môžu významne prispieť k pozitívnym environmentálnym výsledkom v Baltskom mori. Treba podporovať chov slávok a pestovanie morských rias, keďže ide o veľmi efektívne filtre živín. Činnosti tohto druhu takisto prispievajú k obnoveniu biodiverzity v pobrežných vodách a k tomu, aby sa do nich vrátili populácie rýb. EHSV sa domnieva, že tento potenciál by sa mohol využiť s pomocou existujúcej flotily a rybárov, keďže majú na to vhodné vybavenie aj zručnosti. EÚ a samotné členské štáty musia nevyhnutne vytvoriť osobitný finančný program určený regiónom. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EHSV zdôrazňuje, že zákaz preorientovať sa na amatérsky a rekreačný rybolov oberá prevádzkovateľov o konkrétne pracovné a podnikateľské uplatnenie. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EHSV považuje za dôležité, aby Komisia predišla tomu, aby zákaz lovu tresky škvrnitej členskými štátmi zvýhodňoval prevádzkovateľov z iných krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. |

2.   Všeobecné pripomienky

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Už roky je všeobecne známe, že ekosystém Baltského mora sa zhoršuje. Populácia tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora je dnes jedinou populáciou, ktorej úmrtnosť v dôsledku environmentálnych faktorov je trikrát vyššia ako rybolovná úmrtnosť. Ostatne ani v prípade úplného zastavenia rybolovu sa do roku 2024 žiadne výrazné zmeny v tejto súvislosti neočakávajú. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné komplexne posúdiť situáciu odvetvia rybolovu v Baltskom mori a stav morského prostredia, ktoré je ohrozené v dôsledku viacerých faktorov, ako je napríklad znečistenie, ktoré sa doň dostáva prítokmi, alebo prostredníctvom výletných lodí, ktoré sa tadiaľto plavia a nie vždy dodržiavajú normy v oblasti recyklácie vody. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | EHSV uznáva, že značná časť znečistenia naďalej pochádza z priemyselných odvetví a čističiek odpadových vôd. Naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby od členských štátov požadovala aktívnejšie vykonávanie smernice o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva a riadne stíhanie veľkých znečisťovateľov. EHSV podnecuje členské štáty, aby príjmy z finančných pokút, ktoré znečisťovatelia zaplatia, nasmerovali do environmentálnych programov. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | EHSV sa domnieva, že všetky zainteresované subjekty z tohto sektora by sa mali urýchlene zísť a v spolupráci s nimi by sa mal vypracovať spoločný akčný plán. Súčasťou riešenia môžu byť aj verejno-súkromné partnerstvá. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Mala by sa preskúmať aj možnosť dohody o zamestnávaní zahraničných rybárov, ako aj presadzovanie zásad modrého biohospodárstva na susednom území Ruskej federácie. Spolupráca sa nesmie obmedzovať len na hľadanie konvergentných riešení v oblasti rybolovu, ale musí sa zameriavať aj na navrhovanie a zavádzanie opatrení, ktoré umožnia vyriešiť environmentálne problémy ohrozujúce rovnováhu ekosystému Baltského mora, a to od základu a udržateľným spôsobom. |

V Bruseli 23. januára 2020

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---