# Az Európai Unió C 108/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 108 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. április 1. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 108

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. április 1.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 108/01 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. március 31. | 1 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 108/02 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 2 |
| 2020/C 108/03 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 3 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 108/01

Euroátváltási árfolyamok — 2020. március 31.

1

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 108/02

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2

2020/C 108/03

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

3

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 108/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 108/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9786 – RIL/BP/RBML JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 6 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 108/06 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 8 |
| 2020/C 108/07 | Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban | 18 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 108/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9604 – NENT/Telenor/JV) (
  1
  )

1

4

2020/C 108/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9786 – RIL/BP/RBML JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

6

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 108/06

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

8

2020/C 108/07

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. március 31.

(2020/C 108/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0956 |
| JPY | Japán yen | 118,90 |
| DKK | Dán korona | 7,4674 |
| GBP | Angol font | 0,88643 |
| SEK | Svéd korona | 11,0613 |
| CHF | Svájci frank | 1,0585 |
| ISK | Izlandi korona | 155,60 |
| NOK | Norvég korona | 11,5100 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,312 |
| HUF | Magyar forint | 360,02 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5506 |
| RON | Román lej | 4,8283 |
| TRY | Török líra | 7,2063 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7967 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5617 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4945 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8417 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5633 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 341,03 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,6095 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7784 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6255 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 869,24 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7330 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,865 |
| RUB | Orosz rubel | 85,9486 |
| THB | Thaiföldi baht | 35,925 |
| BRL | Brazil real | 5,7001 |
| MXN | Mexikói peso | 26,1772 |
| INR | Indiai rúpia | 82,8985 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0956

JPY

Japán yen

118,90

DKK

Dán korona

7,4674

GBP

Angol font

0,88643

SEK

Svéd korona

11,0613

CHF

Svájci frank

1,0585

ISK

Izlandi korona

155,60

NOK

Norvég korona

11,5100

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,312

HUF

Magyar forint

360,02

PLN

Lengyel zloty

4,5506

RON

Román lej

4,8283

TRY

Török líra

7,2063

AUD

Ausztrál dollár

1,7967

CAD

Kanadai dollár

1,5617

HKD

Hongkongi dollár

8,4945

NZD

Új-zélandi dollár

1,8417

SGD

Szingapúri dollár

1,5633

KRW

Dél-Koreai won

1 341,03

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,6095

CNY

Kínai renminbi

7,7784

HRK

Horvát kuna

7,6255

IDR

Indonéz rúpia

17 869,24

MYR

Maláj ringgit

4,7330

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,865

RUB

Orosz rubel

85,9486

THB

Thaiföldi baht

35,925

BRL

Brazil real

5,7001

MXN

Mexikói peso

26,1772

INR

Indiai rúpia

82,8985

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/2

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2020/C 108/02)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja | 2020.2.25. 24:00 (UTC) |
| --- | --- |
| Időtartam | 2020.2.25. 24:00 – 2020.6.30. |
| Tagállam | Európai Unió (minden tagállam) |
| Állomány vagy állománycsoport | RED/N3M. |
| Faj | Vörös álsügérek (Sebastes spp.) |
| Övezet | NAFO 3M |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 03/TQ123 |

A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja

2020.2.25. 24:00 (UTC)

Időtartam

2020.2.25. 24:00 – 2020.6.30.

Tagállam

Európai Unió (minden tagállam)

Állomány vagy állománycsoport

RED/N3M.

Faj

Vörös álsügérek (Sebastes spp.)

Övezet

NAFO 3M

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

03/TQ123

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/3

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2020/C 108/03)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja | 2020.1.1. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2020.1.1.–2020.12.31. |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány vagy állománycsoport | WHM/ATLANT |
| Faj | Fehér marlin (Tetrapturus albidus) |
| Övezet | Atlanti-óceán |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 02/TQ123 |

A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja

2020.1.1.

Időtartam

2020.1.1.–2020.12.31.

Tagállam

Spanyolország

Állomány vagy állománycsoport

WHM/ATLANT

Faj

Fehér marlin (Tetrapturus albidus)

Övezet

Atlanti-óceán

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

02/TQ123

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/4

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9604 – NENT/Telenor/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 108/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Nordic Entertainment Group AB (a továbbiakban: NENT, Svédország), |
| --- | --- |

—

Nordic Entertainment Group AB (a továbbiakban: NENT, Svédország),

| — | Telenor ASA (a továbbiakban: Telenor, Norvégia), |
| --- | --- |

—

Telenor ASA (a továbbiakban: Telenor, Norvégia),

| — | a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Svédország). |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Svédország).

A NENT és a Telenor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a JV felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a NENT esetében: i. televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása és televíziós csatornák üzemeltetése Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban, valamint televízióműsorok, reklámfilmek, játékfilmek és márkázott tartalmak tervezése, gyártása és forgalmazása, és ii. az északi régión kívül más európai országokban produkciós cégek működtetése, valamint tartalmak értékesítése ügyfeleknek világszerte, |
| --- | --- |

—

a NENT esetében: i. televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása és televíziós csatornák üzemeltetése Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban, valamint televízióműsorok, reklámfilmek, játékfilmek és márkázott tartalmak tervezése, gyártása és forgalmazása, és ii. az északi régión kívül más európai országokban produkciós cégek működtetése, valamint tartalmak értékesítése ügyfeleknek világszerte,

| — | a Telenor esetében: mobil és vezetékes telekommunikációs szolgáltatások és televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban, valamint mobil telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Ázsiában, |
| --- | --- |

—

a Telenor esetében: mobil és vezetékes telekommunikációs szolgáltatások és televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban, valamint mobil telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Ázsiában,

| — | a JV esetében: televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban. |
| --- | --- |

—

a JV esetében: televíziós műsorterjesztési szolgáltatások nyújtása Norvégiában, Svédországban, Dániában és Finnországban.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9604 – NENT/Telenor/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/6

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9786 – RIL/BP/RBML JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 108/05)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Reliance Industries Limited (a továbbiakban: RIL, India), |
| --- | --- |

—

Reliance Industries Limited (a továbbiakban: RIL, India),

| — | a BP irányítása alá tartozó BP Global Investments Limited (a továbbiakban: BP GIL, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

a BP irányítása alá tartozó BP Global Investments Limited (a továbbiakban: BP GIL, Egyesült Királyság),

| — | Reliance BP Mobility Limited (a továbbiakban: RBML, India). |
| --- | --- |

—

Reliance BP Mobility Limited (a továbbiakban: RBML, India).

A RIL és a BP GIL az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az RBML egésze felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a RIL esetében: szénhidrogén-feltárás és -kitermelés, kőolajfinomítás és -forgalmazás, petrolkémiai termékek, kiskereskedelem, távközlés és digitális szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

a RIL esetében: szénhidrogén-feltárás és -kitermelés, kőolajfinomítás és -forgalmazás, petrolkémiai termékek, kiskereskedelem, távközlés és digitális szolgáltatások,

| — | a BP esetében: nyersolaj és földgáz feltárása, kitermelése és értékesítése; finomítás, finomított termékek forgalmazása és szállítása; petrolkémiai termékek és kapcsolódó termékek; és alternatív energia, |
| --- | --- |

—

a BP esetében: nyersolaj és földgáz feltárása, kitermelése és értékesítése; finomítás, finomított termékek forgalmazása és szállítása; petrolkémiai termékek és kapcsolódó termékek; és alternatív energia,

| — | az RBML esetében: szárazföldi közlekedéshez használt üzemanyagok értékesítése kőolaj-kiskereskedelmi egységeken keresztül; motorbenzin és nagy sebességű dízelmotorokba szánt dízelüzemanyag értékesítése a közlekedési ágazat, a nem közlekedési ágazat és a rendelésre történő üzemanyag-ellátás számára; kőolaj-kiskereskedelmi egységekben működő, nem üzemanyag-üzletágak; kenőanyagok kiskereskedelme; továbbá a RIL légijármű-üzemanyag tárolási üzletágának működtetése, valamint légijárművek üzemanyag-feltöltését szolgáló létesítmények üzemeltetése légijármű-üzemanyag értékesítése és/vagy szállítása céljából indiai repülőtereken a RIL szolgáltatójaként; a közös vállalkozás tevékenységi köre az Indiában folytatott tevékenységekre korlátozódik. |
| --- | --- |

—

az RBML esetében: szárazföldi közlekedéshez használt üzemanyagok értékesítése kőolaj-kiskereskedelmi egységeken keresztül; motorbenzin és nagy sebességű dízelmotorokba szánt dízelüzemanyag értékesítése a közlekedési ágazat, a nem közlekedési ágazat és a rendelésre történő üzemanyag-ellátás számára; kőolaj-kiskereskedelmi egységekben működő, nem üzemanyag-üzletágak; kenőanyagok kiskereskedelme; továbbá a RIL légijármű-üzemanyag tárolási üzletágának működtetése, valamint légijárművek üzemanyag-feltöltését szolgáló létesítmények üzemeltetése légijármű-üzemanyag értékesítése és/vagy szállítása céljából indiai repülőtereken a RIL szolgáltatójaként; a közös vállalkozás tevékenységi köre az Indiában folytatott tevékenységekre korlátozódik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9786 – RIL/BP/RBML JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax+32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/8

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 108/06)

Ez az értesítés (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Debrői Hárslevelű”

Hivatkozási szám PDO-HU-A1373-AM02

Az értesítés időpontja: 2019. december 18

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A késői szüretelésű bortípus létrehozása

| a) | a termékleírás érintett fejezetei:






  II. | A borok leírása |
| --- | --- | --- |

a)

a termékleírás érintett fejezetei:

II.

A borok leírása

| III. | Különös borászati eljárások |
| --- | --- |

III.

Különös borászati eljárások

| IV. | Körülhatárolt terület |
| --- | --- |

IV.

Körülhatárolt terület

| V. | Maximális hozam |
| --- | --- |

V.

Maximális hozam

| VII. | Kapcsolat a földrajzi területtel |
| --- | --- |

VII.

Kapcsolat a földrajzi területtel

| VIII. | További feltételek |
| --- | --- |

VIII.

További feltételek

| b) | A Debrői körzet adottságai és a változó klimatikus tényező hatása egyre gyakrabban eredményez a Hárslevelű szőlőfajtánál hosszabb ideig a tőkén hagyható késői szüretelésű bor készítésre alkalmas magasabb minőségű alapanyagot. A késői szürettel a töppedés, illetve a botrytisz által mazsolásodott bogyók előfordulása már évről évre igen nagy gyakorisággal megfigyelhető a körülhatárolt területen. |
| --- | --- |

b)

A Debrői körzet adottságai és a változó klimatikus tényező hatása egyre gyakrabban eredményez a Hárslevelű szőlőfajtánál hosszabb ideig a tőkén hagyható késői szüretelésű bor készítésre alkalmas magasabb minőségű alapanyagot. A késői szürettel a töppedés, illetve a botrytisz által mazsolásodott bogyók előfordulása már évről évre igen nagy gyakorisággal megfigyelhető a körülhatárolt területen.

2.   Szőlő minimális cukortartalom megváltoztatása

| a) | a termékleírás érintett fejezetei:






  III. | Különös borászati eljárások |
| --- | --- | --- |

a)

a termékleírás érintett fejezetei:

III.

Különös borászati eljárások

| b) | A módosítás célja, hogy biztosítsa az illatos szőlőfajtákból készült borok friss, illatos jellegét. Ez nem biztosítható minden évjáratban a jelenleg előírt 10,60 %vol (17° mm) minimális természetes alkoholtartalom mellett. Ehhez ugyanis a szőlőalapanyag illatának, savainak megőrzésére van szükség, amely melegebb évjáratokban csak korábbi szürettel biztosítható. |
| --- | --- |

b)

A módosítás célja, hogy biztosítsa az illatos szőlőfajtákból készült borok friss, illatos jellegét. Ez nem biztosítható minden évjáratban a jelenleg előírt 10,60 %vol (17° mm) minimális természetes alkoholtartalom mellett. Ehhez ugyanis a szőlőalapanyag illatának, savainak megőrzésére van szükség, amely melegebb évjáratokban csak korábbi szürettel biztosítható.

3.   A körülhatárolt területnél feltüntetett helyrajzi számok térképen történő definiálása

| a) | a termékleírás érintett fejezetei:






  IV. | Körülhatárolt terület |
| --- | --- | --- |

a)

a termékleírás érintett fejezetei:

IV.

Körülhatárolt terület

| b) | Az évek során a helyrajzi számok változhatnak és ezért a termékleírásban a helyrajzi számok konkrét megnevezésének alkalmazása nem biztosít egyértelmű lehatárolást. Ezért szükséges a helyrajzi számok által lehatárolt területet a termékleírás térképi mellékletén egyértelműen jelölni. |
| --- | --- |

b)

Az évek során a helyrajzi számok változhatnak és ezért a termékleírásban a helyrajzi számok konkrét megnevezésének alkalmazása nem biztosít egyértelmű lehatárolást. Ezért szükséges a helyrajzi számok által lehatárolt területet a termékleírás térképi mellékletén egyértelműen jelölni.

4.   A dűlőnevek egyeztetése a termékleírás térképi mellékletével

| a) | a termékleírás érintett fejezetei:






  VIII. | További feltételek |
| --- | --- | --- |

a)

a termékleírás érintett fejezetei:

VIII.

További feltételek

| b) | a termékleírás térképi melléklete a módosításokkal egy időben aktualizálásra kerül, ezért szükséges aktualizálni és javítani a dűlőneveket a termékleírásban. Tarnaszentmárián nincs Pallag-fő dűlő, Verpeléten a Vadas-dűlő a Kerékkötő dűlő része és nincs külön jelölve, ezért ezeket a dűlőneveket törölni szükséges. |
| --- | --- |

b)

a termékleírás térképi melléklete a módosításokkal egy időben aktualizálásra kerül, ezért szükséges aktualizálni és javítani a dűlőneveket a termékleírásban. Tarnaszentmárián nincs Pallag-fő dűlő, Verpeléten a Vadas-dűlő a Kerékkötő dűlő része és nincs külön jelölve, ezért ezeket a dűlőneveket törölni szükséges.

5.   Technikai jellegű módosítások

| a) | a termékleírás érintett fejezetei:






  III. | Különös borászati eljárások |
| --- | --- | --- |

a)

a termékleírás érintett fejezetei:

III.

Különös borászati eljárások

| VI. | Engedélyezett szőlőfajták |
| --- | --- |

VI.

Engedélyezett szőlőfajták

| VIII. | További feltételek |
| --- | --- |

VIII.

További feltételek

| b) | A termékleírásban szereplő szövegezés korrektúrázása, kis és nagy betűk javítása, fajtanevek ABC sorrendbe rendezése, illetve a borászati hatóság névváltoztatása miatt a jelenlegi megnevezés szerinti javítás szükséges. |
| --- | --- |

b)

A termékleírásban szereplő szövegezés korrektúrázása, kis és nagy betűk javítása, fajtanevek ABC sorrendbe rendezése, illetve a borászati hatóság névváltoztatása miatt a jelenlegi megnevezés szerinti javítás szükséges.

6.   A classicus és superior borok édesítésének tiltása, kivétel a Debrői Hárslevelű minőségű szőlőkből készült musttal és must sűrítménnyel történő édesítést

Az édesítés finomított mustsűrítménnyel való eltörlése olyan módon erősíti a Debrői Hárslevelű borok jellegét, hogy a kizárólag a Debrői Hárslevelű lehatárolt területről származó mustban határozottan jelen vannak a szőlőbogyóból származó elsődleges gyümölcsaromák. Ezzel a Debrői Hárslevelű borok komolyabb megítélésben részesülnek, piaci pozicionálásuk magasabb lehet. Az intézkedés elősegíti és erősíti a lehatárolt terület szőlész és borász termelők együttműködését az ágazatban.

7.   Technikai jellegű javítás classicus bortípusnál a gépi szüret esetén

A classicus bortípus esetében a kézi szüretre meghatározott hozamhoz történő mennyiségi igazítás szükséges a gépi szüretelés tekintetében.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Debrői Hárslevelű

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

4.   A bor(ok) leírása

classicus

Hárslevelű alapú házasítás. Friss gyümölcs, barack és hársfavirág illattal és ízekkel, valamint gazdag mézes ízekkel rendelkező száraz, félszáraz, félédes vagy édes fehérbor.

- maximális teljes alkoholtartalom és a maximális teljes kén-dioxid-tartalom a vonatkozó uniós jogszabályok szerint.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,6 borkősavban (g/l) kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,0

Minimális összes savtartalom

4,6 borkősavban (g/l) kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

superior

Hárslevelű alapú házasítás. Hársfavirág, érett gyümölcs és mézes illattal és ízzel rendelkező gazdag, telt, testes érett és érlelt száraz, félszáraz, félédes vagy édes fehérbor.

- maximális teljes alkoholtartalom és a maximális teljes kén-dioxid-tartalom a vonatkozó uniós jogszabályok szerint.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,6 borkősavban (g/l) kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11,0

Minimális összes savtartalom

4,6 borkősavban (g/l) kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

késői szüretelésű

Hárslevelű alapú házasítás. Hársfavirág, érett gyümölcs és mézes illattal és ízzel rendelkező gazdag, telt, testes érett és érlelt fehérbor. A bor illatában és ízében egyaránt a túlérett szőlőre utaló illatok és zamatok (pl. mazsola) uralkodnak, de megjelenhetnek a nemes rothadás által képződött „botritiszes” aromák is.

- maximális teljes alkoholtartalom és a maximális teljes kén-dioxid-tartalom a vonatkozó uniós jogszabályok szerint.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 9,0 |
| Minimális összes savtartalom | 4,6 borkősavban (g/l) kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

9,0

Minimális összes savtartalom

4,6 borkősavban (g/l) kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

borkészítés - classicus

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

Kötelezően alkalmazandó borászati eljárások:

| — | a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni |
| --- | --- |

—

a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni

| — | a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető, |
| --- | --- |

—

a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető,

| — | kötelező a must tisztítása |
| --- | --- |

—

kötelező a must tisztítása

| — | a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát |
| --- | --- |

—

a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát

Nem engedélyezett borászati eljárások:

| — | bor édesítése finomított mustsűrítménnyel, valamint a lehatárolt termőterületen kívülről származó szőlőből készült musttal, mustsűrítménnyel |
| --- | --- |

—

bor édesítése finomított mustsűrítménnyel, valamint a lehatárolt termőterületen kívülről származó szőlőből készült musttal, mustsűrítménnyel

borkészítés - superior

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

Kötelezően alkalmazandó borászati eljárások:

| — | a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni |
| --- | --- |

—

a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni

| — | a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető, |
| --- | --- |

—

a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető,

| — | a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát |
| --- | --- |

—

a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát

| — | legkorábban a szüretet követő május 1-én hozható forgalomba |
| --- | --- |

—

legkorábban a szüretet követő május 1-én hozható forgalomba

Nem engedélyezett borászati eljárások:

| — | bor édesítése finomított mustsűrítménnyel, valamint a lehatárolt termőterületen kívülről származó szőlőből készült musttal, mustsűrítménnyel |
| --- | --- |

—

bor édesítése finomított mustsűrítménnyel, valamint a lehatárolt termőterületen kívülről származó szőlőből készült musttal, mustsűrítménnyel

borkészítés - késői szüretelésű

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

Kötelezően alkalmazandó borászati eljárások:

| — | a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni |
| --- | --- |

—

a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni

| — | a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető, |
| --- | --- |

—

a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető,

| — | a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát |
| --- | --- |

—

a bor legalább 85 %-ban tartalmazza a Hárslevelű fajta borát

Nem engedélyezett borászati eljárások:

| — | bor édesítése; |
| --- | --- |

—

bor édesítése;

| — | tölgyfadarabok használata; |
| --- | --- |

—

tölgyfadarabok használata;

| — | fordított ozmózis; |
| --- | --- |

—

fordított ozmózis;

| — | a bor alkoholtartalmának részleges kivonása. |
| --- | --- |

—

a bor alkoholtartalmának részleges kivonása.

szőlőművelés - művelésmód

Művelési gyakorlat

| 1. | A szőlőültetvény művelésmódjára vonatkozó szabályok:






  a. | 2010. augusztus 1-jén már létező ültetvény esetén: művelésmódtól függetlenül bármely ültevényről szüretelhető védett eredetű classicus, superior és késői szüretelésű bor készítésére alkalmas szőlő az ültetvény fennmaradásáig. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

2010. augusztus 1-jén már létező ültetvény esetén: művelésmódtól függetlenül bármely ültevényről szüretelhető védett eredetű classicus, superior és késői szüretelésű bor készítésére alkalmas szőlő az ültetvény fennmaradásáig.

| b. | 2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén: Guyot, középmagas kordon, alacsony kordon, ernyő, legyező, fej és bakművelés |
| --- | --- |

b.

2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén: Guyot, középmagas kordon, alacsony kordon, ernyő, legyező, fej és bakművelés

szőlőművelés - térállás

Művelési gyakorlat

| 2. | A szőlőültetvény tőkesűrűségére vonatkozó szabályok.






  a. | 2010. augusztus 1-jén már létező ültetvény esetén: a térállástól függetlenül bármely ültetvényről szüretelhető védett eredetű classicus, superior és késői szüretelésű bor készítésére alkalmas szőlő az ültetvény fenntartásáig. |
| --- | --- | --- |

2.

a.

2010. augusztus 1-jén már létező ültetvény esetén: a térállástól függetlenül bármely ültetvényről szüretelhető védett eredetű classicus, superior és késői szüretelésű bor készítésére alkalmas szőlő az ültetvény fenntartásáig.

| b. | 2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén (classicus és késői szüretelésű borok):






  i. | tőkesűrűség legalább 3 700 tőke/ha, |
| --- | --- | --- |

b.

2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén (classicus és késői szüretelésű borok):

i.

tőkesűrűség legalább 3 700 tőke/ha,

| ii. | tőketávolság legalább 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

tőketávolság legalább 0,8 m.

| c. | 2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén (superior borok):






  i. | tőkesűrűség: legalább 4 000 tőke/ha, |
| --- | --- | --- |

c.

2010. augusztus 1-jét követően létesített ültetvény esetén (superior borok):

i.

tőkesűrűség: legalább 4 000 tőke/ha,

| ii. | tőketávolság legalább 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

tőketávolság legalább 0,8 m.

szőlőművelés - rügyterhelés és tőkehiány

Művelési gyakorlat

| 3. | Rügyterhelés: max. 6 világos rügy/m2 |
| --- | --- |

3.

| 4. | A tőkehiány: a meglévő ültetvények esetében, térállástól és művelésmódtól függetlenül a tőkehiány nem haladhatja meg a telepítéskori tőkeszám 10 %-át.
  szőlőművelés - szüret és szőlőminőség
  Művelési gyakorlat |
| --- | --- |

4.

szőlőművelés - szüret és szőlőminőség

Művelési gyakorlat

| 5. | A szüret módja: gépi vagy kézi |
| --- | --- |

5.

| 6. | A szüret időpontjának meghatározása: a szőlőfajták szőlőtermésének érettségét az illetékes hegybíró állapítja meg, ennek alapján határozza meg a fajta szüretének első napját. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A szőlő minősége (minimális cukortartalma potenciális alkoholtartalomban kifejezve):






  a. | classicus:






  i. | 9,83 %vol (16 magyar mustfok): Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály, Sárga muskotály |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

classicus:

i.

9,83 %vol (16 magyar mustfok): Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály, Sárga muskotály

| ii. | 10,60 %vol (17 magyar mustfok): Chardonnay, Hárslevelű, Királyleányka, Leányka, Olasz rizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Zenit |
| --- | --- |

ii.

10,60 %vol (17 magyar mustfok): Chardonnay, Hárslevelű, Királyleányka, Leányka, Olasz rizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Zenit

| b. | superior: Minden szőlőfajta esetén: 12,83 %vol, (20 magyar mustfok) |
| --- | --- |

b.

superior: Minden szőlőfajta esetén: 12,83 %vol, (20 magyar mustfok)

| c. | késői szüretelésű: Minden szőlőfajta esetén: 12,83 %vol, (20 magyar mustfok) |
| --- | --- |

c.

késői szüretelésű: Minden szőlőfajta esetén: 12,83 %vol, (20 magyar mustfok)

b)   Maximális hozamok

classicus

100 hektoliter/hektár

classicus - gépi szüret

13 100 hektáronkénti szőlőmennyiség kg-ban

superior

60 hektoliter/hektár

superior - kézi szüret

9 000 hektáronkénti szőlőmennyiség kg-ban

superior - gépi szüret

8 400 hektáronkénti szőlőmennyiség kg-ban

késői szüretelésű

66 hektoliter/hektár

késői szüretelésű - kézi szüret

10 000 hektáronkénti szőlőmennyiség kg-ban

késői szüretelésű - gépi szüret

9 400 hektáronkénti szőlőmennyiség kg-ban

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Aldebrő, Feldebrő, Tarnaszentmária, Tófalu és Verpelét települések, a szőlő termőhelyi kataszter szerint I. és II. osztályú határrészeibe tartozó területek, kivéve a termékleírás térképi mellékletén jelölt területek.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

sauvignon - sauvignon bianco

leányka - mädchentraube

királyleányka - dánosi leányka

irsai olivér - irsai

hárslevelű - lindeblättrige

tramini - roter traminer

rajnai rizling - rhine riesling

rajnai rizling - riesling

rajnai rizling - johannisberger

rajnai rizling - riesling blanc

rajnai rizling - weisser riesling

irsai olivér - zolotis

pinot blanc - fehér burgundi

ottonel muskotály - muscat ottonel

királyleányka - erdei sárga

irsai olivér - muskat olivér

hárslevelű - feuilles de tilleul

hárslevelű - lipovina

chardonnay - kereklevelű

tramini - savagnin rose

tramini - tramin cervené

szürkebarát - graumönch

szürkebarát - grauburgunder

szürkebarát - pinot grigio

szürkebarát - auvergans gris

szürkebarát - ruländer

sauvignon - sauvignon bijeli

sauvignon - sovinjon

sárga muskotály - weisser

sárga muskotály - muscat sylvaner

sárga muskotály - weiler

sárga muskotály - moscato bianco

sárga muskotály - muscat zlty

sárga muskotály - muskat weisser

sárga muskotály - muscat bélüj

sárga muskotály - muscat de frontignan

sárga muskotály - muscat blanc

sárga muskotály - muscat de lunel

tramini - traminer

tramini - traminer rosso

pinot blanc - pinot bianco

pinot blanc - weissburgunder

ottonel muskotály - muskat ottonel

olasz rizling - nemes rizling

olasz rizling - risling vlassky

olasz rizling - riesling italien

olasz rizling - grasevina

olasz rizling - taljanska grasevina

leányka - feteasca alba

leányka - dievcenske hrozno

olasz rizling - welschrieslig

chardonnay - chardonnay blanc

chardonnay - morillon blanc

chardonnay - ronci bilé

cserszegi fűszeres

hárslevelű - garszleveljü

irsai olivér - zolotisztüj rannüj

királyleányka - feteasca regale

királyleányka - galbena de ardeal

királyleányka - königliche mädchentraube

királyleányka - königstochter

királyleányka - little princess

leányka - leányszőlő

ottonel muskotály - miszket otonel

pinot blanc - pinot beluj

rajnai rizling - rheinriesling

sauvignon - sauvignon blanc

szürkebarát - pinot gris

sárga muskotály - muscat lunel

tramini - gewürtztraminer

zenit

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A körülhatárolt terület bemutatása

| a) | Természeti és kulturális tényezők
  A Debrői Hárslevelű lehatárolt terület, a Mátra a Bükk és az Alföld találkozási vonalán fekszik, 170-220 méter tengerszint feletti magasságban. A jellemzően déli , dél-nyugati fekvésű dombokon már a XV. század elejétől jelentős szőlőtermesztés folyik.
  A termőhelyek talaja Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu települések határában található részben a volt tenger visszahúzódása után maradó humuszos öntéshomok, valamint az andezit alapkőzeten képződött többféle (ramman, csernozjom, agyagos barna erdőtalaj féleség. A szőlőültetvények egy-két kivételtől eltekintve fennsíkokon, valamint ezek enyhe déli, dél-nyugati fekvésű lankáin helyezkednek el. A kialakult talaj szőlőtelepítésre való alkalmasságát tovább fokozza a termőhely határának kedvező domborzati adottsága, a Mátra hegység által nyújtott védettség és a Tarna-völgye éghajlat kiegyenlítő hatása. Az Eger és a Debrői termőhely környéki dombok és hegyek leginkább a szőlőtermesztésre alkalmasak, más kultúrát, elsősorban szántóföldi növényeket általában veszteségesen lehetett termeszteni korábban és napjainkban is. A borvidék jellemző meteorológiai adatainak 47 éves átlaga a következő: évi középhőmérséklet 10,65 °C, évi csapadékmennyiség átlag: 592,6 mm mm, napsütéses órák számának éves átlaga: 1964 óra. A terméknek az alapvetően, vagy kizárólag a földrajzi környezetéből levezethető minőségi jellemzőire, vagy tulajdonságaira vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

a)

Természeti és kulturális tényezők

A Debrői Hárslevelű lehatárolt terület, a Mátra a Bükk és az Alföld találkozási vonalán fekszik, 170-220 méter tengerszint feletti magasságban. A jellemzően déli , dél-nyugati fekvésű dombokon már a XV. század elejétől jelentős szőlőtermesztés folyik.

A termőhelyek talaja Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu települések határában található részben a volt tenger visszahúzódása után maradó humuszos öntéshomok, valamint az andezit alapkőzeten képződött többféle (ramman, csernozjom, agyagos barna erdőtalaj féleség. A szőlőültetvények egy-két kivételtől eltekintve fennsíkokon, valamint ezek enyhe déli, dél-nyugati fekvésű lankáin helyezkednek el. A kialakult talaj szőlőtelepítésre való alkalmasságát tovább fokozza a termőhely határának kedvező domborzati adottsága, a Mátra hegység által nyújtott védettség és a Tarna-völgye éghajlat kiegyenlítő hatása. Az Eger és a Debrői termőhely környéki dombok és hegyek leginkább a szőlőtermesztésre alkalmasak, más kultúrát, elsősorban szántóföldi növényeket általában veszteségesen lehetett termeszteni korábban és napjainkban is. A borvidék jellemző meteorológiai adatainak 47 éves átlaga a következő: évi középhőmérséklet 10,65 °C, évi csapadékmennyiség átlag: 592,6 mm mm, napsütéses órák számának éves átlaga: 1964 óra. A terméknek az alapvetően, vagy kizárólag a földrajzi környezetéből levezethető minőségi jellemzőire, vagy tulajdonságaira vonatkozó adatok.

| b) | Emberi tényezők
  A Debrői Hárslevelű borfajtának az első előállítása Rácz Pál kompolti pincemester nevéhez kötődik.
  Az ő leírásából derül ki, hogy a bor már a kezdetek kezdetén is egy Hárslevelűre alapozott házasítás volt. A többi fajtára elsősorban az évjárat-különbségek kiegyensúlyozásának érdekében volt szükség. |
| --- | --- |

b)

Emberi tényezők

A Debrői Hárslevelű borfajtának az első előállítása Rácz Pál kompolti pincemester nevéhez kötődik.

Az ő leírásából derül ki, hogy a bor már a kezdetek kezdetén is egy Hárslevelűre alapozott házasítás volt. A többi fajtára elsősorban az évjárat-különbségek kiegyensúlyozásának érdekében volt szükség.

A borok leírása

A Debrői Hárslevelű termelésére alkalmas lehatárolt terület a Debrői Hárslevelű boroknak virágillatokban és gyümölcsökben gazdag aromavilágot adományoz. Jellemző továbbá ezen borokra a többi ismert hárslevelűhöz képest teltebb, gazdagabb, hosszabb ízvilág.

A szőlő- és bortermelés északi határához közeli helyzetéből és a hegyi-völgyi szél létéből következően kvázi savassággal hosszú ízekkel rendelkezik.

Az okszerű kapcsolat igazolása

A lehatárolt terület általános klimatikus adottságait a Mátra-hegység közelsége alakítja leginkább. Ebből fakad a téli fagyok elleni védettség, a meleg nyári és őszi napok után pedig a „hegyi szélnek” köszönhető hűvös éjszakák biztosítják szőlőinkben a finom elegáns savak és az elsődleges gyümölcs aromák megmaradását. A debrői talajoknak jó a vízháztartása, valamint az átlagos évi 600 mm csapadéknak köszönhetően a szőlő növény kiegyensúlyozottan, stresszhatásoktól mentesen fejlődik. Ennek következtében nem alakul ki a vízhiányra visszavezethető éretlen sav a borokban.

A Debrői körzet adottságai és a változó klimatikus tényezők hatása a Hárslevelű szőlőfajtánál egyre gyakrabban eredményez hosszabb ideig a tőkén hagyható, késői szüretelésű borkészítésre alkalmas, magasabb minőségű alapanyagot. A késői szürettel a töppedés, illetve a botrytis által mazsolásodott bogyók előfordulása már évről évre, igen nagy gyakorisággal megfigyelhető a körülhatárolt területen.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jelölési szabályok

Jogi keret:

Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| a) | Az oltalom alatt álló eredet megjelölés kifejezés helyett használható a védett eredetű bor hagyományos kifejezés is, a „védett eredetű classicus bor”, a „védett eredetű superior bor”, vagy a „védett eredetű késői szüretelésű bor módon. |
| --- | --- |

a)

Az oltalom alatt álló eredet megjelölés kifejezés helyett használható a védett eredetű bor hagyományos kifejezés is, a „védett eredetű classicus bor”, a „védett eredetű superior bor”, vagy a „védett eredetű késői szüretelésű bor módon.

| b) | Fajtanév, hagyományos kifejezés, egyéb korlátozottan használható kifejezés vagy a bor színére utaló kifejezés csak úgy tüntethető fel, amennyiben betűtípusából, betűméretéből, vagy betűszínéből adódóan nem jelenik meg az eredetmegjelölésnél hangsúlyosabb módon. |
| --- | --- |

b)

Fajtanév, hagyományos kifejezés, egyéb korlátozottan használható kifejezés vagy a bor színére utaló kifejezés csak úgy tüntethető fel, amennyiben betűtípusából, betűméretéből, vagy betűszínéből adódóan nem jelenik meg az eredetmegjelölésnél hangsúlyosabb módon.

| c) | Superior borok esetén a bor megnevezése (*1) kiegészül a „Superior” kifejezéssel, melyet az eredetmegjelölést követően, azzal azonos tipográfiával kell a címkén feltüntetni. Olyan borok esetén, melyek címkéjén a dűlő mint kisebb földrajzi egység neve szerepel, a bor megnevezésében* ezen egység feltüntetése helyettesíti a Superior kifejezést. |
| --- | --- |

c)

Superior borok esetén a bor megnevezése (*1) kiegészül a „Superior” kifejezéssel, melyet az eredetmegjelölést követően, azzal azonos tipográfiával kell a címkén feltüntetni. Olyan borok esetén, melyek címkéjén a dűlő mint kisebb földrajzi egység neve szerepel, a bor megnevezésében* ezen egység feltüntetése helyettesíti a Superior kifejezést.

| d) | Késői szüretelésű borok esetén a bor megnevezése kiegészül a „Késői szüretelésű” kifejezéssel, melyet az eredetmegjelölést követően, azzal azonos tipográfiával kell a címkén feltüntetni. |
| --- | --- |

d)

Késői szüretelésű borok esetén a bor megnevezése kiegészül a „Késői szüretelésű” kifejezéssel, melyet az eredetmegjelölést követően, azzal azonos tipográfiával kell a címkén feltüntetni.

| e) | Feltüntethető hagyományos kifejezések és korlátozottan használható kifejezések:






  i) | hagyományos kifejezések: 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet 55. § szerint, |
| --- | --- | --- |

e)

Feltüntethető hagyományos kifejezések és korlátozottan használható kifejezések:

i)

hagyományos kifejezések: 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet 55. § szerint,

| ii) | korlátozottan használható kifejezések: 127/2009. FVM rendelet 15. számú melléklete szerint |
| --- | --- |

ii)

korlátozottan használható kifejezések: 127/2009. FVM rendelet 15. számú melléklete szerint

Jelölési szabályok (2)

Jogi keret:

Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| f) | A feltüntethető kisebb földrajzi egységek neve és feltüntetésük szabályai:






  i) | Települések:






  — | Feltüntethető településnevek: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu |
| --- | --- | --- | --- |

f)

A feltüntethető kisebb földrajzi egységek neve és feltüntetésük szabályai:

i)

Települések:

—

Feltüntethető településnevek: Verpelét, Feldebrő, Aldebrő, Tófalu

| — | Eredetazonosság legalább 85 % |
| --- | --- |

—

Eredetazonosság legalább 85 %

| ii) | Dűlőnevek






  — | Dűlőnév feltüntetése csak a superior és késői szüretelésű borok címkéjén lehetséges. Eredetazonosság: 100 % |
| --- | --- | --- |

ii)

Dűlőnevek

—

Dűlőnév feltüntetése csak a superior és késői szüretelésű borok címkéjén lehetséges. Eredetazonosság: 100 %

| — | feltüntethető dűlőnevek:






  (a) | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké |
| --- | --- | --- |

—

feltüntethető dűlőnevek:

(a)

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké

| (b) | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta |
| --- | --- |

(b)

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta

| (c) | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, |
| --- | --- |

(c)

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető,

| (d) | Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja |
| --- | --- |

(d)

Tófalu: Bogár-hát, Petes-alja

| (e) | Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező,, Varjas, Veresi-dűlő |
| --- | --- |

(e)

Verpelét: Ácsok, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfai-dűlő, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Majka, Mátra alja-dűlő, Pallagfő, Szent János-dűlő, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező,, Varjas, Veresi-dűlő

| iii) | Kisebb földrajzi egységek és védjegyek kapcsolata: a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a bor készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat. |
| --- | --- |

iii)

Kisebb földrajzi egységek és védjegyek kapcsolata: a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a bor készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat.

Termék előállítása a lehatárolt termőterületen kívül

Jogi keret:

Az OEM-eket/OFJ-ket kezelő szervezet által, amennyiben ezt a tagállamok előírják

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsotárkány, Kerecsend, Kompolt, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya települések közigazgatási területén.

A termékleíráshoz vezető link

https://boraszat.kormany.hu/debroi-harslevelu

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

(*1)  a bor megnevezése e rész vonatkozásában az alábbiakból áll: az eredetmegjelölés, valamint a tipográfiájából adódóan címkén az eredetmegjelöléssel azonos hangsúllyal megjelenő, a termékleírásban szabályozott elemek.

---

| 1.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 108/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 108/18

---

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban

(2020/C 108/07)

Az Európai Bizottság a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése alapján jóváhagyta ezt a kisebb jelentőségű módosítást.

E kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem a Bizottság eAmbrosia adatbázisában tekinthető meg.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„ЛУКАНКА ПАНАГЮРСКА” (LUKANKA PANAGYURSZKA)

EU-szám: TSG-BG-01099-AM01 –
  2019.7.23.

„Bulgária”

1.   BEJEGYZENDŐ ELNEVEZÉS(EK)

„Луканка Панагюрска” (Lukanka Panagyurszka)

2.   TERMÉK TÍPUSA

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.   A BEJEGYZÉS INDOKOLÁSA

3.1.   A termék

☒ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

☐ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

A terméket a 835/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet alapján jegyezték be.

3.2.   Az elnevezés

☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A „Луканка Панагюрска” (lukanka panagyurszka) név önmagában különleges, eredete Panagyuriste városához köthető, ahol a terméket először előállították. A „lukanka panagyurszka” néven nagy népszerűségre szert tett hústerméket a hagyományos recept és technológia szigorú követése mellett egész évben készítik anélkül, hogy az évszakok sajátosságai és a földrajzi viszonyok befolyásolnák a termék minőségét és jellemzőit. Ez a gyakorlat ma is érvényesül a „lukanka panagyurszka” előállításában.

A „lukanka” szó eredete a 19. századig nyúlik vissza. Marin Marinov a „Kak be sazdadena bulgarskata lukanka” (Hogyan született a bolgár lukanka kolbász, Hranitelna promishlenost, 1. szám, 40. oldal, Szófia, 1975) című cikkében leírtak szerint a „lukanka” elnevezést először azoknak a húskészítményeknek az esetében használták, amelyek hagyma hozzáadásával készültek (a „lukanka” szó töve a „luk” [„лук”], ami bolgárul hagymát jelent). A „lukanka” elnevezés a későbbiekben is fennmaradt, jóllehet a hagyma már nem szerepelt az összetevők között. A „lukanka panagyurszka” kolbász receptjét és az elkészítésére vonatkozó minőségi követelményeket 1958-ban szabványosították a bolgár állam 2589-58. számú szabványában, és e követelmények a mai napig változatlanok maradtak.

4.   LEÍRÁS

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „lukanka panagyurszka” kolbász frissen darált szarvasmarha- (amely adott esetben friss bivalyhússal helyettesíthető) és friss sertéshúsból adalékanyagok és természetes fűszerek hozzáadásával készített nyers, szárított, préselt hústermék, amelyet 50–80 mm átmérőjű, a töltelékhez szorosan hozzátapadó természetes bélbe vagy műbélbe töltenek. A műbélbe töltött „lukanka panagyurszka” kolbász alakja egyenes, két végén zsineggel vagy szorítókapoccsal zárják le; ha a terméket természetes bélbe (szarvasmarha vastagbelébe vagy juh vakbelébe) töltik, akkor alakja kissé görbült, és a két végét zsineggel zárják le. A vágásfelület szabályos, egyenletes, mélyedések nélküli, színe vörös-barnásvörös, szabályosan eloszló 2–4 mm-es, fehér vagy világos rózsaszín szalonnadarabokkal. Állaga telt és rugalmas. Íze enyhén sós, jellegzetes, a fűszerek erőteljes aromája jól érezhető.

A „lukanka panagyurszka” kolbász a héj eltávolítása után közvetlenül fogyasztható.

A „lukanka panagyurszka” kolbász fizikai-kémiai tulajdonságai a következők:

| — | nedvességtartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 40 %, |
| --- | --- |

—

nedvességtartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 40 %,

| — | zsírtartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 42 %, |
| --- | --- |

—

zsírtartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 42 %,

| — | teljes fehérjetartalom a szárazanyag százalékában (a Kjeldahl-módszer szerint): legalább 28 %, |
| --- | --- |

—

teljes fehérjetartalom a szárazanyag százalékában (a Kjeldahl-módszer szerint): legalább 28 %,

| — | sótartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 4,6 %, |
| --- | --- |

—

sótartalom a teljes tömeg százalékában: legfeljebb 4,6 %,

| — | pH: legalább 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: legalább 5,2.

A „lukanka panagyurszka” kolbász egészben, darabolva vagy szeletelve, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban hozható forgalomba.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „lukanka panagyurszka” kolbász receptje 100 kg töltelékhez:

| | Hús:







  — | 60 kg, legfeljebb 10 % zsírtartalmú friss marhahús (amely friss bivalyhússal helyettesíthető), |
| --- | --- | --- |

Hús:

—

60 kg, legfeljebb 10 % zsírtartalmú friss marhahús (amely friss bivalyhússal helyettesíthető),

| — | 20 kg, legfeljebb 5 % zsírtartalmú friss sertéshús (sovány sertéshús), |
| --- | --- |

—

20 kg, legfeljebb 5 % zsírtartalmú friss sertéshús (sovány sertéshús),

| — | 20 kg, legfeljebb 50 % zsírtartalmú friss sertéshús (sertésdagadó). |
| --- | --- |

—

20 kg, legfeljebb 50 % zsírtartalmú friss sertéshús (sertésdagadó).

| | Fűszerek







  — | Természetes fekete- vagy fehérbors: 300 g, |
| --- | --- | --- |

Fűszerek

—

Természetes fekete- vagy fehérbors: 300 g,

| — | Természetes kömény: 300 g. |
| --- | --- |

—

Természetes kömény: 300 g.

| | Egyéb összetevők







  — | Cukor: 300 g, |
| --- | --- | --- |

Egyéb összetevők

—

Cukor: 300 g,

| — | Só: 2,3 kg |
| --- | --- |

—

Só: 2,3 kg

| — | Tartósítószer: 100 g kálium-nitrát vagy 85 g nátrium-nitrát |
| --- | --- |

—

Tartósítószer: 100 g kálium-nitrát vagy 85 g nátrium-nitrát

| — | (Megjegyzés: 100 g kálium-nitrátnak 85 g nátrium-nitrát felel meg); |
| --- | --- |

—

(Megjegyzés: 100 g kálium-nitrátnak 85 g nátrium-nitrát felel meg);

| — | Antioxidáns: 50 g aszkorbinsav (E300). |
| --- | --- |

—

Antioxidáns: 50 g aszkorbinsav (E300).

A starterkultúrák használata szintén engedélyezett.

Bél: 50–80 mm átmérőjű természetes bél (sózott marha vastagbél vagy juh vakbél) vagy műbél.

Kötözőzsineg vagy szorítókapocs.

Az előállítási módja:

A „lukanka panagyurszka” kolbász előállításához 5,6–6,2 pH-értékű friss marhahúst (amely friss bivalyhússal helyettesíthető) és sertéshúst használnak. Miután a csontokat és az inakat eltávolították, a típus és minőség alapján szétválogatott sertés- és marhahúst (vagy bivalyhúst) kézzel vagy géppel darabolják. A feldarabolt marhahúst (vagy bivalyhúst) és sertéshúst a recept szerint kimérik, majd az alábbi három módszer egyikével megdarálják:

| — | darálás darálógéppel és keverés kutterrel, |
| --- | --- |

—

darálás darálógéppel és keverés kutterrel,

| — | darálás darálógéppel és keverés keverőgéppel, |
| --- | --- |

—

darálás darálógéppel és keverés keverőgéppel,

| — | darálás és keverés kutterrel. |
| --- | --- |

—

darálás és keverés kutterrel.

A darálás során az összes fűszert és sózáshoz szükséges anyagot (só, kálium-nitrát vagy nátrium-nitrát, cukor, aszkorbinsav, fűszerek [adalékanyagok nélküli fekete- vagy fehérbors, adalékanyagok nélküli kömény] és starterkultúrák) hozzákeverik a húshoz, a receptben előírt mennyiségben.

A keveréket gépi úton marha vastagbélbe, juh vakbélbe vagy műbélbe töltik. A belet vagy műbelet a két végén zsineggel vagy szorítókapoccsal lezárják. A töltést követően a „lukanka panagyurszká”-t fa- vagy fémrudakra vagy -gerendákra függesztik, és ezeket görgős hústartó állványokra helyezik. A terméket kettőtől hat napig terjedő időtartam alatt 8–24 °С hőmérsékleten és 65–90 % relatív páratartalom mellett szárítják és csepegtetik, majd szárítókamrákba helyezik. A kolbász szárítása legfeljebb 17 °C-os levegőhőmérsékleten és 70–85 % relatív páratartalom mellett történik természetes levegőjű vagy klimatizált szárítókamrákban. A szárítás és az érlelés során a terméket kétszer vagy háromszor fatáblás prés segítségével lepréselik. A préselés 12–24 óráig tart. A technikus szemrevételezéssel állapítja meg, hogy a termék a préseléshez megfelelő állapotban van-e. Az első préselésre akkor kerül sor, amikor tapintással megállapítható, hogy a termék alsó része és felszíne eléggé száraz, és a szalonnadarabok enyhén kitüremkednek a héj alatt. Az ezt követő préselések esedékességét a technikus határozza meg. A mechanikus préselés következtében a termék hőmérséklete kissé megemelkedik, és ennek, illetve a felszínen kicsapódó nedvességnek köszönhetően a felületén fehér színű nemespenész alakul ki. A préseknek meg kell felelniük a hagyományos előállításhoz kapcsolódó bizonyos követelményeknek. Nem csupán a fizikai terhelést kell tűrniük, hanem fel kell venniük a leadott nedvességet, ezért természetes anyagból (fából) készülnek, amely tisztítható és szárítható.

A „lukanka panagyurszka” kolbász előállításának technológiai folyamata legalább 20 napig tart, és akkor fejeződik be, amikor a termék elérte jellegzetes szerkezetét és állagát.

4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A termék sajátos jellege:

A „lukanka panagyurszka” kolbász tulajdonságai a következők:

| — | jellegzetes külső megjelenés: száraz, fehér réteggel (fehér színű nemespenésszel) borított felszín, amely annak a jele, hogy az érlelés és a szárítás technológiai folyamata megfelelően ment végbe; |
| --- | --- |

—

jellegzetes külső megjelenés: száraz, fehér réteggel (fehér színű nemespenésszel) borított felszín, amely annak a jele, hogy az érlelés és a szárítás technológiai folyamata megfelelően ment végbe;

| — | a préselés következtében kialakult lapított forma; alakja megkülönbözteti a terméket a többi, darált húsból készült nyers, szárított hústerméktől, amelyek henger vagy hasáb alakúak; |
| --- | --- |

—

a préselés következtében kialakult lapított forma; alakja megkülönbözteti a terméket a többi, darált húsból készült nyers, szárított hústerméktől, amelyek henger vagy hasáb alakúak;

| — | jellegzetes aroma és íz: enyhén sós, erőteljes fűszeres jegyekkel kiegészülő jellegzetes aroma és íz; a felhasznált hús sajátos íze és aromája, valamint a hozzáadott kömény és a fekete- vagy fehérbors aromája a „lukanka panagyurszka”-t megkülönbözteti az azonos kategóriába tartozó hasonló termékektől, amelyeket fokhagymával, kardamommal, jamaikai borssal és szerecsendióval ízesítenek; |
| --- | --- |

—

jellegzetes aroma és íz: enyhén sós, erőteljes fűszeres jegyekkel kiegészülő jellegzetes aroma és íz; a felhasznált hús sajátos íze és aromája, valamint a hozzáadott kömény és a fekete- vagy fehérbors aromája a „lukanka panagyurszka”-t megkülönbözteti az azonos kategóriába tartozó hasonló termékektől, amelyeket fokhagymával, kardamommal, jamaikai borssal és szerecsendióval ízesítenek;

| — | jellegzetes, ellipszis alakú vágásfelület, amely különbözik a többi nyers és szárított termék kör alakú vagy szögletes vágásfelületétől; a „lukanka panagyurszka” kolbász szerkezetét a marhahús (vagy bivalyhús) és a sertéshús együttes felhasználásának köszönhető vörös-vörösesbarna szín jellemzi, ellentétben a kizárólag sertéshúsból előállított hasonló termékek rózsaszínes-vörös színével. |
| --- | --- |

—

jellegzetes, ellipszis alakú vágásfelület, amely különbözik a többi nyers és szárított termék kör alakú vagy szögletes vágásfelületétől; a „lukanka panagyurszka” kolbász szerkezetét a marhahús (vagy bivalyhús) és a sertéshús együttes felhasználásának köszönhető vörös-vörösesbarna szín jellemzi, ellentétben a kizárólag sertéshúsból előállított hasonló termékek rózsaszínes-vörös színével.

A termék hagyományos jellege:

A termék hagyományos jellege az összetételben és az előállítási folyamat során alkalmazott módszerek mellett az aromában és az ízben mutatkozik meg, amelyek az idők során változatlanok maradtak.

Az összetétel hagyományos jellegét a felhasznált fő hús-alapanyagok és a hozzáadott fűszerkeverék határozza meg.

A „lukanka panagyurszka” kolbász összetétele és az előállítására vonatkozó minőségi követelmények több mint 30 éve változatlanok. A 100 kg töltelék elkészítéséhez szükséges alapanyagok összetételét (60 kg marhahús [vagy bivalyhús], 20 kg sovány sertéshús, 20 kg sertésdagadó, 300 g természetes fekete- vagy fehérbors, 300 g természetes kömény) 1983-ban határozták meg a Nemzeti Agráripari Szövetség (NAPS) által jóváhagyott BDS 2589-83. számú szabványhoz (alapszabványhoz) csatolt 37–83. technikai előírás alapján.

A késztermék jó minőségének alapvető feltétele az alapanyagokra vonatkozó követelmények betartása. A „Hranitelna promishlenost” című kiadvány 1964. évi 8/9. számában két szerző – G. Gerginov termelési vezető és Kr. Dimov üzemvezető – kifejti: „A marhahús zsírjai (a vesezsír kivételével) a szudzsuk és lukanka típusú kolbászok – amelyek előállításához, mint például a „lukanka panagyurszka” esetében, egyedi húsfajtára van szükség – minőségét javítják és sajátos ízt kölcsönöznek nekik. Kocából vagy kanból származó húsok felhasználása nem engedélyezett...” (Marin Маrinov: „Proizvodstvo i plasment na mesni produkti ” (Hústermékek előállítása és forgalomba hozatala), Szófia, 1963, 110. oldal).

A szárítás és a préselés hagyományos módszereit szintén megőrizték. Ezek a „lukanka panagyurszka” kolbász előállításának fontos elemét képezik. „A préselés fontos szerepet játszik mind az érlelésben, mind a szárításban, amelyek meghatározóak a késztermék minősége szempontjából” – mutat rá Stefan Danchev „Tehnologichno prouchvane na mehaniziran sposob za presovane i sushene na trayni mesni produkti” (Műszaki tanulmány a sózott hústermékek préselésének és szárításának gépesítéséről) című disszertációjában (1972).

A „Traditsionni Bulgarski Retsepturi i Tehnologii” (Hagyományos bolgár receptek és technológiák) című összeállításban (az Asotsiatsia na mesoprerabotvatelite v Bulgaria [Bolgár Húsfeldolgozók Szervezete] kiadványa, Szófia, 2002) a következő olvasható: „Az ötödik napon, amikor a lukanka kolbász már eléggé száraz és a szalonnadarabok kissé kitüremkednek a héj alatt, következhet a préselés. A préselést a termék méretétől függően két vagy három körben kell végezni.” (17. oldal).

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---