# Euroopa Liidu C 54/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 54 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik17. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 54

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik17. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2020/C 54/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2020/C 54/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 54/02 | kohtuasi C-332/18 P: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, varem Alouminion tis Ellados VEAE versus Euroopa Komisjon, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (Apellatsioonkaebus – Riigiabi – Alumiiniumi tootmine – Lepingus ette nähtud elektri soodustariif – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks – Lepingu ülesütlemine – Hagi tagamise kohtulahendiga ülesütlemise toime peatamine – Otsus, millega abi tunnistatakse ebaseaduslikuks) | 2 |
| 2020/C 54/03 | kohtuasi C-376/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky eelotsusetaotlus - Slovakkia) – Slovenské elektrárne a.s. versus Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, varem Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – Elektri siseturu ühiseeskirjad – Direktiiv 2009/72/EÜ – Kohaldamisala – Artikkel 3 – Eesmärgid – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Reguleeritud sektorites tegevusluba omavate üksuste tulult arvestatav erimaks – Elektrisektor) | 3 |
| 2020/C 54/04 | kohtuasi C-380/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid versus E.P. (Eelotsusetaotlus – Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne – Määrus (EL) 2016/399 – Isikute üle piiri liikumist reguleerivad liidu eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) – Artikkel 6 – Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele – Mõiste avaliku korra ohustamine – Tagasisaatmisotsus riigis ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku suhtes) | 3 |
| 2020/C 54/05 | liidetud kohtuasjad C-381/18 ja C-382/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18) versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Eelotsusetaotlus – Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne – Sisserändepoliitika – Direktiiv 2003/86/EÜ – Perekonnaga taasühinemise õigus – Perekonnaga taasühinemise õiguse teostamiseks nõutud tingimused – Mõiste avaliku korra kaalutlused – Pereliikme riiki sisenemise ja riigis elamise taotluse tagasilükkamine – Pereliikme elamisloa tühistamine või selle pikendamisest keeldumine) | 4 |
| 2020/C 54/06 | kohtuasi C-433/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Korkein oikeuse eelotsusetaotlus - Soome) – ML versus Aktiva Finants OÜ (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Võistleva menetluse ja tõhusa edasikaebeõiguse nõuded – Liikmesriigi kohtu otsus, millega tunnistatakse teise liikmesriigi kohtu poolt tehtud kohtuotsus täidetavaks – Apellatsioonkaebuse esitamiseks loa andmise riigisisene menetlus) | 5 |
| 2020/C 54/07 | kohtuasi C-435/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi eelotsusetaotlus - Austria) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG,Thyssenkrupp Aufzüge GmbH versus Land Oberösterreich jt (Eelotsusetaotlus – ELTL artikkel 101 – Kartellikokkuleppega tekitatud kahju hüvitamine – Nende isikute õigus kahju hüvitisele, kes ei tegutse müüjate või ostjatena kartellikokkuleppega hõlmatud turul – Kahju, mis tekkis avalik-õiguslikule isikule, kes andis soodustingimustel laene kartellikokkuleppega hõlmatud kaupade ostmiseks) | 6 |
| 2020/C 54/08 | kohtuasi C-450/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona eelotsusetaotlus - Hispaania) – WA versus Instituto Nacional de la Seguridad Social (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 79/7/EMÜ – Meeste ja naiste võrdne kohtlemine sotsiaalkindlustuse valdkonnas – Artikli 4 lõiked 1 ja 2 – Artikli 7 lõige 1 – Hüvitise arvutamine – Direktiiv 2006/54/EÜ – Meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes – Riigisisesed õigusnormid, milles on ette nähtud nende naiste õigus pensionilisale, kellel on vähemalt kaks bioloogilist või lapsendatud last ja kes saavad osamakselist püsiva töövõimetuse pensioni – Samas olukorras olevatele meestele sellise õiguse andmata jätmine – Võrreldav olukord – Otsene sooline diskrimineerimine – Erandid – Puudumine) | 7 |
| 2020/C 54/09 | kohtuasi C-519/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósági eelotsusetaotlus - Ungari) – TB versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Eelotsusetaotlus – Sisserändepoliitika – Perekonnaga taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 10 lõige 2 – Fakultatiivne säte – Perekonnaga taasühinemise õiguse kasutamiseks nõutud tingimused – Pagulase pereliige, keda ei ole artiklis 4 nimetatud – Mõiste ülalpidamisel olev isik) | 7 |
| 2020/C 54/10 | kohtuasi C-708/18: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Tribunalul București eelotsusetaotlus - Rumeenia) – TK versus Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA (Eelotsusetaotlus – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artiklid 7 ja 8 – Direktiiv 95/46/EÜ – Artikli 6 lõike 1 punkt c ja artikli 7 punkt f – Isikuandmete töötlemise seaduslikkus – Liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad, selleks et tagada inimeste, vara ja varaliste väärtuste turvalisus ja kaitse ning viia ellu õigustatud huve, videovalvesüsteemi kasutamist andmesubjekti nõusolekuta – Videovalvesüsteemi paigaldamine elumajana kasutatava kortermaja ühiskasutuses olevatesse ruumidesse) | 8 |
| 2020/C 54/11 | kohtuasi KohtuasiC-783/18 P: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet versus Wajos GmbH (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artikli 7 lõike 1 punkt b – Absoluutne keeldumispõhjus – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Kauba kujust koosnev ruumiline kaubamärk – Eristusvõime hindamise kriteeriumid – Põhjendamiskohustus – Pakendi kuju – Amfora) | 9 |
| 2020/C 54/12 | kohtuasi C-87/19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus - Leedu) – TV Play Baltic AS versus Lietuvos radijo ir televizijos komisija (Eelotsusetaotlus – Elektroonilise side võrgud ja -teenused – Direktiiv 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) – Artikli 2 punkt m – Elektroonilise side võrgu pakkumine – Mõiste – Direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) – Artikli 31 lõige 1 – Kindlaksmääratud raadio- ja televisioonikanalite edastamiskohustus – Satelliidikanalite paketti pakkuv operaator – Mõistlikud edastamiskohustused – Tingimused – ELTL artikkel 56 – Proportsionaalsus) | 10 |
| 2020/C 54/13 | kohtuasi C-143/19 P: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Der Grüne Punkt - Duales System Deutschland GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artiklid 15 ja 66 – Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi tegelik kasutamine – Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi kaubamärk – Kaubamärgi paigutamine selle kauba pakendile, mille jaoks kaubamärk on registreeritud) | 11 |
| 2020/C 54/14 | liidetud kohtuasjad C-566/19 PPU ja C-626/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Cour d’appeli, Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlused – Luksemburg, Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruste täitmise menetlus järgmiste isikute suhtes: JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU) (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus) | 11 |
| 2020/C 54/15 | kohtuasi C-625/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: XD (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus) | 12 |
| 2020/C 54/16 | kohtuasi C-627/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: ZB (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Karistuse täideviimiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus) | 13 |
| 2020/C 54/17 | kohtuasi C-725/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Judecătoria Sector 2 București (Rumeenia) 1. oktoobril 2019 – IO versus Impuls Leasing România IFN SA | 14 |
| 2020/C 54/18 | kohtuasi C-734/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul București (Rumeenia) 4. oktoobril 2019 – ITH Comercial Timișoara SRL versus Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice | 14 |
| 2020/C 54/19 | kohtuasi C-748/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim versus WB | 17 |
| 2020/C 54/20 | kohtuasi C-749/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie versus XA, YZ | 18 |
| 2020/C 54/21 | kohtuasi C-750/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus DT | 19 |
| 2020/C 54/22 | kohtuasi C-751/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie versus ZY | 20 |
| 2020/C 54/23 | kohtuasi C-752/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie versus AX | 22 |
| 2020/C 54/24 | kohtuasi C-753/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus BV | 23 |
| 2020/C 54/25 | kohtuasi C-754/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus CU | 24 |
| 2020/C 54/26 | kohtuasi C-763/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – D.S. versus S.P., A.P., D.K., Sz. w K. | 25 |
| 2020/C 54/27 | kohtuasi C-764/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – C.S.A. versus Syndyk masy upadłości I. T. w O. w upadłości likwidacyjnej | 26 |
| 2020/C 54/28 | kohtuasi C-765/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – M.Ś., I.Ś. versus R.B. P. Spółka Akcyjna z siedzibą w W. | 27 |
| 2020/C 54/29 | kohtuasi C-790/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Brașov (Rumeenia) 24. oktoobril 2019 – kriminaalasi LG, MH süüdistuses | 28 |
| 2020/C 54/30 | kohtuasi C-811/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia) 4. novembril 2019 – kriminaalmenetlus FQ, GP, HO, INi, JMi süüdistuses | 28 |
| 2020/C 54/31 | kohtuasi C-822/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 5. novembril 2019 – Flavourstream SRL versus Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu | 29 |
| 2020/C 54/32 | kohtuasi C-834/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Vicenza (Itaalia) 15. novembril 2019 – AV versus Ministero della Giustizia (justiitsministeerium), Itaalia Vabariik | 30 |
| 2020/C 54/33 | kohtuasi C-837/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 19. novembril 2019 – Super Bock Bebidas S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira | 31 |
| 2020/C 54/34 | kohtuasi C-843/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 20. novembril 2019 – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) versus BT | 32 |
| 2020/C 54/35 | kohtuasi C-846/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement (Luksemburg) 21. novembril 2019 – EQ versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA | 32 |
| 2020/C 54/36 | kohtuasi C-861/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Hispaania) 26. novembril 2019 – LJ versus INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social) | 33 |
| 2020/C 54/37 | kohtuasi C-865/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’instance de Rennes (Prantsusmaa) 27. novembril 2019 – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue versus OG | 34 |
| 2020/C 54/38 | kohtuasi C-870/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus MI | 35 |
| 2020/C 54/39 | kohtuasi C-871/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus TB | 35 |
| 2020/C 54/40 | kohtuasi C-876/19 P: PlasticsEurope’i 29. novembri 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 20. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-636/17: PlasticsEurope versus ECHA | 36 |
| 2020/C 54/41 | kohtuasi C-879/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 2. detsembril 2019 – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie | 37 |
| 2020/C 54/42 | kohtuasi C-884/19: Euroopa Komisjoni 3. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-586/14 RENV: Xinyi PV Products (Anhui) Holdings versus komisjon | 38 |
| 2020/C 54/43 | kohtuasi C-890/19: Fortischem a.s.-i 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-121/15: Fortischem versus komisjon | 39 |
| 2020/C 54/44 | kohtuasi C-895/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 4. detsembril 2019 – A. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej | 40 |
| 2020/C 54/45 | kohtuasi C-898/19: Iirimaa 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda, laiendatud koosseis) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjades T-755/15 ja T-759/15: Luksemburg ja Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon | 41 |
| 2020/C 54/46 | kohtuasi C-899/19 P: Rumeenia 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-391/17: Rumeenia versus komisjon | 42 |
| 2020/C 54/47 | kohtuasi C-900/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. detsembril 2019 – One Voice ja Ligue pour la protection des oiseaux versus Ministre de la Transition écologique et solidaire | 43 |
| 2020/C 54/48 | kohtuasi C-904/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 10. detsembril 2019 – E. Sp. z o.o versus K.S. | 43 |
| 2020/C 54/49 | kohtuasi C-913/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku (Poola) 13. detsembril 2019 – CNP spółka z o.o. versus Gefion Insurance A/S | 45 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 54/50 | kohtuasi T-21/18: Üldkohtu 17. detsembri 2019. aasta otsus – Poola versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Puu- ja köögiviljasektor – Toetus tootjarühmadele – Poola tehtud kulutused – Puudused põhi- ja teisestes kontrollides – Tunnustamiskavade ja tunnustamiskriteeriumide kontrollid – Abitaotluste kontroll – Tootjarühmade abikõlblikkus – Majanduslik järjepidevus – Investeeringute vajalikkus ja abikõlblikkus – Kulude mõistlikkus – Süsteemsed puudused – Oht EAGF-i jaoks – Parandusmeetmed – Kindlasummalised 25 % suurused korrektsioonid) | 46 |
| 2020/C 54/51 | kohtuasi T-22/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Bulgaaria versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Poola tehtud kulutused – Maaelu areng – Kohapealse kontrolli kvaliteet – Rahastamiskõlblikkuse ja valiku kriteeriumide kontroll – Finantskorrektsioonid – Järelkontrollid – Finantskorrektuuride arvutamise meetod – Kordumine – Parandusmeetmed – Vastavuse kontrollimise menetlus – Õiguskindlus – Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte – Proportsionaalsus) | 47 |
| 2020/C 54/52 | kohtuasi T-100/18: Üldkohtu 19. septembri 2019. aasta otsus – Wehrheim versus EKP (Avalik teenistus – EKP personal – Töötasu – Kodumaalt lahkumise toetus – Tühistamine – Vastutus – Varaline ja mittevaraline kahju – Ametialane eksimus) | 47 |
| 2020/C 54/53 | kohtuasi T-295/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Kreeka versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Kreeka tehtud kulutused – Maaelu areng – Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused – Põhikontrollid – Kindlamääraline finantskorrektsioon) | 48 |
| 2020/C 54/54 | kohtuasi T-383/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Sta*Ware EDV Beratung versus EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi) (Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus - Euroopa Liidu kujutismärk businessNavi – Kaubamärgi tegelik kasutamine – Osaliselt tühistatuks tunnistamine – Määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkt a ja lõige 2 (nüüd määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkt a ja lõige 2)) | 49 |
| 2020/C 54/55 | kohtuasi T-504/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – XG versus komisjon (Institutsioonis infotehnoloogiateenuseid osutava eraõigusliku äriühingu personal – Komisjoni ruumidesse sissepääsu andmisest keeldumine – Akti vastuvõtja pädevus) | 50 |
| 2020/C 54/56 | kohtuasi T-317/19 R: Üldkohtu presidendi 7. novembri 2019. aasta määrus – AMVAC Netherlands versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Taimekaitsevahendid – Määrus (EÜ) nr 1107/2009 – Toimeaine etoprofoss – Toimeaine turuleviimiseks heakskiidu andmise nõuded – Täitmise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine) | 50 |
| 2020/C 54/57 | kohtuasi T-715/19: 21. oktoobril 2019 esitatud hagi – Wagenknecht versus ülemkogu | 51 |
| 2020/C 54/58 | kohtuasi T-804/19: 20. novembril 2019 esitatud hagi – HC versus komisjon | 52 |
| 2020/C 54/59 | kohtuasi T-823/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi –JMS Sports versus EUIPO – Inter-Vion (spiraalsed juuksekummid) | 53 |
| 2020/C 54/60 | kohtuasi T-829/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA) | 54 |
| 2020/C 54/61 | kohtuasi T-830/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA) | 55 |
| 2020/C 54/62 | kohtuasi T-831/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA) | 56 |
| 2020/C 54/63 | kohtuasi T-849/19: 16. detsembril 2019 esitatud hagi – Leonardo versus Frontex | 57 |
| 2020/C 54/64 | kohtuasi T-853/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Tehrani versus EUIPO – Blue Genes (Earnest Sewn) | 59 |
| 2020/C 54/65 | kohtuasi T-854/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA) | 60 |
| 2020/C 54/66 | kohtuasi T-855/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA) | 61 |
| 2020/C 54/67 | kohtuasi T-856/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA) | 62 |
| 2020/C 54/68 | kohtuasi T-859/19: 9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE) | 63 |
| 2020/C 54/69 | kohtuasi T-860/19: 9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE) | 63 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 54/02

kohtuasi C-332/18 P: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, varem Alouminion tis Ellados VEAE versus Euroopa Komisjon, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (Apellatsioonkaebus – Riigiabi – Alumiiniumi tootmine – Lepingus ette nähtud elektri soodustariif – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks – Lepingu ülesütlemine – Hagi tagamise kohtulahendiga ülesütlemise toime peatamine – Otsus, millega abi tunnistatakse ebaseaduslikuks)

2

2020/C 54/03

kohtuasi C-376/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky eelotsusetaotlus - Slovakkia) – Slovenské elektrárne a.s. versus Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, varem Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty (Eelotsusetaotlus – Vastuvõetavus – Elektri siseturu ühiseeskirjad – Direktiiv 2009/72/EÜ – Kohaldamisala – Artikkel 3 – Eesmärgid – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Reguleeritud sektorites tegevusluba omavate üksuste tulult arvestatav erimaks – Elektrisektor)

3

2020/C 54/04

kohtuasi C-380/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid versus E.P. (Eelotsusetaotlus – Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne – Määrus (EL) 2016/399 – Isikute üle piiri liikumist reguleerivad liidu eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) – Artikkel 6 – Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele – Mõiste avaliku korra ohustamine – Tagasisaatmisotsus riigis ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku suhtes)

3

2020/C 54/05

liidetud kohtuasjad C-381/18 ja C-382/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18) versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Eelotsusetaotlus – Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne – Sisserändepoliitika – Direktiiv 2003/86/EÜ – Perekonnaga taasühinemise õigus – Perekonnaga taasühinemise õiguse teostamiseks nõutud tingimused – Mõiste avaliku korra kaalutlused – Pereliikme riiki sisenemise ja riigis elamise taotluse tagasilükkamine – Pereliikme elamisloa tühistamine või selle pikendamisest keeldumine)

4

2020/C 54/06

kohtuasi C-433/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Korkein oikeuse eelotsusetaotlus - Soome) – ML versus Aktiva Finants OÜ (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades – Võistleva menetluse ja tõhusa edasikaebeõiguse nõuded – Liikmesriigi kohtu otsus, millega tunnistatakse teise liikmesriigi kohtu poolt tehtud kohtuotsus täidetavaks – Apellatsioonkaebuse esitamiseks loa andmise riigisisene menetlus)

5

2020/C 54/07

kohtuasi C-435/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi eelotsusetaotlus - Austria) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG,Thyssenkrupp Aufzüge GmbH versus Land Oberösterreich jt (Eelotsusetaotlus – ELTL artikkel 101 – Kartellikokkuleppega tekitatud kahju hüvitamine – Nende isikute õigus kahju hüvitisele, kes ei tegutse müüjate või ostjatena kartellikokkuleppega hõlmatud turul – Kahju, mis tekkis avalik-õiguslikule isikule, kes andis soodustingimustel laene kartellikokkuleppega hõlmatud kaupade ostmiseks)

6

2020/C 54/08

kohtuasi C-450/18: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona eelotsusetaotlus - Hispaania) – WA versus Instituto Nacional de la Seguridad Social (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 79/7/EMÜ – Meeste ja naiste võrdne kohtlemine sotsiaalkindlustuse valdkonnas – Artikli 4 lõiked 1 ja 2 – Artikli 7 lõige 1 – Hüvitise arvutamine – Direktiiv 2006/54/EÜ – Meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes – Riigisisesed õigusnormid, milles on ette nähtud nende naiste õigus pensionilisale, kellel on vähemalt kaks bioloogilist või lapsendatud last ja kes saavad osamakselist püsiva töövõimetuse pensioni – Samas olukorras olevatele meestele sellise õiguse andmata jätmine – Võrreldav olukord – Otsene sooline diskrimineerimine – Erandid – Puudumine)

7

2020/C 54/09

kohtuasi C-519/18: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósági eelotsusetaotlus - Ungari) – TB versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Eelotsusetaotlus – Sisserändepoliitika – Perekonnaga taasühinemise õigus – Direktiiv 2003/86/EÜ – Artikli 10 lõige 2 – Fakultatiivne säte – Perekonnaga taasühinemise õiguse kasutamiseks nõutud tingimused – Pagulase pereliige, keda ei ole artiklis 4 nimetatud – Mõiste ülalpidamisel olev isik)

7

2020/C 54/10

kohtuasi C-708/18: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Tribunalul București eelotsusetaotlus - Rumeenia) – TK versus Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA (Eelotsusetaotlus – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artiklid 7 ja 8 – Direktiiv 95/46/EÜ – Artikli 6 lõike 1 punkt c ja artikli 7 punkt f – Isikuandmete töötlemise seaduslikkus – Liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad, selleks et tagada inimeste, vara ja varaliste väärtuste turvalisus ja kaitse ning viia ellu õigustatud huve, videovalvesüsteemi kasutamist andmesubjekti nõusolekuta – Videovalvesüsteemi paigaldamine elumajana kasutatava kortermaja ühiskasutuses olevatesse ruumidesse)

8

2020/C 54/11

kohtuasi KohtuasiC-783/18 P: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet versus Wajos GmbH (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artikli 7 lõike 1 punkt b – Absoluutne keeldumispõhjus – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Kauba kujust koosnev ruumiline kaubamärk – Eristusvõime hindamise kriteeriumid – Põhjendamiskohustus – Pakendi kuju – Amfora)

9

2020/C 54/12

kohtuasi C-87/19: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus - Leedu) – TV Play Baltic AS versus Lietuvos radijo ir televizijos komisija (Eelotsusetaotlus – Elektroonilise side võrgud ja -teenused – Direktiiv 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) – Artikli 2 punkt m – Elektroonilise side võrgu pakkumine – Mõiste – Direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) – Artikli 31 lõige 1 – Kindlaksmääratud raadio- ja televisioonikanalite edastamiskohustus – Satelliidikanalite paketti pakkuv operaator – Mõistlikud edastamiskohustused – Tingimused – ELTL artikkel 56 – Proportsionaalsus)

10

2020/C 54/13

kohtuasi C-143/19 P: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Der Grüne Punkt - Duales System Deutschland GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artiklid 15 ja 66 – Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi tegelik kasutamine – Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi kaubamärk – Kaubamärgi paigutamine selle kauba pakendile, mille jaoks kaubamärk on registreeritud)

11

2020/C 54/14

liidetud kohtuasjad C-566/19 PPU ja C-626/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Cour d’appeli, Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlused – Luksemburg, Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruste täitmise menetlus järgmiste isikute suhtes: JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU) (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

11

2020/C 54/15

kohtuasi C-625/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: XD (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

12

2020/C 54/16

kohtuasi C-627/19 PPU: Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: ZB (Eelotsusetaotlus – Eelotsuse kiirmenetlus – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Euroopa vahistamismäärus – Raamotsus 2002/584/JSK – Artikli 6 lõige 1 – Mõiste vahistamismääruse teinud õigusasutus – Kriteeriumid – Karistuse täideviimiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

13

2020/C 54/17

kohtuasi C-725/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Judecătoria Sector 2 București (Rumeenia) 1. oktoobril 2019 – IO versus Impuls Leasing România IFN SA

14

2020/C 54/18

kohtuasi C-734/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul București (Rumeenia) 4. oktoobril 2019 – ITH Comercial Timișoara SRL versus Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

14

2020/C 54/19

kohtuasi C-748/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim versus WB

17

2020/C 54/20

kohtuasi C-749/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie versus XA, YZ

18

2020/C 54/21

kohtuasi C-750/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus DT

19

2020/C 54/22

kohtuasi C-751/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie versus ZY

20

2020/C 54/23

kohtuasi C-752/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie versus AX

22

2020/C 54/24

kohtuasi C-753/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus BV

23

2020/C 54/25

kohtuasi C-754/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus CU

24

2020/C 54/26

kohtuasi C-763/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – D.S. versus S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

25

2020/C 54/27

kohtuasi C-764/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – C.S.A. versus Syndyk masy upadłości I. T. w O. w upadłości likwidacyjnej

26

2020/C 54/28

kohtuasi C-765/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – M.Ś., I.Ś. versus R.B. P. Spółka Akcyjna z siedzibą w W.

27

2020/C 54/29

kohtuasi C-790/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Brașov (Rumeenia) 24. oktoobril 2019 – kriminaalasi LG, MH süüdistuses

28

2020/C 54/30

kohtuasi C-811/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia) 4. novembril 2019 – kriminaalmenetlus FQ, GP, HO, INi, JMi süüdistuses

28

2020/C 54/31

kohtuasi C-822/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 5. novembril 2019 – Flavourstream SRL versus Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu

29

2020/C 54/32

kohtuasi C-834/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Vicenza (Itaalia) 15. novembril 2019 – AV versus Ministero della Giustizia (justiitsministeerium), Itaalia Vabariik

30

2020/C 54/33

kohtuasi C-837/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 19. novembril 2019 – Super Bock Bebidas S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira

31

2020/C 54/34

kohtuasi C-843/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 20. novembril 2019 – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) versus BT

32

2020/C 54/35

kohtuasi C-846/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement (Luksemburg) 21. novembril 2019 – EQ versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

32

2020/C 54/36

kohtuasi C-861/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Hispaania) 26. novembril 2019 – LJ versus INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

33

2020/C 54/37

kohtuasi C-865/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’instance de Rennes (Prantsusmaa) 27. novembril 2019 – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue versus OG

34

2020/C 54/38

kohtuasi C-870/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus MI

35

2020/C 54/39

kohtuasi C-871/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus TB

35

2020/C 54/40

kohtuasi C-876/19 P: PlasticsEurope’i 29. novembri 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 20. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-636/17: PlasticsEurope versus ECHA

36

2020/C 54/41

kohtuasi C-879/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 2. detsembril 2019 – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

37

2020/C 54/42

kohtuasi C-884/19: Euroopa Komisjoni 3. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-586/14 RENV: Xinyi PV Products (Anhui) Holdings versus komisjon

38

2020/C 54/43

kohtuasi C-890/19: Fortischem a.s.-i 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-121/15: Fortischem versus komisjon

39

2020/C 54/44

kohtuasi C-895/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 4. detsembril 2019 – A. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

40

2020/C 54/45

kohtuasi C-898/19: Iirimaa 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda, laiendatud koosseis) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjades T-755/15 ja T-759/15: Luksemburg ja Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon

41

2020/C 54/46

kohtuasi C-899/19 P: Rumeenia 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-391/17: Rumeenia versus komisjon

42

2020/C 54/47

kohtuasi C-900/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. detsembril 2019 – One Voice ja Ligue pour la protection des oiseaux versus Ministre de la Transition écologique et solidaire

43

2020/C 54/48

kohtuasi C-904/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 10. detsembril 2019 – E. Sp. z o.o versus K.S.

43

2020/C 54/49

kohtuasi C-913/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku (Poola) 13. detsembril 2019 – CNP spółka z o.o. versus Gefion Insurance A/S

45

Üldkohus

2020/C 54/50

kohtuasi T-21/18: Üldkohtu 17. detsembri 2019. aasta otsus – Poola versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Puu- ja köögiviljasektor – Toetus tootjarühmadele – Poola tehtud kulutused – Puudused põhi- ja teisestes kontrollides – Tunnustamiskavade ja tunnustamiskriteeriumide kontrollid – Abitaotluste kontroll – Tootjarühmade abikõlblikkus – Majanduslik järjepidevus – Investeeringute vajalikkus ja abikõlblikkus – Kulude mõistlikkus – Süsteemsed puudused – Oht EAGF-i jaoks – Parandusmeetmed – Kindlasummalised 25 % suurused korrektsioonid)

46

2020/C 54/51

kohtuasi T-22/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Bulgaaria versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Poola tehtud kulutused – Maaelu areng – Kohapealse kontrolli kvaliteet – Rahastamiskõlblikkuse ja valiku kriteeriumide kontroll – Finantskorrektsioonid – Järelkontrollid – Finantskorrektuuride arvutamise meetod – Kordumine – Parandusmeetmed – Vastavuse kontrollimise menetlus – Õiguskindlus – Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte – Proportsionaalsus)

47

2020/C 54/52

kohtuasi T-100/18: Üldkohtu 19. septembri 2019. aasta otsus – Wehrheim versus EKP (Avalik teenistus – EKP personal – Töötasu – Kodumaalt lahkumise toetus – Tühistamine – Vastutus – Varaline ja mittevaraline kahju – Ametialane eksimus)

47

2020/C 54/53

kohtuasi T-295/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Kreeka versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Kreeka tehtud kulutused – Maaelu areng – Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused – Põhikontrollid – Kindlamääraline finantskorrektsioon)

48

2020/C 54/54

kohtuasi T-383/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Sta*Ware EDV Beratung versus EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi) (Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus - Euroopa Liidu kujutismärk businessNavi – Kaubamärgi tegelik kasutamine – Osaliselt tühistatuks tunnistamine – Määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkt a ja lõige 2 (nüüd määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkt a ja lõige 2))

49

2020/C 54/55

kohtuasi T-504/18: Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – XG versus komisjon (Institutsioonis infotehnoloogiateenuseid osutava eraõigusliku äriühingu personal – Komisjoni ruumidesse sissepääsu andmisest keeldumine – Akti vastuvõtja pädevus)

50

2020/C 54/56

kohtuasi T-317/19 R: Üldkohtu presidendi 7. novembri 2019. aasta määrus – AMVAC Netherlands versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Taimekaitsevahendid – Määrus (EÜ) nr 1107/2009 – Toimeaine etoprofoss – Toimeaine turuleviimiseks heakskiidu andmise nõuded – Täitmise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine)

50

2020/C 54/57

kohtuasi T-715/19: 21. oktoobril 2019 esitatud hagi – Wagenknecht versus ülemkogu

51

2020/C 54/58

kohtuasi T-804/19: 20. novembril 2019 esitatud hagi – HC versus komisjon

52

2020/C 54/59

kohtuasi T-823/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi –JMS Sports versus EUIPO – Inter-Vion (spiraalsed juuksekummid)

53

2020/C 54/60

kohtuasi T-829/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

54

2020/C 54/61

kohtuasi T-830/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

55

2020/C 54/62

kohtuasi T-831/19: 4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA)

56

2020/C 54/63

kohtuasi T-849/19: 16. detsembril 2019 esitatud hagi – Leonardo versus Frontex

57

2020/C 54/64

kohtuasi T-853/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Tehrani versus EUIPO – Blue Genes (Earnest Sewn)

59

2020/C 54/65

kohtuasi T-854/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

60

2020/C 54/66

kohtuasi T-855/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

61

2020/C 54/67

kohtuasi T-856/19: 17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

62

2020/C 54/68

kohtuasi T-859/19: 9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

63

2020/C 54/69

kohtuasi T-860/19: 9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

63

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 54/01)

Viimane väljaanne

ELT C 45, 10.2.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 36, 3.2.2020

ELT C 27, 27.1.2020

ELT C 19, 20.1.2020

ELT C 10, 13.1.2020

ELT C 432, 23.12.2019

ELT C 423, 16.12.2019

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eus

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus – Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, varem Alouminion tis Ellados VEAE versus Euroopa Komisjon, Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI)

(kohtuasi C-332/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Riigiabi - Alumiiniumi tootmine - Lepingus ette nähtud elektri soodustariif - Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks - Lepingu ülesütlemine - Hagi tagamise kohtulahendiga ülesütlemise toime peatamine - Otsus, millega abi tunnistatakse ebaseaduslikuks)

(2020/C 54/02)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon, varem Alouminion tis Ellados VEAE (esindajad: dikigoroi N. Korogiannakis, N. Keramidas, E. Chrysafis, D. Diakopoulos ja A. Komninos, ja Rechtsanwalt K. Struckmann)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouchagiar ja E. Gippini Fournier), Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) (esindajad: advokaadid E. Bourtzalas ja D. Waelbroeck ning dikigoroi C. Synodinos, H. Tagaras, E. Salaka)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseonilt.

---

(1)  ELT C 285, 13.8.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/3

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Najvyšší súd Slovenskej republiky eelotsusetaotlus - Slovakkia) – Slovenské elektrárne a.s. versus Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, varem Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty

(kohtuasi C-376/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vastuvõetavus - Elektri siseturu ühiseeskirjad - Direktiiv 2009/72/EÜ - Kohaldamisala - Artikkel 3 - Eesmärgid - Diskrimineerimiskeelu põhimõte - Reguleeritud sektorites tegevusluba omavate üksuste tulult arvestatav erimaks - Elektrisektor)

(2020/C 54/03)

Kohtumenetluse keel: slovaki

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Slovenské elektrárne a.s.

Vastustaja: Úrad pre vybrané hospodárske subjekty, varem Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ, eelkõige selle artikli 3 lõikeid 1–3 ja 10 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis kehtestavad erimaksu, mida tuleb tasuda nii liikmesriigis endas kui ka välismaal tegutsemise tulemusena saadavalt tulult ettevõtjatel, kes tegutsevad ametiasutuse väljastatud loa alusel erinevates reguleeritud sektorites, sealhulgas ettevõtjatel, kellel on riigi pädeva asutuse väljastatud elektrienergia tarnimise luba.

---

(1)  ELT C 285, 13.8.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/3

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid versus E.P.

(kohtuasi C-380/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne - Määrus (EL) 2016/399 - Isikute üle piiri liikumist reguleerivad liidu eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) - Artikkel 6 - Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele - Mõiste „avaliku korra ohustamine“ - Tagasisaatmisotsus riigis ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku suhtes)

(2020/C 54/04)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Vastustaja apellatsioonimenetluses: E.P.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad), artikli 6 lõike 1 punkti e tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisene praktika, mille kohaselt võivad pädevad asutused teha tagasisaatmisotsuse viisanõudest vabastatud ja liikmesriikide territooriumil lühiajaliselt viibiva kolmanda riigi kodaniku kohta, põhjendusel et teda peetakse avalikku korda ohustavaks seetõttu, et teda kahtlustatakse süüteo toimepanemises, tingimusel et seda praktikat kohaldatakse ainult juhul, kui süütegu on selle liiki ja selle eest ette nähtud karistust arvestades piisavalt raske, et õigustada selle kodaniku liikmesriikide territooriumil viibimise viivitamata lõpetamist, ning teiseks on pädevatel asutustel üksteist toetavaid, objektiivseid ja täpseid tõendeid oma kahtlustuste tõendamiseks, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.

---

(1)  ELT C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/4

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus – Madalmaad) – G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18) versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(liidetud kohtuasjad C-381/18 ja C-382/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Piirikontroll, varjupaik ja sisseränne - Sisserändepoliitika - Direktiiv 2003/86/EÜ - Perekonnaga taasühinemise õigus - Perekonnaga taasühinemise õiguse teostamiseks nõutud tingimused - Mõiste „avaliku korra kaalutlused“ - Pereliikme riiki sisenemise ja riigis elamise taotluse tagasilükkamine - Pereliikme elamisloa tühistamine või selle pikendamisest keeldumine)

(2020/C 54/05)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: G.S. (C-381/18), V.G. (C-382/18)

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Kohus on ELTL artikli 267 alusel pädev tõlgendama nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artiklit 6 olukorras, kus kohus peab otsustama kolmanda riigi kodaniku, kes on sellise liidu kodaniku pereliige, kes ei ole kasutanud oma õigust vabalt liikuda, riiki sisenemise ja seal elamise taotluse üle, kui riigisisene õigus on muutnud nimetatud sätte sellisele olukorrale vahetult ja tingimusteta kohaldatavaks. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Kohus on ELTL artikli 267 alusel pädev tõlgendama nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artiklit 6 olukorras, kus kohus peab otsustama kolmanda riigi kodaniku, kes on sellise liidu kodaniku pereliige, kes ei ole kasutanud oma õigust vabalt liikuda, riiki sisenemise ja seal elamise taotluse üle, kui riigisisene õigus on muutnud nimetatud sätte sellisele olukorrale vahetult ja tingimusteta kohaldatavaks.

| 2. | Direktiivi 2003/86 artikli 6 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisene praktika, mille kohaselt võivad pädevad asutused avaliku korra kaalutlustel esiteks jätta direktiivil põhineva riiki sisenemise ja riigis elamise taotluse rahuldamata, kui isiku suhtes on tehtud süüdimõistev kohtuotsus tema varasema viibimise ajal asjaomase liikmesriigi territooriumil, ning teiseks tühistada direktiivil põhineva elamisloa või keelduda selle pikendamisest, kui taotlejale mõistetud karistus on riigis elamise kestust arvestades piisavalt range, tingimusel et seda praktikat kohaldatakse ainult juhul, kui süüdimõistva kohtuotsuseni viinud kuritegu on piisavalt raske, et anda alust tuvastamiseks, et on vaja välistada selle taotleja viibimine riigis, ning tingimusel et pädevad asutused viivad läbi sama direktiivi artiklis 17 ette nähtud individuaalse hindamise, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2003/86 artikli 6 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisene praktika, mille kohaselt võivad pädevad asutused avaliku korra kaalutlustel esiteks jätta direktiivil põhineva riiki sisenemise ja riigis elamise taotluse rahuldamata, kui isiku suhtes on tehtud süüdimõistev kohtuotsus tema varasema viibimise ajal asjaomase liikmesriigi territooriumil, ning teiseks tühistada direktiivil põhineva elamisloa või keelduda selle pikendamisest, kui taotlejale mõistetud karistus on riigis elamise kestust arvestades piisavalt range, tingimusel et seda praktikat kohaldatakse ainult juhul, kui süüdimõistva kohtuotsuseni viinud kuritegu on piisavalt raske, et anda alust tuvastamiseks, et on vaja välistada selle taotleja viibimine riigis, ning tingimusel et pädevad asutused viivad läbi sama direktiivi artiklis 17 ette nähtud individuaalse hindamise, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.

---

(1)  ELT C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/5

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Korkein oikeuse eelotsusetaotlus - Soome) – ML versus Aktiva Finants OÜ

(kohtuasi C-433/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Kohtualluvus ning kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine tsiviil- ja kaubandusasjades - Võistleva menetluse ja tõhusa edasikaebeõiguse nõuded - Liikmesriigi kohtu otsus, millega tunnistatakse teise liikmesriigi kohtu poolt tehtud kohtuotsus täidetavaks - Apellatsioonkaebuse esitamiseks loa andmise riigisisene menetlus)

(2020/C 54/06)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein oikeus

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse ja taotluse esitaja: ML

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Aktiva Finants OÜ

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 43 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus menetlusloa andmise menetlus, mille käigus esiteks apellatsioonikohus otsustab loa andmise üle, lähtudes esimeses kohtuastmes tehtud otsusest, talle esitatud apellatsioonkaebusest, nende olemasolul vastustaja seisukohtadest ja vajaduse korral muudest toimikumaterjalidest, ning teiseks menetlusluba antakse muu hulgas juhul, kui on põhjust kahelda otsuse põhjendatuses, kui menetlusluba andmata ei ole otsuse põhjendatust võimalik hinnata või kui menetlusloa andmiseks on muu kaalukas põhjus. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 43 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus menetlusloa andmise menetlus, mille käigus esiteks apellatsioonikohus otsustab loa andmise üle, lähtudes esimeses kohtuastmes tehtud otsusest, talle esitatud apellatsioonkaebusest, nende olemasolul vastustaja seisukohtadest ja vajaduse korral muudest toimikumaterjalidest, ning teiseks menetlusluba antakse muu hulgas juhul, kui on põhjust kahelda otsuse põhjendatuses, kui menetlusluba andmata ei ole otsuse põhjendatust võimalik hinnata või kui menetlusloa andmiseks on muu kaalukas põhjus.

| 2. | Määruse nr 44/2001 artikli 43 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus menetlus, milles lahendatakse apellatsioonkaebust täidetavaks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsuse peale, ja milles ei ole nõutud, et vastustaja kuulataks ära enne talle soodsa otsuse tegemist. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 44/2001 artikli 43 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus menetlus, milles lahendatakse apellatsioonkaebust täidetavaks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsuse peale, ja milles ei ole nõutud, et vastustaja kuulataks ära enne talle soodsa otsuse tegemist.

---

(1)  ELT C 352, 1.10.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/6

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi eelotsusetaotlus - Austria) – Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG,Thyssenkrupp Aufzüge GmbH versus Land Oberösterreich jt

(kohtuasi C-435/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - ELTL artikkel 101 - Kartellikokkuleppega tekitatud kahju hüvitamine - Nende isikute õigus kahju hüvitisele, kes ei tegutse müüjate või ostjatena kartellikokkuleppega hõlmatud turul - Kahju, mis tekkis avalik-õiguslikule isikule, kes andis soodustingimustel laene kartellikokkuleppega hõlmatud kaupade ostmiseks)

(2020/C 54/07)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kostjad ja kassatsioonikohtule kaebuse esitajad: Otis GmbH, Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone AG, Thyssenkrupp Aufzüge GmbH

Hagejad ja vastustajad kassatsioonikohtu menetluses: Land Oberösterreich, Gemeinnützige Wohnungsgenossenschaft „Lebensräume“ eingetragene GmbH, EBS Wohnungsgesellschaft mbH, WAG Wohnungsanlagen GmbH, WSG Gemeinnützige Wohn- und Siedlergemeinschaft reg.GmbH, Neue Heimat Oberösterreich Gemeinnützige Wohnungs- und SiedlungsgesmbH, BRW Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft „Baureform Wohnstätte“ eingetragene Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft „Familie“ eingetragene Gen.m.b.H., VLW Vereinigte Linzer Wohnungsgenossenschaften Gemeinnützige GmbH, Gemeinnützige Steyrer Wohn- und Siedlungs Genossenschaft „Styria“ reg.Gen.m.b.H., Innviertler Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft reg.Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft der Stadt Steyr GmbH, Gemeinnützige Industrie-Wohnungsaktiengesellschaft, Gemeinnützige Siedlungsgesellschaft m.b.H. für den Bezirk Vöcklabruck, GEWOG Neues Heim Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft m.b.H.

Resolutsioon

ELTL artiklit 101 tuleb tõlgendada nii, et isikud, kes ei tegutse müüjate või ostjatena kartellikokkuleppega hõlmatud turul, vaid kes andsid tugilaenude vormis toetusi nimetatud turul müüdavate toodete ostjatele, võivad nõuda, et nimetatud kartellikokkuleppes osalenud ettevõtjad hüvitaks kahju, mis neile tekkis asjaolu tõttu, et need toetused olid suuremad kui need, mis oleks olnud kartellikokkuleppe puudumise korral, ning need isikud ei saanud kasutada seda summade vahet muul tulusamal eesmärgil.

---

(1)  ELT C 352, 1.10.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/7

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Juzgado de lo Social no 3 de Gerona eelotsusetaotlus - Hispaania) – WA versus Instituto Nacional de la Seguridad Social

(kohtuasi C-450/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Sotsiaalpoliitika - Direktiiv 79/7/EMÜ - Meeste ja naiste võrdne kohtlemine sotsiaalkindlustuse valdkonnas - Artikli 4 lõiked 1 ja 2 - Artikli 7 lõige 1 - Hüvitise arvutamine - Direktiiv 2006/54/EÜ - Meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes - Riigisisesed õigusnormid, milles on ette nähtud nende naiste õigus pensionilisale, kellel on vähemalt kaks bioloogilist või lapsendatud last ja kes saavad osamakselist püsiva töövõimetuse pensioni - Samas olukorras olevatele meestele sellise õiguse andmata jätmine - Võrreldav olukord - Otsene sooline diskrimineerimine - Erandid - Puudumine)

(2020/C 54/08)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado de lo Social no 3 de Gerona

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: WA

Vastustaja: Instituto Nacional de la Seguridad Social

Resolutsioon

Nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette naistele õiguse pensionilisale, kui neil on vähemalt kaks bioloogilist või adopteeritud last ja nad saavad riiklikust sotsiaalkindlustussüsteemist osamakselist püsiva töövõimetuse pensioni, samas kui meestel, kes on samasuguses olukorras, sellisele pensionilisale õigust ei ole.

---

(1)  ELT C 399, 5.11.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/7

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósági eelotsusetaotlus - Ungari) – TB versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(kohtuasi C-519/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Sisserändepoliitika - Perekonnaga taasühinemise õigus - Direktiiv 2003/86/EÜ - Artikli 10 lõige 2 - Fakultatiivne säte - Perekonnaga taasühinemise õiguse kasutamiseks nõutud tingimused - Pagulase pereliige, keda ei ole artiklis 4 nimetatud - Mõiste „ülalpidamisel olev isik“)

(2020/C 54/09)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: TB

Vastustaja: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Resolutsioon

Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta artikli 10 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui liikmesriik lubab pagulase õel perekonnaga taasühineda ainult siis, kui ta ei ole oma terviseseisundist tingitud põhjustel võimeline ise enda eest hoolitsema, tingimusel et:

| — | esiteks, kõnealust võimetust hinnatakse pagulaste erilist olukorda arvestades ja pärast seda, kui kõiki tähtsust omavaid asjaolusid arvesse võttes on läbi viidud individuaalne hindamine, ning |
| --- | --- |

—

esiteks, kõnealust võimetust hinnatakse pagulaste erilist olukorda arvestades ja pärast seda, kui kõiki tähtsust omavaid asjaolusid arvesse võttes on läbi viidud individuaalne hindamine, ning

| — | teiseks, samuti pagulaste erilist olukorda arvestades ja pärast seda, kui kõiki tähtsust omavaid asjaolusid arvesse võttes on läbi viidud individuaalne hindamine, saab tuvastada, et puudutatud isiku materiaalse toetuse tagab tegelikult pagulane või et pagulane näib olevat see pereliige, kes on kõige enam võimeline tagama vajaliku materiaalse toetuse. |
| --- | --- |

—

teiseks, samuti pagulaste erilist olukorda arvestades ja pärast seda, kui kõiki tähtsust omavaid asjaolusid arvesse võttes on läbi viidud individuaalne hindamine, saab tuvastada, et puudutatud isiku materiaalse toetuse tagab tegelikult pagulane või et pagulane näib olevat see pereliige, kes on kõige enam võimeline tagama vajaliku materiaalse toetuse.

---

(1)  ELT C 436, 3.12.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/8

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Tribunalul București eelotsusetaotlus - Rumeenia) – TK versus Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA

(kohtuasi C-708/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel - Euroopa Liidu põhiõiguste harta - Artiklid 7 ja 8 - Direktiiv 95/46/EÜ - Artikli 6 lõike 1 punkt c ja artikli 7 punkt f - Isikuandmete töötlemise seaduslikkus - Liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad, selleks et tagada inimeste, vara ja varaliste väärtuste turvalisus ja kaitse ning viia ellu õigustatud huve, videovalvesüsteemi kasutamist andmesubjekti nõusolekuta - Videovalvesüsteemi paigaldamine elumajana kasutatava kortermaja ühiskasutuses olevatesse ruumidesse)

(2020/C 54/10)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul București

Põhikohtuasja pooled

Hageja: TK

Kostja: Asociația de Proprietari bloc M5A-ScaraA

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 6 lõike 1 punkti c ja artikli 7 punkti f koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad sellise videovalvesüsteemi paigaldamist nagu põhikohtuasjas kõne all olev süsteem, mis on andmesubjektide nõusolekuta installeeritud elumajana kasutatava kortermaja ühiskasutuses olevatesse ruumidesse, et viia ellu inimeste ja vara turvalisuse ja kaitse tagamise õigustatud huvi, kui kõnealuse videovalvesüsteemi vahendusel toimuv isikuandmete töötlemine vastab artikli 7 punktis f ette nähtud tingimustele – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 65, 18.2.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/9

---

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet versus Wajos GmbH

(kohtuasi KohtuasiC-783/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Liidu kaubamärk - Määrus (EÜ) nr 207/2009 - Artikli 7 lõike 1 punkt b - Absoluutne keeldumispõhjus - Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime - Kauba kujust koosnev ruumiline kaubamärk - Eristusvõime hindamise kriteeriumid - Põhjendamiskohustus - Pakendi kuju - Amfora)

(2020/C 54/11)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: D. Hanf)

Teine menetlusosaline: Wajos GmbH (esindajad: advokaadid J. Schneiders, R. Krillke ja B. Schneiders)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Wajos GmbH kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Wajos GmbH kohtukulud.

---

(1)  ELT C 112, 25.3.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/10

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 11. detsembri 2019. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus - Leedu) – TV Play Baltic AS versus Lietuvos radijo ir televizijos komisija

(kohtuasi C-87/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Elektroonilise side võrgud ja -teenused - Direktiiv 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) - Artikli 2 punkt m - Elektroonilise side võrgu pakkumine - Mõiste - Direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) - Artikli 31 lõige 1 - Kindlaksmääratud raadio- ja televisioonikanalite edastamiskohustus - Satelliidikanalite paketti pakkuv operaator - Mõistlikud edastamiskohustused - Tingimused - ELTL artikkel 56 - Proportsionaalsus)

(2020/C 54/12)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: TV Play Baltic AS

Vastustaja: Lietuvos radijo ir televizijos komisija

Menetluses osales: Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija VšĮ

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) artikli 2 punkti m tuleb tõlgendada nii, et kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogrammide taasedastamine ei kuulu selle sätte tähenduses mõiste „elektroonilise side võrgu pakkumine“ kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) artikli 2 punkti m tuleb tõlgendada nii, et kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogrammide taasedastamine ei kuulu selle sätte tähenduses mõiste „elektroonilise side võrgu pakkumine“ kohaldamisalasse.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) artikli 31 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei keela liikmesriikidel kehtestada teleprogrammi edastamiskohustust ettevõtjatele, kes taasedastavad kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogramme, mis on kaitstud tingimusjuurdepääsu süsteemiga, ja kes pakuvad oma klientidele teleprogrammide pakette. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) artikli 31 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei keela liikmesriikidel kehtestada teleprogrammi edastamiskohustust ettevõtjatele, kes taasedastavad kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogramme, mis on kaitstud tingimusjuurdepääsu süsteemiga, ja kes pakuvad oma klientidele teleprogrammide pakette.

| 3. | ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et see ei keela liikmesriikidel kehtestada telekanali tasuta edastamise kohustust ettevõtjatele, kes taasedastavad kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogramme, mis on kaitstud tingimusjuurdepääsu süsteemiga, ja kes pakuvad oma klientidele teleprogrammide pakette, tingimusel et esiteks võimaldab selline edastamiskohustus teha märkimisväärsele hulgale või protsendile teleprogrammide kõikide edastusvahendite lõppkasutajatest kättesaadavaks kanali, mille suhtes selline kohustus kehtib, ning teiseks, et võetakse arvesse selle operaatori osutatavate teenuste lõppkasutajate geograafilist jaotust, kelle suhtes niisugune edastamiskohustus on kehtestatud, asjaolu, et ta taasedastab kõnealust kanalit krüpteerimata kujul, ning asjaolu, et see kanal on interneti ja maapealse televisioonivõrgu kaudu tasuta kättesaadav, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

3.

ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et see ei keela liikmesriikidel kehtestada telekanali tasuta edastamise kohustust ettevõtjatele, kes taasedastavad kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogramme, mis on kaitstud tingimusjuurdepääsu süsteemiga, ja kes pakuvad oma klientidele teleprogrammide pakette, tingimusel et esiteks võimaldab selline edastamiskohustus teha märkimisväärsele hulgale või protsendile teleprogrammide kõikide edastusvahendite lõppkasutajatest kättesaadavaks kanali, mille suhtes selline kohustus kehtib, ning teiseks, et võetakse arvesse selle operaatori osutatavate teenuste lõppkasutajate geograafilist jaotust, kelle suhtes niisugune edastamiskohustus on kehtestatud, asjaolu, et ta taasedastab kõnealust kanalit krüpteerimata kujul, ning asjaolu, et see kanal on interneti ja maapealse televisioonivõrgu kaudu tasuta kättesaadav, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 155, 6.5.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/11

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus – Der Grüne Punkt - Duales System Deutschland GmbH versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

(kohtuasi C-143/19 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Liidu kaubamärk - Määrus (EÜ) nr 207/2009 - Artiklid 15 ja 66 - Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi tegelik kasutamine - Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi kaubamärk - Kaubamärgi paigutamine selle kauba pakendile, mille jaoks kaubamärk on registreeritud)

(2020/C 54/13)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Der Grüne Punkt - Duales System Deutschland GmbH (esindaja: Rechtsanwältin P. Goldenbaum)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: D. Hanf)

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 12. septembri 2018. aasta otsus Der Grüne Punkt vs. EUIPO – Halston Properties (kahe noolega ringi kujutis) (T-253/17, EU:T:2018:909). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 12. septembri 2018. aasta otsus Der Grüne Punkt vs. EUIPO – Halston Properties (kahe noolega ringi kujutis) (T-253/17, EU:T:2018:909).

| 2. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 20. veebruari 2017. aasta otsus (asi R 1357/2015-5). |
| --- | --- |

2.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 20. veebruari 2017. aasta otsus (asi R 1357/2015-5).

| 3. | Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH kohtukulud seoses käesoleva ja esimese kohtuastme menetlusega. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH kohtukulud seoses käesoleva ja esimese kohtuastme menetlusega.

---

(1)  ELT C 220, 1.7.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/11

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Cour d’appeli, Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlused – Luksemburg, Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruste täitmise menetlus järgmiste isikute suhtes: JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU)

(liidetud kohtuasjad C-566/19 PPU ja C-626/19 PPU) (1)

(Eelotsusetaotlus - Eelotsuse kiirmenetlus - Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades - Euroopa vahistamismäärus - Raamotsus 2002/584/JSK - Artikli 6 lõige 1 - Mõiste „vahistamismääruse teinud õigusasutus“ - Kriteeriumid - Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

(2020/C 54/14)

Kohtumenetluse keeled: prantsuse ja hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohtud

Cour d’appel, Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pooled

JR (C-566/19 PPU), YC (C-626/19 PPU)

Resolutsioon

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, mida on muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK, artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „vahistamismääruse teinud õigusasutus“ selle sätte tähenduses hõlmab riikliku süüdistuse esitamise eest vastutavaid ning oma ülemuste juhtimise ja kontrolli all olevaid liikmesriigi prokuröre, kui nende staatus tagab neile Euroopa vahistamismääruse tegemisel sõltumatuse eelkõige täitevvõimust.

Raamotsust 2002/584, mida on muudetud raamotsusega 2009/299, tuleb tõlgendada nii, et nõuded, mis puudutavad tõhusat kohtulikku kaitset, mis tuleb tagada isikule, kelle suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmiseks, on täidetud siis, kui vahistamismääruse teinud liikmesriigi õigusaktide kohaselt kohaldatakse vahistamismääruse tegemise tingimuste ja eelkõige selle proportsionaalsuse suhtes selles liikmesriigis kohtulikku kontrolli.

---

(1)  ELT C 337, 7.10.2019.

ELT C 383, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/12

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: XD

(kohtuasi C-625/19 PPU) (1)

(Eelotsusetaotlus - Eelotsuse kiirmenetlus - Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades - Euroopa vahistamismäärus - Raamotsus 2002/584/JSK - Artikli 6 lõige 1 - Mõiste „vahistamismääruse teinud õigusasutus“ - Kriteeriumid - Kriminaalmenetluse algatamiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

(2020/C 54/15)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pool

XD

Resolutsioon

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta, mida on muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK, tuleb tõlgendada nii, et nõuded, mis puudutavad tõhusat kohtulikku kaitset, mis tuleb tagada isikule, kelle suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmiseks, on täidetud siis, kui vahistamismääruse teinud liikmesriigi õigusaktide kohaselt kohaldatakse vahistamismääruse tegemise tingimuste ja eelkõige selle proportsionaalsuse suhtes selles liikmesriigis kohtulikku kontrolli.

---

(1)  ELT C 382, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/13

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus (Rechtbank Amsterdami eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlus järgmise isiku suhtes: ZB

(kohtuasi C-627/19 PPU) (1)

(Eelotsusetaotlus - Eelotsuse kiirmenetlus - Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades - Euroopa vahistamismäärus - Raamotsus 2002/584/JSK - Artikli 6 lõige 1 - Mõiste „vahistamismääruse teinud õigusasutus“ - Kriteeriumid - Karistuse täideviimiseks liikmesriigi prokuratuuri tehtud Euroopa vahistamismäärus)

(2020/C 54/16)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pool

ZB

Resolutsioon

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK) tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis annavad karistuse täideviimiseks Euroopa vahistamismääruse tegemise pädevuse asutusele, kes küll osaleb selles liikmesriigis õigusemõistmises, kuid ei ole ise kohus, ning mis ei näe ette võimalust esitada kohtusse eraldi kaebus selle asutuse otsuse peale teha Euroopa vahistamismäärus.

---

(1)  ELT C 383, 11.11.2019.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Judecătoria Sector 2 București (Rumeenia) 1. oktoobril 2019 – IO versus Impuls Leasing România IFN SA

(kohtuasi C-725/19)

(2020/C 54/17)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Judecătoria Sector 2 București

Põhikohtuasja pooled

Hageja: IO

Kostja: Impuls Leasing România IFN SA

Eelotsuse küsimus

Kas tõhususe põhimõtet arvesse võttes tuleb direktiivi 93/13/EMÜ (1) tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu kehtivad Rumeenia normid sundtäitmise lubamatuks tunnistamise hagi vastuvõetavuse tingimuste kohta – tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Codul de procedură civilă, seadusega nr 310/2018 muudetud redaktsioonis) artikli 713 lõige 2 –, mis ei võimalda sundtäitmise lubamatuks tunnistamise menetluses kontrollida tarbija taotlusel või kohtu omal algatusel seda, kas täitedokumendiks oleva liisingulepingu tingimused on ebaõiglased, kuna on olemas tavaline hagi, mille raames saab kontrollida, kas „tarbija“ ja „ettevõtja“ (vânzător sau furnizor) vahel sõlmitud lepingus on selle direktiivi tähenduses ebaõiglasi tingimusi?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul București (Rumeenia) 4. oktoobril 2019 – ITH Comercial Timișoara SRL versus Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

(kohtuasi C-734/19)

(2020/C 54/18)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul București

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: ITH Comercial Timișoara SRL

Vastustajad: Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București, Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Administrația Sector 1 a Finanțelor Publice

Eelotsuse küsimused

| 1.1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), ning konkreetselt selle artiklitega 167 ja 168 ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse kaitse, diskrimineerimiskeelu ja neutraalse maksustamise põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui õigust käibemaksu mahaarvamisele teatavate investeeringuga seotud kulude puhul, mille maksukohustuslane tegi kavatsusega teha maksustatav tehing, ei ole sellel maksukohustuslasel siis, kui ette nähtud investeeringust hiljem loobutakse? |
| --- | --- |

1.1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), ning konkreetselt selle artiklitega 167 ja 168 ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse kaitse, diskrimineerimiskeelu ja neutraalse maksustamise põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui õigust käibemaksu mahaarvamisele teatavate investeeringuga seotud kulude puhul, mille maksukohustuslane tegi kavatsusega teha maksustatav tehing, ei ole sellel maksukohustuslasel siis, kui ette nähtud investeeringust hiljem loobutakse?

| 1.2. | Kas nende sätete ja põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui õigus mahaarvamisele pannakse investeeringust loobumise korral kahtluse alla ka asjaoludel, mis ei seisne maksukohustuslase kuritarvituses või maksustamise vältimises? |
| --- | --- |

1.2.

Kas nende sätete ja põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui õigus mahaarvamisele pannakse investeeringust loobumise korral kahtluse alla ka asjaoludel, mis ei seisne maksukohustuslase kuritarvituses või maksustamise vältimises?

| 1.3. | Kas nende sätete ja põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus tõlgendus, mille kohaselt on asjaolude hulgas, mil õiguse mahaarvamisele võib seada investeeringust loobumise korral kahtluse alla, järgmised asjaolud:






  1.3.1. | oht, et investeering jääb tegemata, hiljem realiseerub, kusjuures see oht oli maksukohustuslasele investeeringuga seotud kulutuste tegemise hetkel teada, näiteks asjaolu, et ametiasutus ei kiitnud heaks linnaplaneerimiskava, mis on selle investeeringu tegemiseks vajalik. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Kas nende sätete ja põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus tõlgendus, mille kohaselt on asjaolude hulgas, mil õiguse mahaarvamisele võib seada investeeringust loobumise korral kahtluse alla, järgmised asjaolud:

1.3.1.

oht, et investeering jääb tegemata, hiljem realiseerub, kusjuures see oht oli maksukohustuslasele investeeringuga seotud kulutuste tegemise hetkel teada, näiteks asjaolu, et ametiasutus ei kiitnud heaks linnaplaneerimiskava, mis on selle investeeringu tegemiseks vajalik.

| 1.3.2. | majanduslike tingimuste muutumine ajas nõnda, et kavandatud investeering ei ole enam nii tasuv nagu kuupäeval, mil seda kavandati. |
| --- | --- |

1.3.2.

majanduslike tingimuste muutumine ajas nõnda, et kavandatud investeering ei ole enam nii tasuv nagu kuupäeval, mil seda kavandati.

| 1.4. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumise korral:






  1.4.1. | eeldatakse, et on tegemist kuritarvituse või maksustamise vältimisega, mille alusel võib seada mahaarvamisõiguse kahtluse alla, või peavad maksuasutused neid tõendama; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumise korral:

1.4.1.

eeldatakse, et on tegemist kuritarvituse või maksustamise vältimisega, mille alusel võib seada mahaarvamisõiguse kahtluse alla, või peavad maksuasutused neid tõendama;

| 1.4.2. | võib kuritarvitust või maksustamise vältimist tõendada lihtsalt eeldamise teel või on vaja objektiivseid tõendeid? |
| --- | --- |

1.4.2.

võib kuritarvitust või maksustamise vältimist tõendada lihtsalt eeldamise teel või on vaja objektiivseid tõendeid?

| 1.5. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui investeeringust loobumise korral võetakse kuritarvitamist või maksustamise vältimist, mille alusel võib seada mahaarvamisõiguse kahtluse alla, arvesse, kuigi maksukohustuslane ei saa kaupu või teenuseid, mille puhul ta käibemaksu maha arvas, kasutada ühelgi eesmärgil ja seega ka mitte puhtalt eratarbimisega seotud eesmärkidel? |
| --- | --- |

1.5.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui investeeringust loobumise korral võetakse kuritarvitamist või maksustamise vältimist, mille alusel võib seada mahaarvamisõiguse kahtluse alla, arvesse, kuigi maksukohustuslane ei saa kaupu või teenuseid, mille puhul ta käibemaksu maha arvas, kasutada ühelgi eesmärgil ja seega ka mitte puhtalt eratarbimisega seotud eesmärkidel?

| 1.6. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumise korral kujutavad asjaolud, mis leidsid aset pärast seda, kui maksukohustuslane kulutused tegi, ‒ näiteks see, et i) tuleb majanduskriis või ii) realiseerub oht, et investeering jääb tegemata, kusjuures see oht eksisteeris kuupäeval, mil kulutused investeeringuks tehti (näiteks asjaolu, et ametiasutus ei kiitnud heaks linnaplaneerimiskava, mis oli asjaomase investeeringu tegemiseks vajalik) või iii) muutuvad hinnangud investeeringu tasuvusele, ‒ endast maksukohustuslase tahtest sõltumatuid asjaolusid, mida võib tema heausksuse kindlaks tegemisel arvesse võtta? |
| --- | --- |

1.6.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumise korral kujutavad asjaolud, mis leidsid aset pärast seda, kui maksukohustuslane kulutused tegi, ‒ näiteks see, et i) tuleb majanduskriis või ii) realiseerub oht, et investeering jääb tegemata, kusjuures see oht eksisteeris kuupäeval, mil kulutused investeeringuks tehti (näiteks asjaolu, et ametiasutus ei kiitnud heaks linnaplaneerimiskava, mis oli asjaomase investeeringu tegemiseks vajalik) või iii) muutuvad hinnangud investeeringu tasuvusele, ‒ endast maksukohustuslase tahtest sõltumatuid asjaolusid, mida võib tema heausksuse kindlaks tegemisel arvesse võtta?

| 1.7. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning konkreetselt selle artikleid 184 ja 185 ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse kaitse, diskrimineerimiskeelu ja neutraalse maksustamise põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumine on aluseks käibemaksu korrigeerimisele?
  Teiste sõnadega kas see, kui pannakse kahtluse alla õigus käibemaksu mahaarvamisele seoses mõne investeeringuga seoses tehtud kulutustega, mille maksukohustuslane tegi kavatsusega teha need kulutused maksustatava tehingu tegemiseks, juhul kui sellest investeeringust hiljem loobutakse, toimub käibemaksu korrigeerimise süsteemi kaudu? |
| --- | --- |

1.7.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning konkreetselt selle artikleid 184 ja 185 ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse kaitse, diskrimineerimiskeelu ja neutraalse maksustamise põhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et investeeringust loobumine on aluseks käibemaksu korrigeerimisele?

Teiste sõnadega kas see, kui pannakse kahtluse alla õigus käibemaksu mahaarvamisele seoses mõne investeeringuga seoses tehtud kulutustega, mille maksukohustuslane tegi kavatsusega teha need kulutused maksustatava tehingu tegemiseks, juhul kui sellest investeeringust hiljem loobutakse, toimub käibemaksu korrigeerimise süsteemi kaudu?

| 1.8. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on kooskõlas või vastuolus riigisisesed õigusnormid, milles on nähtud ammendavalt ette, et õigus käibemaksu mahaarvamisele jääb seoses investeeringutega, millest loobuti, alles ainult kahel juhul, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud viitega kahele Euroopa Liidu Kohtu otsusele: i) kui maksukohustuslane ei kasuta neid kaupu/teenuseid tema tahtest sõltumatutel asjaoludel kunagi oma majandustegevuseks, nagu on leitud Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas C-37/95: Belgische Staat vs. Ghent Coal Terminal NV, ning ii) muudel juhtudel, mil kaupade/teenuste soetamisi, millega seoses kasutati mahaarvamise õigust, ei kasutata maksukohustuslase majandustegevuseks tema tahtest sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, nagu on leitud Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas C-110/94: Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO) vs. Belgische Staat. |
| --- | --- |

1.8.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, on kooskõlas või vastuolus riigisisesed õigusnormid, milles on nähtud ammendavalt ette, et õigus käibemaksu mahaarvamisele jääb seoses investeeringutega, millest loobuti, alles ainult kahel juhul, mida on kokkuvõtlikult kirjeldatud viitega kahele Euroopa Liidu Kohtu otsusele: i) kui maksukohustuslane ei kasuta neid kaupu/teenuseid tema tahtest sõltumatutel asjaoludel kunagi oma majandustegevuseks, nagu on leitud Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas C-37/95: Belgische Staat vs. Ghent Coal Terminal NV, ning ii) muudel juhtudel, mil kaupade/teenuste soetamisi, millega seoses kasutati mahaarvamise õigust, ei kasutata maksukohustuslase majandustegevuseks tema tahtest sõltumatutel objektiivsetel põhjustel, nagu on leitud Euroopa Liidu Kohtu otsuses kohtuasjas C-110/94: Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO) vs. Belgische Staat.

| 1.9. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui maksuasutused loevad tühiseks selle, mida on tuvastatud varasemates maksukontrolli aruannetes või varasemates otsustes vaiete kohta:






  1.9.1. | st et eraõiguslik isik ostis kaupu ja teenuseid kavatsusega kasutada neid maksustatava tehingu tegemisel; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega on kooskõlas või vastuolus see, kui maksuasutused loevad tühiseks selle, mida on tuvastatud varasemates maksukontrolli aruannetes või varasemates otsustes vaiete kohta:

1.9.1.

st et eraõiguslik isik ostis kaupu ja teenuseid kavatsusega kasutada neid maksustatava tehingu tegemisel;

| 1.9.2. | st et investeerimiskava peatamise või sellest loobumise on põhjustanud teatav asjaolu, mis ei sõltu maksukohustuslase tahtest. |
| --- | --- |

1.9.2.

st et investeerimiskava peatamise või sellest loobumise on põhjustanud teatav asjaolu, mis ei sõltu maksukohustuslase tahtest.

| 2.1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja konkreetselt selle artikliga 28 on kooskõlas või vastuolus see, kui komisjonäri suhtes kohaldatavat regulatsiooni kohaldatakse ka väljaspool ilma esindamiseta volitamislepingut? |
| --- | --- |

2.1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja konkreetselt selle artikliga 28 on kooskõlas või vastuolus see, kui komisjonäri suhtes kohaldatavat regulatsiooni kohaldatakse ka väljaspool ilma esindamiseta volitamislepingut?

| 2.2 | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja konkreetselt selle artiklit 28 tuleb tõlgendada nii, et komisjonäri suhtes kohaldatav regulatsioon on kohaldatav, kui maksukohustuslane ehitab ehitise vastavalt teise juriidilise isiku nõudmistele ja nõuetele eesmärgiga jätta selle ehitise omandiõigus endale ja anda see pärast valmimist ainult sellele teisele juriidilisele isikule üürile? |
| --- | --- |

2.2

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja konkreetselt selle artiklit 28 tuleb tõlgendada nii, et komisjonäri suhtes kohaldatav regulatsioon on kohaldatav, kui maksukohustuslane ehitab ehitise vastavalt teise juriidilise isiku nõudmistele ja nõuetele eesmärgiga jätta selle ehitise omandiõigus endale ja anda see pärast valmimist ainult sellele teisele juriidilisele isikule üürile?

| 2.3. | Kas neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool kirjeldatud juhtumil peab ehitaja kandma selle ehitisega seotud investeeringuks tehtud kulud edasi sellele juriidilisele isikule, kellele ta selle ehitise pärast valmimist üürile annab, ja nõudma vastava käibemaksu sisse sellelt viimaselt juriidiliselt isikult? |
| --- | --- |

2.3.

Kas neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool kirjeldatud juhtumil peab ehitaja kandma selle ehitisega seotud investeeringuks tehtud kulud edasi sellele juriidilisele isikule, kellele ta selle ehitise pärast valmimist üürile annab, ja nõudma vastava käibemaksu sisse sellelt viimaselt juriidiliselt isikult?

| 2.4. | Kas neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool kirjeldatud olukorras on ehitajal kohustus kanda investeeringuks tehtud kulud edasi ja nõuda vastav käibemaks sisse, kui ta lõpetab lõplikult ehitustegevuse selle isiku majandustegevuse märkimisväärse vähenemise tõttu, kellele ehitis oleks tulnud üürile anda – vähenemine, mis on põhjustatud selle viimase isiku tõenäolisest maksevõimetusest? |
| --- | --- |

2.4.

Kas neid sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool kirjeldatud olukorras on ehitajal kohustus kanda investeeringuks tehtud kulud edasi ja nõuda vastav käibemaks sisse, kui ta lõpetab lõplikult ehitustegevuse selle isiku majandustegevuse märkimisväärse vähenemise tõttu, kellele ehitis oleks tulnud üürile anda – vähenemine, mis on põhjustatud selle viimase isiku tõenäolisest maksevõimetusest?

| 2.5. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et maksuasutused võivad maksukohustuslase tehingud ümber kvalifitseerida tema sõlmitud lepingute tingimusi arvesse võtmata ka siis, kui asjaomased lepingud ei ole näilikud? |
| --- | --- |

2.5.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid tuleb tõlgendada nii, et maksuasutused võivad maksukohustuslase tehingud ümber kvalifitseerida tema sõlmitud lepingute tingimusi arvesse võtmata ka siis, kui asjaomased lepingud ei ole näilikud?

| 2.6. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning konkreetselt õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega on koosõlas või vastuolus see, kui maksuasutused loevad tühiseks selle, et maksukohustuslase õigust käibemaksu mahaarvamisele on tunnustatud varasemates maksukontrolli aruannetes või varasemates otsustes vaiete kohta? |
| --- | --- |

2.6.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ning konkreetselt õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtetega on koosõlas või vastuolus see, kui maksuasutused loevad tühiseks selle, et maksukohustuslase õigust käibemaksu mahaarvamisele on tunnustatud varasemates maksukontrolli aruannetes või varasemates otsustes vaiete kohta?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim versus WB

(kohtuasi C-748/19)

(2020/C 54/19)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa w Mińsku Mazowieckim

Kostja: WB

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 200 §-s 1 jj määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (HO), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 200 §-s 1 jj määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (HO), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie versus XA, YZ

(kohtuasi C-749/19)

(2020/C 54/20)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa Warszawa-Żoliborz w Warszawie

Kostjad: XA, YZ

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 280 §-s 1 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik, kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda. |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 280 §-s 1 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik, kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda.

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organisatsioon nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saad kandidaadid kolm korda saama poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organisatsioon nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saad kandidaadid kolm korda saama poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus DT

(kohtuasi C-750/19)

(2020/C 54/21)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie

Kostja: DT

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus maksukaristusseadustiku (Kodeks karny skarbowy) artikli 62 §-s 2 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (JM), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus maksukaristusseadustiku (Kodeks karny skarbowy) artikli 62 §-s 2 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (JM), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie versus ZY

(kohtuasi C-751/19)

(2020/C 54/22)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa w Pruszkowie

Kostja: ZY

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus liitkaristuse määramise taotluse esitanud süüdimõistetu suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (KL), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus liitkaristuse määramise taotluse esitanud süüdimõistetu suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (KL), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie versus AX

(kohtuasi C-752/19)

(2020/C 54/23)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Ursynów w Warszawie

Kostja: AX

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 177 §-s 1 jt määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (LK), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 177 §-s 1 jt määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (LK), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus BV

(kohtuasi C-753/19)

(2020/C 54/24)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie

Kostja: BV

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus liitkaristuse määramise taotluse esitanud süüdimõistetu suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (MJ), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1-2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse olukorras, kus liitkaristuse määramise taotluse esitanud süüdimõistetu suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (MJ), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 15. oktoobril 2019 – Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie versus CU

(kohtuasi C-754/19)

(2020/C 54/25)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Prokuratura Rejonowa Warszawa - Wola w Warszawie

Kostja: CU

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 296 §-s 2 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:






  — | kohtu koosseisu kuulub kohtunik (NI), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikliga 2 ja selles väljendatud õigusriigi põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/343 (1) artikli 6 lõikeid 1–2 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 22 tuleb tõlgendada nii, et tõhusa kohtuliku kaitse nõudeid, sh kohtunike sõltumatuse nõuet, ja süütuse presumptsioonist tulenevaid nõudeid rikutakse toimub olukorras, kus karistusseadustiku (Kodeks karny) artikli 296 §-s 2 ja teistes sätetes määratletud kuriteos süüdistatava suhtes toimuv kohtumenetlus nagu kriminaalmenetlus toimub järgmistel tingimustel:

—

kohtu koosseisu kuulub kohtunik (NI), kes on sinna delegeeritud hierarhias astme võrra madalamast kohtust justiitsministri ainuisikulise otsusega ja seejuures ei ole teada kriteeriumid, millest justiitsminister seda kohtunikku delegeerides lähtus, liikmesriigi õigus ei näe ette sellise otsuse kohtulikku kontrolli ja võimaldab justiitsministril kohtuniku igal hetkel tagasi kutsuda?

| 2. | Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes






  a) | on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas punktis 1 kirjeldatud nõudeid rikutakse olukorras, kus punktis 1 kirjeldatud kohtumenetluses tehtud otsuse saavad pooled, erakorralist õiguskaitsevahendit kasutades edasi kaevata sellisele kohtule nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus), mille otsust ei saa liikmesriigi õiguse kohaselt edasi kaevata ja mille puhul on liikmesriigi õiguse kohaselt selle kohtu organisatsiooniüksuse (kolleegium), kellel on kaebuse läbivaatamise pädevus, esimehel kohustus jagada kohtuasju kolleegiumi kohtunike vahel tähestikulises järjekorras ja otsesõnu on keelatud ühegi kohtuniku vahelejätmine, ning mille puhul kohtunike hulgas, kelle vahel kohtuasju jaotatakse, on ka isik, kelle ametisse nimetamist on taotlenud kollektiivne organ nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda), mille koosseis on kujundatud nii, et sellesse kuuluvad kohtunikud, kes

a)

on valitud parlamendi koja poolt, kes hääletab kollektiivselt kandidaatide nimekirja üle, mille on eelnevalt koostanud parlamendi komisjon parlamendi fraktsioonide või kõnealuse koja organi esitatud kandidaatidest ettepanekute alusel, mille on esitanud kohtunike või kodanike rühmad, millest tuleneb, et valikumenetluses saavad kandidaadid kolm korda poliitikute toetuse;

| b) | moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid? |
| --- | --- |

b)

moodustavad selle organi enamuse, mis on piisav, et võtta vastu otsuseid kohtunike ametisse nimetamise taotluste kohta ja muid liikmesriigi õiguses nõutavaid siduvaid otsuseid?

| 3. | Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik? |
| --- | --- |

3.

Millised tagajärjed on Euroopa Liidu õiguse, sh punktis 1 viidatud õigusnormide seisukohalt otsusel, mis on tehtud punktis 1 kirjeldatud viisil läbi viidud kohtumenetluses, ja Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) tehtud otsusel, kui selle otsuse tegemisel osaleb punktis 2 kirjeldatud isik?

| 4. | Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu õigus, sh punktis 1 viidatud õigusnormid seavad punktis 3 viidatud kohtuotsuste tagajärjed sõltuvusse sellest, kas kõnealune kohus on teinud süüdistatavale soodsa või ebasoodsa otsuse?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – D.S. versus S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

(kohtuasi C-763/19)

(2020/C 54/26)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: D.S.

Kostjad: S.P., A.P., D.K., Sz. w K.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?






  — | ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?

—

ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õiguslikus mõttes kohtuotsused (on mitte eksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õiguslikus mõttes kohtuotsused (on mitte eksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele?

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/26

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – C.S.A. versus Syndyk masy upadłości I. T. w O. w upadłości likwidacyjnej

(kohtuasi C-764/19)

(2020/C 54/27)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: C.S.A.

Vastustaja: Syndyk masy upadłości I. T. w O. w upadłości likwidacyjnej

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?






  — | ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?

—

ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õiguslikus mõttes kohtuotsused (on mitteeksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õiguslikus mõttes kohtuotsused (on mitteeksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele?

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/27

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie (Poola) 18. oktoobril 2019 – M.Ś., I.Ś. versus R.B. P. Spółka Akcyjna z siedzibą w W.

(kohtuasi C-765/19)

(2020/C 54/28)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Apelacyjny w Krakowie

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: M.Ś., I.Ś.

Vastustaja: R.B. P. Spółka Akcyjna z siedzibą w W.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?






  — | ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et liidu õiguse tähenduses ei ole sõltumatu kohtunik isik, kes on kohtuniku ametisse nimetatud viisil, mis rikub jämedalt liikmesriigi õigusnorme kohtunike ametisse nimetamise kohta, eelkõige sellega, et isik nimetatakse kohtuniku ametisse sellise organi soovitusel, mis ei taga sõltumatust täidesaatvast ja seadusandlikust võimust ega erapooletust, seejuures nii, et ametisse nimetamise protsessi õiguspärasuse kohtulik kontroll on süsteemselt välistatud, samuti sellega, et isik on nimetatud kohtuniku ametisse hoolimata asjaolust, et asjakohasele liikmesriigi kohtule (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on juba esitatud kaebus liikmesriigi organi (Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda)) otsuse peale, mis sisaldab muu hulgas taotlust kõnealuse isiku kohtuniku ametisse nimetamiseks, hoolimata sellest, et kõnealuse otsuse täitmine on liikmesriigi seaduste kohaselt peatatud, ja hoolimata asjaolust, et asjakohases liikmesriigi kohtus (Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus)) on ametisse nimetamise akti üleandmise hetkel pooleli menetlus?

—

ja seoses sellega ei ole Euroopa Liidu õiguse tähenduses sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus, mille koosseisu kuulub ülalkirjeldatud tingimustel ametisse nimetatud isik?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õigusliku mõttes kohtuotsused (on mitteeksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teist lõiku, artiklit 2, artikli 4 lõiget 3 ja artikli 6 lõiget 3 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 tuleb tõlgendada nii, et punktis 1 kirjeldatud viisil ametisse nimetatud viimase astme kohtuniku ja kohtu tehtud otsused ei ole õigusliku mõttes kohtuotsused (on mitteeksisteerivad kohtuotsused) Euroopa Liidu õigusnormide tähenduses ja sellealast hinnangut saab anda selline üldkohus, mis vastab liidu õigusnormide tähenduses kohtule esitatavatele nõuetele?

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Brașov (Rumeenia) 24. oktoobril 2019 – kriminaalasi LG, MH süüdistuses

(kohtuasi C-790/19)

(2020/C 54/29)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Brașov

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

LG, MH

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (1), artikli 1 lõike 3 punkti a tuleb tõlgendada nii, et isik, kes paneb toime rahapesu kuriteo koosseisule vastava konkreetse teo, on alati eraldiseisev isikust, kes paneb toime eelkuriteo (põhikuriteo, millest saadakse rahapesu esemeks olev raha)?

---

(1)  ELT 2015, L 141, lk 73.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia) 4. novembril 2019 – kriminaalmenetlus FQ, GP, HO, INi, JMi süüdistuses

(kohtuasi C-811/19)

(2020/C 54/30)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Înalta Curte de Casație și Justiție

Süüdistatavad

FQ, GP, HO, IN, JM

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõiget 1, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (1), artiklit 58, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (2), artiklit 4, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 26. juunil 1995 ning mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui kohtuotsuse teeb kohtusüsteemist väljapoole jääv organ, Curtea Constituțională a României (Rumeenia konstitutsioonikohus), kes otsustab menetlusliku vastuväite üle, mis on esitatud väidetavalt õigusvastase kohtukoosseisu vastu, arvestades Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kassatsioonikohus) kohtunike spetsialiseerumise põhimõtet (mida ei ole Rumeenia põhiseaduses ette nähtud), ning mis paneb kohtuorganile kohustuse saata tagasi apellatsioonikohtus menetluses olevad kohtuasjad, mis on parajasti (devolutiivse toimega) apellatsioonkaebuse etapis, et need esimeses menetlustsüklis samas kohtuorganis uuesti läbi vaadata? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõiget 1, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõiget 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (1), artiklit 58, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (2), artiklit 4, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel 26. juunil 1995 ning mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui kohtuotsuse teeb kohtusüsteemist väljapoole jääv organ, Curtea Constituțională a României (Rumeenia konstitutsioonikohus), kes otsustab menetlusliku vastuväite üle, mis on esitatud väidetavalt õigusvastase kohtukoosseisu vastu, arvestades Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kassatsioonikohus) kohtunike spetsialiseerumise põhimõtet (mida ei ole Rumeenia põhiseaduses ette nähtud), ning mis paneb kohtuorganile kohustuse saata tagasi apellatsioonikohtus menetluses olevad kohtuasjad, mis on parajasti (devolutiivse toimega) apellatsioonkaebuse etapis, et need esimeses menetlustsüklis samas kohtuorganis uuesti läbi vaadata?

| 2. | Kas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui kohtusüsteemist väljapoole jääv organ tunnistab õigusvastaseks kõrgeima kohtuorgani kohtukolleegiumi koosseisu (kolleegiumi puhul, mis koosneb kohtunikest, kes edutamise ajal vastasid muu hulgas kõrgeima kohtuorgani kriminaalkolleegiumisse edutamise jaoks nõutava spetsialiseerumise tingimusele)? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui kohtusüsteemist väljapoole jääv organ tunnistab õigusvastaseks kõrgeima kohtuorgani kohtukolleegiumi koosseisu (kolleegiumi puhul, mis koosneb kohtunikest, kes edutamise ajal vastasid muu hulgas kõrgeima kohtuorgani kriminaalkolleegiumisse edutamise jaoks nõutava spetsialiseerumise tingimusele)?

| 3. | Kas liidu õiguse esimuslikkust tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kohtul lubatakse jätta kohaldamata konstitutsioonikohtu otsus, milles tõlgendatakse põhiseadusest madalama astme seaduse sätet, mis puudutab ICCJ töökorraldust ning mis sisaldub liikmesriigi seaduses korruptsioonijuhtumite ennetamise, avastamise ja nende eest karistamise kohta, mida see kohtuorgan on kuueteistkümne aasta jooksul pidevalt samas tähenduses tõlgendanud? |
| --- | --- |

3.

Kas liidu õiguse esimuslikkust tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kohtul lubatakse jätta kohaldamata konstitutsioonikohtu otsus, milles tõlgendatakse põhiseadusest madalama astme seaduse sätet, mis puudutab ICCJ töökorraldust ning mis sisaldub liikmesriigi seaduses korruptsioonijuhtumite ennetamise, avastamise ja nende eest karistamise kohta, mida see kohtuorgan on kuueteistkümne aasta jooksul pidevalt samas tähenduses tõlgendanud?

| 4. | Kas vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 47 hõlmab õigus pöörduda vabalt kohtusse kohtunike spetsialiseerumist ja erikolleegiumide moodustamist kõrgeimas kohtuorganis? |
| --- | --- |

4.

Kas vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 47 hõlmab õigus pöörduda vabalt kohtusse kohtunike spetsialiseerumist ja erikolleegiumide moodustamist kõrgeimas kohtuorganis?

---

(1)  ELT 2015, L 141, lk 73.

(2)  ELT 2017, L 198, lk 29.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Alba Iulia (Rumeenia) 5. novembril 2019 – Flavourstream SRL versus Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu

(kohtuasi C-822/19)

(2020/C 54/31)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Alba Iulia

Põhikohtuasja pooled

Apellandid, vastustajad esimeses kohtuastmes: Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Brașov, Agenția Națională de Administrare Fiscală - Direcția Generală a Vămilor - Direcția Regională Vamală Brașov - Biroul Vamal de Interior Sibiu

Vastustaja apellatsioonimenetluses, kaebaja esimeses kohtuastmes: Flavourstream SRL

Eelotsuse küsimus

Kas määruse nr 2658/87, mida on muudetud rakendusmäärusega nr 2016/1821 (1), I lisas sisalduvat nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et käesolevas asjas vaidlusalune toode „AURIC GMO FREE“ tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri alamrubriiki 17 029 095 või alamrubriiki 29 124 900?

---

(1)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1821, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT 2016, L 294, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Vicenza (Itaalia) 15. novembril 2019 – AV versus Ministero della Giustizia (justiitsministeerium), Itaalia Vabariik

(kohtuasi C-834/19)

(2020/C 54/32)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Vicenza

Põhikohtuasja pooled

Hageja: AV

Kostjad: Ministero della Giustizia (justiitsministeerium), Itaalia Vabariik

Eelotsuse küsimus

Kas direktiivide 1997/81/EÜ (1) ja 1999/70/EÜ (2) soovitava toime saavutamist takistab riigisisene praktika, millega välistatakse direktiivile 1997/81/EÜ lisatud raamkokkuleppe klauslis 2 sätestatud mõiste „osalise tööajaga töötaja“ ja direktiivile 1999/70/EÜ lisatud raamkokkuleppe klauslis 2 sätestatud mõiste „tähtajaline töötaja“ kohaldamisalast esimese astme kohtu aukohtunik, kes töötab vastavalt eespool kirjeldatud töökorraldusele, mis iseloomustab AV tööülesannete täitmist?

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 1997/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (EÜT 1998, L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267).

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/31

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 19. novembril 2019 – Super Bock Bebidas S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(kohtuasi C-837/19)

(2020/C 54/33)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Super Bock Bebidas S.A.

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi (1) artikli 17 lõike 6 teise lõiguga (milles on märgitud, et liikmesriigid võivad „säilitada erandid, mis sisalduvad käesoleva direktiivi jõustumise ajal nende siseriiklikes õigusaktides“) oli uuel liikmesriigil lubatud kehtestada ühinemiskuupäeval oma riigisiseses õiguses erandid käibemaksu mahaarvamise õigusest? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi (1) artikli 17 lõike 6 teise lõiguga (milles on märgitud, et liikmesriigid võivad „säilitada erandid, mis sisalduvad käesoleva direktiivi jõustumise ajal nende siseriiklikes õigusaktides“) oli uuel liikmesriigil lubatud kehtestada ühinemiskuupäeval oma riigisiseses õiguses erandid käibemaksu mahaarvamise õigusest?

| 2. | Kas kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teisel lõigul on samasugune ulatus nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 176 teisel lõigul (milles on sätestatud, et ühendusega pärast 1. jaanuari 1979 ühinenud liikmesriigid võivad säilitada kõik erandid, mis on ette nähtud nende riigisiseses õiguses ühinemisekuupäeva seisuga) selles osas, mis puudutab asjaomast kuupäeva, mille seisuga kindlaks määrata, millised on „nende riigisiseses õiguses ette nähtud erandid“, mille võib säilitada? |
| --- | --- |

2.

Kas kuuenda direktiivi artikli 17 lõike 6 teisel lõigul on samasugune ulatus nagu nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 176 teisel lõigul (milles on sätestatud, et ühendusega pärast 1. jaanuari 1979 ühinenud liikmesriigid võivad säilitada kõik erandid, mis on ette nähtud nende riigisiseses õiguses ühinemisekuupäeva seisuga) selles osas, mis puudutab asjaomast kuupäeva, mille seisuga kindlaks määrata, millised on „nende riigisiseses õiguses ette nähtud erandid“, mille võib säilitada?

| 3. | Juhul kui kuuenda direktiivi seisukohast võis Portugal säilitada kõik erandid, mis kehtisid tema riigisiseses õiguses 1. jaanuari 1989. aasta seisuga, millal kuues direktiiv jõustus Portugalis, siis kas seda võimalust muudeti direktiiviga 2006/112/EÜ, milles on märgitud asjaomaseks kuupäevaks ühinemiskuupäev (1. jaanuar 1986)? |
| --- | --- |

3.

Juhul kui kuuenda direktiivi seisukohast võis Portugal säilitada kõik erandid, mis kehtisid tema riigisiseses õiguses 1. jaanuari 1989. aasta seisuga, millal kuues direktiiv jõustus Portugalis, siis kas seda võimalust muudeti direktiiviga 2006/112/EÜ, milles on märgitud asjaomaseks kuupäevaks ühinemiskuupäev (1. jaanuar 1986)?

| 4. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 176 teise lõiguga on vastuolus see, kui Portugali Euroopa ühendustega ühinemise kuupäeval jõustuvad õigusnormid (nagu käibemaksuseadustiku artikli 21 lõikes 1 sätestatud normid), millega sätestatakse erand maksu mahaarvamise õigusest seoses teatud kuludega (sh majutus-, toitlustus-, joogi-, autorendi-, kütuse- ja teemaksukulud), juhul kui need õigusnormid on juba avaldatud ja nende jõustumine oli algselt ette nähtud enne ühinemist, kuid lükati edasi kuupäevani, millal toimus ühinemine? |
| --- | --- |

4.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ artikli 176 teise lõiguga on vastuolus see, kui Portugali Euroopa ühendustega ühinemise kuupäeval jõustuvad õigusnormid (nagu käibemaksuseadustiku artikli 21 lõikes 1 sätestatud normid), millega sätestatakse erand maksu mahaarvamise õigusest seoses teatud kuludega (sh majutus-, toitlustus-, joogi-, autorendi-, kütuse- ja teemaksukulud), juhul kui need õigusnormid on juba avaldatud ja nende jõustumine oli algselt ette nähtud enne ühinemist, kuid lükati edasi kuupäevani, millal toimus ühinemine?

| 5. | Kas direktiivi 2006/112 artikli 168 punkti a ja neutraalse maksustamise põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, et liikmesriigi riigisiseses õiguses säilitatakse mahaarvamisõiguse välistamise õigusnormid (nagu need, mis on sätestatud käibemaksuseadustiku artikli 21 lõikes 1 ning mis käsitlevad majutus-, toitlustus-, joogi-, autorendi-, kütuse- ja teemaksukulusid), mida kohaldatakse isegi siis, kui on tõendatud, et soetatud kaupu ja teenuseid kasutati maksukohustuslase maksustatavate tehingute tarbeks? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 2006/112 artikli 168 punkti a ja neutraalse maksustamise põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, et liikmesriigi riigisiseses õiguses säilitatakse mahaarvamisõiguse välistamise õigusnormid (nagu need, mis on sätestatud käibemaksuseadustiku artikli 21 lõikes 1 ning mis käsitlevad majutus-, toitlustus-, joogi-, autorendi-, kütuse- ja teemaksukulusid), mida kohaldatakse isegi siis, kui on tõendatud, et soetatud kaupu ja teenuseid kasutati maksukohustuslase maksustatavate tehingute tarbeks?

| 6. | Kas direktiivi 2006/112 artikliga 176 ja proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus see, kui mahaarvamisõiguse erandeid, mida ei ole selles direktiivis ette nähtud, kuid mille liikmesriigid võivad selle artikli teise lõigu kohaselt säilitada, kohaldatakse siis, kui on tõendatud, et asjaomased kulud on oma olemuselt rangelt tööalased ning kaupu ja teenuseid kasutati maksukohustuslase maksustatavate tehingute tarbeks? |
| --- | --- |

6.

Kas direktiivi 2006/112 artikliga 176 ja proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus see, kui mahaarvamisõiguse erandeid, mida ei ole selles direktiivis ette nähtud, kuid mille liikmesriigid võivad selle artikli teise lõigu kohaselt säilitada, kohaldatakse siis, kui on tõendatud, et asjaomased kulud on oma olemuselt rangelt tööalased ning kaupu ja teenuseid kasutati maksukohustuslase maksustatavate tehingute tarbeks?

---

(1)  Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuues direktiiv kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 1977, L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23).

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 20. novembril 2019 – Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) versus BT

(kohtuasi C-843/19)

(2020/C 54/34)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)

Vastustaja apellatsioonimenetluses: BT

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse õigusega on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm, nagu 2015. aasta sotsiaalkindlustuse üldseaduse artikli 208 lõike 1 punkt c, mis nõuab kõigilt sotsiaalkindlustuse üldskeemi liikmetelt, et vabatahtlikult ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämiseks peab saada olev pension, mille suurus arvutatakse tavalise süsteemi kohaselt ilma minimaalsete pensionilisadeta, olema miinimumpensioniga vähemalt võrdne, kui see nõue diskrimineerib kaudselt sotsiaalkindlustuse üldskeemi naisliikmeid, kuna seda kohaldatakse suurema hulga naiste kui meeste suhtes?

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’arrondissement (Luksemburg) 21. novembril 2019 – EQ versus Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

(kohtuasi C-846/19)

(2020/C 54/35)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal d’arrondissement

Põhikohtuasja pooled

Hageja: EQ

Kostja: Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas mõistet „majandustegevus“ direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka teenuseid, mida osutatakse kolmepoolse suhte raames, kus nende osutamise on teenuseosutajale ülesandeks teinud üksus, kes ei ole teenusesaajaga sama isik, või nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja? |
| --- | --- |

1.

Kas mõistet „majandustegevus“ direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka teenuseid, mida osutatakse kolmepoolse suhte raames, kus nende osutamise on teenuseosutajale ülesandeks teinud üksus, kes ei ole teenusesaajaga sama isik, või nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja?

| 2. | Kas esimesele küsimusele antav vastus muutub olenevalt sellest, kas teenuseid osutatakse ülesande raames, mille on andnud sõltumatu kohtuorgan? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele antav vastus muutub olenevalt sellest, kas teenuseid osutatakse ülesande raames, mille on andnud sõltumatu kohtuorgan?

| 3. | Kas esimesele küsimusele antav vastus muutub olenevalt sellest, kas teenuseosutajale makstakse tasu teenusesaaja vara arvel või tuleb seda maksta riigil, kelle üksus on teenuseosutajale sellise ülesande andnud? |
| --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele antav vastus muutub olenevalt sellest, kas teenuseosutajale makstakse tasu teenusesaaja vara arvel või tuleb seda maksta riigil, kelle üksus on teenuseosutajale sellise ülesande andnud?

| 4. | Kas mõistet „majandustegevus“ direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka selliseid teenuseid, mille osutajale tasu maksmine ei ole seaduses ette nähtud kohustus ning isegi kui tasu määratakse, a) oleneb selle summa hinnangust, mis antakse igal üksikjuhul eraldi, b) igal juhul sõltub see summa teenuste saaja varalisest seisundist ning c) tasu määratakse kas kindla summana, protsendina teenusesaaja sissetulekust või vastavalt osutatud teenustele – või tuleb seda tõlgendada nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja? |
| --- | --- |

4.

Kas mõistet „majandustegevus“ direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 teise lõigu tähenduses tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka selliseid teenuseid, mille osutajale tasu maksmine ei ole seaduses ette nähtud kohustus ning isegi kui tasu määratakse, a) oleneb selle summa hinnangust, mis antakse igal üksikjuhul eraldi, b) igal juhul sõltub see summa teenuste saaja varalisest seisundist ning c) tasu määratakse kas kindla summana, protsendina teenusesaaja sissetulekust või vastavalt osutatud teenustele – või tuleb seda tõlgendada nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja?

| 5. | Kas mõistet „otseselt hoolekande ja sotsiaalkindlustusega seotud teenuste osutamine ja kaubatarned“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab teenuseid, mida osutatakse seadusega kehtestatud täisealiste kaitsekava raames, mis allub sõltumatu kohtuorgani kontrollile – või tuleb seda tõlgendada nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja? |
| --- | --- |

5.

Kas mõistet „otseselt hoolekande ja sotsiaalkindlustusega seotud teenuste osutamine ja kaubatarned“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab teenuseid, mida osutatakse seadusega kehtestatud täisealiste kaitsekava raames, mis allub sõltumatu kohtuorgani kontrollile – või tuleb seda tõlgendada nii, et need teenused jäävad selle mõiste alt välja?

| 6. | Kas mõistet „heategevana tunnustatud organisatsioonid“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb sotsiaalorganisatsioonina tunnustamise aspektist tõlgendada nii, et on kehtestatud teatud nõuded teenuseosutaja ettevõtlusvormile või sellele, kas teenuseosutaja tegevuse eesmärk on altruistlik või tulunduslik, või piirab see artikli 132 lõike 1 punktis g ette nähtud maksuvabastuse kohaldamisala üldisemalt muude kriteeriumide või tingimustega, või piisab selleks, et kõnealust organisatsiooni sotsiaalseks lugeda, pelgalt „hoolekande ja sotsiaalkindlustusega seotud“ teenuste osutamisest? |
| --- | --- |

6.

Kas mõistet „heategevana tunnustatud organisatsioonid“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb sotsiaalorganisatsioonina tunnustamise aspektist tõlgendada nii, et on kehtestatud teatud nõuded teenuseosutaja ettevõtlusvormile või sellele, kas teenuseosutaja tegevuse eesmärk on altruistlik või tulunduslik, või piirab see artikli 132 lõike 1 punktis g ette nähtud maksuvabastuse kohaldamisala üldisemalt muude kriteeriumide või tingimustega, või piisab selleks, et kõnealust organisatsiooni sotsiaalseks lugeda, pelgalt „hoolekande ja sotsiaalkindlustusega seotud“ teenuste osutamisest?

| 7. | Kas mõistet „asjaomases liikmesriigis heategevana tunnustatud organisatsioonid“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb tõlgendada nii, et see nõuab eelnevalt kindlaks määratud korra ja kriteeriumide kohaselt toimuvat tunnustamisprotsessi, või nii, et tunnustamine võib toimuda ad hoc ja igal üksikjuhtumil eraldi ning vajaduse korral teeb seda kohtuorgan? |
| --- | --- |

7.

Kas mõistet „asjaomases liikmesriigis heategevana tunnustatud organisatsioonid“, mida kasutatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punktis g, tuleb tõlgendada nii, et see nõuab eelnevalt kindlaks määratud korra ja kriteeriumide kohaselt toimuvat tunnustamisprotsessi, või nii, et tunnustamine võib toimuda ad hoc ja igal üksikjuhtumil eraldi ning vajaduse korral teeb seda kohtuorgan?

| 8. | Kas nii, nagu Euroopa Liidu Kohtu praktikas on õiguspärase ootuse põhimõtet tõlgendatud, lubab see põhimõte käibemaksu kogumise eest vastutaval ametiasutusel nõuda käibemaksukohustuslaselt, et viimane tasuks käibemaksu majandustehingute pealt, mis on toimunud selle maksuhalduri maksustamisotsuse tegemise ajaks möödunud perioodil, ning pärast seda, kui maksuhaldur on enne seda perioodi pikemat aega aktsepteerinud kõnealuse maksukohustuslase käibedeklaratsioone, kus neid majandustehinguid maksustatavate tehingute hulgas nimetatud ei olnud? Kas selline käibemaksu kogumise eest vastutava ametiasutuse võimalus oleneb teatavatest tingimustest? |
| --- | --- |

8.

Kas nii, nagu Euroopa Liidu Kohtu praktikas on õiguspärase ootuse põhimõtet tõlgendatud, lubab see põhimõte käibemaksu kogumise eest vastutaval ametiasutusel nõuda käibemaksukohustuslaselt, et viimane tasuks käibemaksu majandustehingute pealt, mis on toimunud selle maksuhalduri maksustamisotsuse tegemise ajaks möödunud perioodil, ning pärast seda, kui maksuhaldur on enne seda perioodi pikemat aega aktsepteerinud kõnealuse maksukohustuslase käibedeklaratsioone, kus neid majandustehinguid maksustatavate tehingute hulgas nimetatud ei olnud? Kas selline käibemaksu kogumise eest vastutava ametiasutuse võimalus oleneb teatavatest tingimustest?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/33

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona (Hispaania) 26. novembril 2019 – LJ versus INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

(kohtuasi C-861/19)

(2020/C 54/36)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado de lo Social no 26 de Barcelona

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: LJ

Vastustaja: INSS (Instituto Nacional de la Seguridad Social)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas võib asuda seisukohale, et kuninga seadusandliku dekreediga 8/2015 heaks kiidetud üldise sotsiaalkindlustusseaduse konsolideeritud redaktsiooni artiklis 60 sätestatud emahüvitis on positiivne meede või akt naiste ja meeste sisulise võrdõiguslikkuse saavutamiseks, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikes 4? |
| --- | --- |

1.

Kas võib asuda seisukohale, et kuninga seadusandliku dekreediga 8/2015 heaks kiidetud üldise sotsiaalkindlustusseaduse konsolideeritud redaktsiooni artiklis 60 sätestatud emahüvitis on positiivne meede või akt naiste ja meeste sisulise võrdõiguslikkuse saavutamiseks, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõikes 4?

| 2. | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas proportsionaalsuse põhimõttega, millele tuleb allutada kõik positiivsed aktid, on vastuolus kuninga seadusandliku dekreedi 8/2015 ainsa lõppsättega kehtestatud ajaline piiramine, mille kohaselt hüvitist kohaldatakse ainult pensionide ja toetuste puhul, mille saamise õigus tekib alates 1. jaanuarist 2016? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas proportsionaalsuse põhimõttega, millele tuleb allutada kõik positiivsed aktid, on vastuolus kuninga seadusandliku dekreedi 8/2015 ainsa lõppsättega kehtestatud ajaline piiramine, mille kohaselt hüvitist kohaldatakse ainult pensionide ja toetuste puhul, mille saamise õigus tekib alates 1. jaanuarist 2016?

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/34

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal d’instance de Rennes (Prantsusmaa) 27. novembril 2019 – Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue versus OG

(kohtuasi C-865/19)

(2020/C 54/37)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal d’instance de Rennes

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Caisse de Crédit Mutuel Le Mans Pontlieue

Kostja: OG

Eelotsuse küsimus

Juhul kui krediidi kulukuse aastamäär on tarbijale 5,364511%, kas 16. veebruari 1998. aasta direktiivist 98/7/EÜ (1), 23. aprilli 2008. aasta direktiivist 2008/48/EÜ (2) ja 4. veebruari 2014. aasta direktiivist 2014/17/EL (3) tulenev reegel, mis näeb ette: „Arvutuse tulemus esitatakse vähemalt ühe kümnendkoha täpsusega. Kui järgmisel kümnendkohal olev number on 5 või suurem kui 5, suurendatakse selle konkreetse kümnendkoha numbrit ühe võrra“, lubab õigeks pidada märgitud krediidi kulukuse aastamäära 5,363%?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/7/EÜ, millega muudetakse direktiivi 87/102/EMÜ liikmesriikide tarbijakrediiti käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 1998, L 101, lk 17; ELT eriväljaanne 15/04, lk 36).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT 2008, L 133, lk 66).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 60, lk 34).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/35

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus MI

(kohtuasi C-870/19)

(2020/C 54/38)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

Vastustaja: MI

Eelotsuse küsimus

Kas [määruse nr 3821/85 (1)] artikli 15 [lõiget 7] saab konkreetsel juhul, kui tegemist on sõidukijuhiga, tõlgendada nii, et selle sättega nähakse ette ainult üksainus tegu, nii et pannakse toime üksainus rikkumine ning määratakse üksainus sanktsioon, või võib selle alusel liita nii paljud rikkumised ja nii paljud karistused, kui mitme päeva kohta ei esitatud ettenähtud ajavahemiku („jooksev päev ja eelnenud 28 päeva“) kohta sõidumeeriku salvestuslehti?

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT 1985, L 370, lk 8; ELT eriväljaanne 07/01, lk 227).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/35

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 26. novembril 2019 – Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze versus TB

(kohtuasi C-871/19)

(2020/C 54/39)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Prefettura Ufficio territoriale del governo di Firenze

Vastustaja: TB

Eelotsuse küsimus

Kas [määruse nr 3821/85 (1)] artikli 15 [lõiget 7] saab konkreetsel juhul, kui tegemist on sõidukijuhiga, tõlgendada nii, et selle sättega nähakse ette ainult üksainus tegu, nii et pannakse toime üksainus rikkumine ning määratakse üksainus sanktsioon, või võib selle alusel liita nii paljud rikkumised ja nii paljud karistused, kui mitme päeva kohta ei esitatud ettenähtud ajavahemiku („jooksev päev ja eelnenud 28 päeva“) kohta sõidumeeriku salvestuslehti?

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT 1985, L 370, lk 8; ELT eriväljaanne 07/01, lk 227).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/36

---

PlasticsEurope’i 29. novembri 2019. aastal esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 20. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-636/17: PlasticsEurope versus ECHA

(kohtuasi C-876/19 P)

(2020/C 54/40)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: PlasticsEurope (esindajad: advokaadid R. Cana, E. Mullier ja F. Mattioli)

Teised menetlusosalised: Euroopa Kemikaaliamet, Prantsuse Vabariik ja ClientEarth

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-636/17; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-636/17;

| — | tühistada ECHA tegevdirektori 6. juuli 2017. aasta otsus ED/30/2017; |
| --- | --- |

—

tühistada ECHA tegevdirektori 6. juuli 2017. aasta otsus ED/30/2017;

| — | teise võimalusena suunata kohtuasi tagasi Üldkohtule, et viimane teeks otsuse apellandi tühistamisnõude kohta; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena suunata kohtuasi tagasi Üldkohtule, et viimane teeks otsuse apellandi tühistamisnõude kohta;

| — | mõista kohtukulud, sealhulgas Üldkohtus kantud kulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sealhulgas Üldkohtus kantud kulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab apellatsioonkaebuse toetuseks järgmised õigusväited:

| A. | Üldkohus rikkus õigusnorme, sest ta tõlgendas vääralt määrust nr 1907/2006 (1) ning leidis, et Kemikaaliamet ei pea tõendama teaduslike andmete olemasolu tõenäolise tõsise mõju kohta määruse nr 1907/2006 artikli 57 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

A.

Üldkohus rikkus õigusnorme, sest ta tõlgendas vääralt määrust nr 1907/2006 (1) ning leidis, et Kemikaaliamet ei pea tõendama teaduslike andmete olemasolu tõenäolise tõsise mõju kohta määruse nr 1907/2006 artikli 57 punkti f tähenduses.

| B. | Üldkohus rikkus õigusnorme, kui ta hindas talle esitatud tõendeid ning nendest tõenditest lähtuvalt faktilisi asjaolusid. Eeskätt eksis Üldkohus seeläbi, et ta: asus seisukohale, et ECHA oli tõendanud, et aine „võib“ avaldada tõsist mõju; jättis kindlaks tegemata, kas ECHA ka tegelikult hindas teavet samaväärse ohu kohta, ning tugines selle asemel ekslikult ECHA hinnangule, et see tingimus on täidetud; lükkas ekslikult tagasi apellandi väite, mis käsitles Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järelduste olulisust käesoleva juhtumi seisukohast; järeldas ekslikult, et EFSA järeldused toetavad ECHA otsust ja on sellega samasisulised, ning moonutas poolte esitatud tõendeid. |
| --- | --- |

B.

Üldkohus rikkus õigusnorme, kui ta hindas talle esitatud tõendeid ning nendest tõenditest lähtuvalt faktilisi asjaolusid. Eeskätt eksis Üldkohus seeläbi, et ta: asus seisukohale, et ECHA oli tõendanud, et aine „võib“ avaldada tõsist mõju; jättis kindlaks tegemata, kas ECHA ka tegelikult hindas teavet samaväärse ohu kohta, ning tugines selle asemel ekslikult ECHA hinnangule, et see tingimus on täidetud; lükkas ekslikult tagasi apellandi väite, mis käsitles Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järelduste olulisust käesoleva juhtumi seisukohast; järeldas ekslikult, et EFSA järeldused toetavad ECHA otsust ja on sellega samasisulised, ning moonutas poolte esitatud tõendeid.

| C. | Üldkohus on rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet, sest ta kohtles apellanti ebasoodsamalt kui ECHAt. |
| --- | --- |

C.

Üldkohus on rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet, sest ta kohtles apellanti ebasoodsamalt kui ECHAt.

| D. | Üldkohus rikkus õigusnorme, sest ta tõlgendas vääralt määruse nr 1907/2006 artikli 2 lõike 8 punkti b ja rikkus tal lasuvat põhjendamiskohustust, sest ta ei võtnud seisukohta apellandi poolt esitatud ja vaheaineid käsitlevate täiendavate argumentide kohta. |
| --- | --- |

D.

Üldkohus rikkus õigusnorme, sest ta tõlgendas vääralt määruse nr 1907/2006 artikli 2 lõike 8 punkti b ja rikkus tal lasuvat põhjendamiskohustust, sest ta ei võtnud seisukohta apellandi poolt esitatud ja vaheaineid käsitlevate täiendavate argumentide kohta.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT 2006, L 396, lk 1; parandus ELT 2007, L 136, lk 3).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/37

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy (Poola) 2. detsembril 2019 – FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe versus Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

(kohtuasi C-879/19)

(2020/C 54/41)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Najwyższy

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: FORMAT Urządzenia i Montaże Przemysłowe

Vastustaja: Zakład Ubezpieczeń Społecznych I Oddział w Warszawie

Eelotsuse küsimused

Kas nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes, muudetud nõukogu 2. detsembri määrusega nr 118/97 (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1992/2006 (2), artikli 14 lõike 2 esimeses lauses kasutatud mõistet „tavaliselt kahe või enama liikmesriigi territooriumil töötav isik“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab isikut, kes ühe ja sama töölepingu raames, mis on sõlmitud ühe ja sama tööandjaga, töötab lepinguga hõlmatud aja jooksul vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil, mitte korraga ega paralleelselt, vaid üksteisele vahetult järgnevate paarikuiste perioodide jooksul?

---

(1)  EÜT 1997, L 28, lk 1; ELT eriväljaanne 05/03, lk 3.

(2)  ELT 2006, L 392, lk 1.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/38

---

Euroopa Komisjoni 3. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-586/14 RENV: Xinyi PV Products (Anhui) Holdings versus komisjon

(kohtuasi C-884/19)

(2020/C 54/42)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Flynn, A. Demeneix, T. Maxian Rusche)

Teised menetlusosalised: Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd, GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu (viies koda) 24. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-586/14 RENV, Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd vs. komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu (viies koda) 24. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas T-586/14 RENV, Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd vs. komisjon;

| — | lükata põhjendamatuse tõttu tagasi esimeses kohtuastmes esitatud hagi esimene väide; |
| --- | --- |

—

lükata põhjendamatuse tõttu tagasi esimeses kohtuastmes esitatud hagi esimene väide;

| — | saata asi Üldkohtule tagasi esimeses kohtuastmes esitatud hagi teise kuni neljanda väite uuesti läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

—

saata asi Üldkohtule tagasi esimeses kohtuastmes esitatud hagi teise kuni neljanda väite uuesti läbivaatamiseks;

| — | jätta edaspidiseks otsuse tegemine käeoleva menetluse ja varasemate, nimelt esialgse kohtuotsuse aluseks olevate seotud menetluste kulude kohta. |
| --- | --- |

—

jätta edaspidiseks otsuse tegemine käeoleva menetluse ja varasemate, nimelt esialgse kohtuotsuse aluseks olevate seotud menetluste kulude kohta.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon esitab apellatsioonkaebuse toetuseks kolm väidet.

Esiteks on rikutud õigusnormi vaidlustatud kohtuotsuse punktides 55-61. Üldkohus on valesti tõlgendanud algmääruse (1) artikli 2 lõike 7 punkti b ja artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandat taanet. Üldkohus on neid sätteid tõlgendanud nii, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest saab keelduda üksnes siis, kui komisjon tuvastab, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamist taotlenud ettevõtja suhtes algmääruse artikli 2 lõigete 1-6 kohaldamise tagajärjeks saadaks kunstlikud tulemused. Teisisõnu peab hindamise tulemusel selguma ettevõtja raamatupidamisandemetes tuvastatud moonutuse täpne mõju. Ent kohustus tõendada hinnamoonutuse mõju hindadele, kuludele ja sisenditele on olemas ainult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimese taande esimese tingimuse puhul, kus seda nõuet on otseselt mainitud. Kohtuotsuses nõukogu vs. Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group tugines kohus selle nõude puhul just sellele sõnastusele. Seda põhjenduskäiku ei saa analoogia alusel laiendada kõigile viiele turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimusele, mis on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c.

Teiseks on kohtuotsuse punktides 62-73 tegemist mitme õigusnormi rikkumisega. Esiteks on kapitalikulu samasugune tootmistegur kui tööjõukulud. Niisiis on kaks toetuskava otseselt seotud tootmiskuludega. Teiseks ei ole Üldkohus käsitlenud hinnangut, mille komisjon andis kahe toetuskava mõjule esimeses kohtuastme hageja suhtes nii asjaomase ajavahemiku määratlemise kui ka saadud toetuse kogusuuruse seisukohalt. Selle asemel asendas Üldkohus komisjoni majandusliku hinnangu enda omaga.

Kolmandaks on vaidlustatud kohtuotsuses rikutud menetlusnorme. Hageja esimeses kohtuastmes ei vaidlustanud seda, kuidas komisjon tõlgendas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c, vaid ei nõustunud üksnes sellega kuidas seda sätet oli kohaldatud asjaolude suhtes. Niisiis tegi Üldkohus otsuse ultra vires. Lisaks sellele ei andnud Üldkohus komisjonile võimalust esitada oma seisukoht algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c uudse tõlgenduse kohta, mis kohtuotsuses esitati, ja seega rikkus kohus komisjoni õigust olla ära kuulatud.

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009, L 343, lk 51, parandus ELT 2016, L 44, lk 20).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/39

---

Fortischem a.s.-i 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-121/15: Fortischem versus komisjon

(kohtuasi C-890/19)

(2020/C 54/43)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Fortischem a.s. (esindajad: Rechtsanwalt C. Arhold, advokaadid P. Hodál, M. Staroň)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, AlzChem AG, varem AlzChem Trostberg GmbH, varem AlzChem Hart GmbH

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 1, 3 ja 5 (1); |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsuse artiklid 1, 3 ja 5 (1);

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimene väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna tõlgendas ja kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõiget 1, artikli 108 lõiget 2 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 (2) artikli 14 lõiget 1, kui otsustas, et sellises asjas nagu käesolev võib tagasinõudmise otsust laiendada apellandi suhtes, isegi kui apellant on maksnud abisaaja varade eest turuhinna.

Teine väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kui otsustas, et komisjonil puudus tõendamiskoormis seoses küsimusega, kas abi anti apellandile üle seeläbi, et varad müüdi allpool turuhinda.

Kolmas väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi või on moonutanud asjaolusid, kuna jättis arvestamata mitmed (peaaegu ümberlükkamatud) oletused, et varade eest maksti turuhinda.

Neljas väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna tõlgendas majandusliku järjepidevuse kindlakstegemiseks vääralt „tehingu ulatuse“ ja „tehingu majandusliku loogika“ kriteeriumide mõistet.

Viies väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna möönis, et komisjon võis jõuda järeldusele, et tegemist on majandusliku järjepidevusega üksnes kahe kindlaks tehtud kriteeriumi põhjal, samas kui kõik muud kriteeriumid kõnelesid majandusliku järjepidevuse vastu.

Kuues väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna tõlgendas ja kohaldas vääralt seaduse asjaomast sätet, mis keelab kollektiivse koondamise, ning hindas õiguslikult vääralt asjaolusid, kui leidis, et kollektiivse koondamise keelamine kujutas endast NCHZ jaoks eelist, olgugi et tegelikult kujutas see endast ebasoodsamat olukorda, mille tingisid suurenenud kulud ja asjaolu, et suurenenud kuludele vastava summa võrra väidetava riigiabi summat ei vähendatud.

Seitsmes väide, et Üldkohus on rikkunud õigusnormi, kuna asendas oma põhjenduse vaidlustatud otsuses sisalduva põhjendusega, kuna komisjon ei esitanud ühtki väidet ega selgitust selle kohta, kuidas kollektiivse koondamise keelamine oli NCHZ jaoks eelis.

---

(1)  Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta otsus (EL) 2015/1826, riigiabi SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Slovakkia andis äriühingule NCHZ (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7359 all) (ELT 2015, L 269, lk 71).

(2)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/40

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 4. detsembril 2019 – A. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

(kohtuasi C-895/19)

(2020/C 54/44)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: A.

Vastustaja: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1 ja järgnevad, muudetud), (1) artiklit 167 koostoimes artikliga 178 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, milles nähakse ette sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse realiseerimine sellel samal arveldusperioodil, mille jooksul tuleb deklareerida kaupade ühendusesisese soetamise tehingutelt tasumisele kuuluv käibemaks alates sellistelt tehingutelt tasumisele kuuluva käibemaksu deklareerimisest oma maksudeklaratsioonis, mis tuleb esitada kohustusliku tähtaja jooksul (Poolas kolm kuud) alates selle kuu lõppemisest, mille jooksul tekkis maksukohustus seoses soetatud kaupade ja teenustega?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/41

---

Iirimaa 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda, laiendatud koosseis) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjades T-755/15 ja T-759/15: Luksemburg ja Fiat Chrysler Finance Europe versus komisjon

(kohtuasi C-898/19)

(2020/C 54/45)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Iirimaa (esindajad: M. Browne, A. Joyce, J. Quaney, P. Gallagher, SC, S. Kingston, B. Doherty, BL)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Fiat Chrysler Finance Europe, Luksemburgi Suurhertsogiriik

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu 24. septembri 2019. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-755/15 ja T-759/15, Luksemburg ja Fiat Chrysler Finance Europe vs. komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 24. septembri 2019. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-755/15 ja T-759/15, Luksemburg ja Fiat Chrysler Finance Europe vs. komisjon;

| — | tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus (1), ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus (1), ja

| — | mõista nende menetlustega seotud kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista nende menetlustega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimene väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kohaldades nn reaalturuväärtuse põhimõttega seotud lähenemises ELTL artikli 107 lõiget 1 vääralt.

Teine väide: Üldkohus rikkus õigusnormi, kohaldades valikulisuse analüüsimisel ELTL artikli 107 lõiget 1 vääralt.

Kolmas väide: Üldkohus rikkus kohustust põhjendada oma otsust.

Neljas väide: Üldkohus rikkus õiguskindluse põhimõtet, nõustudes sellega, et komisjon võis liikmesriigi maksuhaldurite otsuseid kontrollida reaalturuväärtuse põhimõtte oma versiooni alusel, mis oli ettenähtamatu ja mille sisu ei ole teada.

Viies väide: Üldkohus rikkus ELL artikleid 4 ja 5, kasutades lubamatult riigiabi käsitlevaid õigusnorme liikmesriikide otsese maksustamise reeglite ühtlustamiseks.

---

(1)  Komisjoni 21. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2016/2326 riigiabi SA.38375 (2014/C ex 2014/NN) kohta, mida Luksemburg andis Fiatile (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7152 all) (ELT 2016, L 351, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/42

---

Rumeenia 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-391/17: Rumeenia versus komisjon

(kohtuasi C-899/19 P)

(2020/C 54/46)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Apellant: Rumeenia (esindajad: E. Gane, L. Lițu, M. Chicu)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Ungari

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | rahuldada apellatsioonkaebus, tühistada täielikult Üldkohtu kohtuotsus kohtuasjas T-391/17, teha ise otsus kohtuasjas T-391/17, rahuldades otsuse (EL) 2017/652 tühistamise hagi |
| --- | --- |

—

rahuldada apellatsioonkaebus, tühistada täielikult Üldkohtu kohtuotsus kohtuasjas T-391/17, teha ise otsus kohtuasjas T-391/17, rahuldades otsuse (EL) 2017/652 tühistamise hagi

või

| — | rahuldada apellatsioonkaebus, tühistada täielikult Üldkohtu kohtuotsus kohtuasjas T-391/17 ja saata kohtuasi T-391/17 uueks arutamiseks tagasi Euroopa Liidu Üldkohtule, kes uues otsuses rahuldaks tühistamishagi ning tühistaks otsuse (EL) 2017/652; |
| --- | --- |

—

rahuldada apellatsioonkaebus, tühistada täielikult Üldkohtu kohtuotsus kohtuasjas T-391/17 ja saata kohtuasi T-391/17 uueks arutamiseks tagasi Euroopa Liidu Üldkohtule, kes uues otsuses rahuldaks tühistamishagi ning tühistaks otsuse (EL) 2017/652;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| A. | Liidu pädevust puudutavate EL lepingu sätete rikkumine

  Üldkohus rikkus õigusnormi sellega, et rikkudes Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 2 sätestatud pädevuse andmise põhimõtet, võrdsustas ta ELTL artiklis 2 loetletud väärtused konkreetse/objektiivse Euroopa Liidu pädevusse kuuluva tegevusega ja kutsus komisjoni üles esitama konkreetseid õigusakte, mille peamine eesmärk on rahvus- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste ning rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamine. |
| --- | --- |

A.

Liidu pädevust puudutavate EL lepingu sätete rikkumine

Üldkohus rikkus õigusnormi sellega, et rikkudes Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 2 sätestatud pädevuse andmise põhimõtet, võrdsustas ta ELTL artiklis 2 loetletud väärtused konkreetse/objektiivse Euroopa Liidu pädevusse kuuluva tegevusega ja kutsus komisjoni üles esitama konkreetseid õigusakte, mille peamine eesmärk on rahvus- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste ning rikkaliku kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamine.

| B. | ELTL artikli 296 lõike 2 rikkumine

  Üldkohus tõlgendas komisjoni põhjendamiskohustuse osas ELTL artikli 296 lõiget 2 vääralt, leides ekslikult, et antud juhtumi asjaoludel on seda kohustust järgitud, kuigi komisjon ei toonud esile õiguslikke kaalutlusi, millel oli keskne tähtsus otsuse (EL) 2017/652 vastuvõtmisel, ja muutis ka oluliselt oma varem avaldatud seisukohta, täpsustamata, millised muutused õigustasid tema uut seisukohta. |
| --- | --- |

B.

ELTL artikli 296 lõike 2 rikkumine

Üldkohus tõlgendas komisjoni põhjendamiskohustuse osas ELTL artikli 296 lõiget 2 vääralt, leides ekslikult, et antud juhtumi asjaoludel on seda kohustust järgitud, kuigi komisjon ei toonud esile õiguslikke kaalutlusi, millel oli keskne tähtsus otsuse (EL) 2017/652 vastuvõtmisel, ja muutis ka oluliselt oma varem avaldatud seisukohta, täpsustamata, millised muutused õigustasid tema uut seisukohta.

| C. | Menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab hageja huve

  Arvestades asjaolu, et kohtuasja T-391/17 menetluse suulises osas keskenduti aruteludes Euroopa Kohtu juhise kohaselt ainult tühistamishagi vastuvõetavuse aspektidele, samas kui vaidlustatud kohtuotsuses käsitles kohus üksnes asja sisulisi aspekte, siis rikuti menetluse korrakohase läbiviimise norme. |
| --- | --- |

C.

Menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab hageja huve

Arvestades asjaolu, et kohtuasja T-391/17 menetluse suulises osas keskenduti aruteludes Euroopa Kohtu juhise kohaselt ainult tühistamishagi vastuvõetavuse aspektidele, samas kui vaidlustatud kohtuotsuses käsitles kohus üksnes asja sisulisi aspekte, siis rikuti menetluse korrakohase läbiviimise norme.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/43

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. detsembril 2019 – One Voice ja Ligue pour la protection des oiseaux versus Ministre de la Transition écologique et solidaire

(kohtuasi C-900/19)

(2020/C 54/47)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: One Voice ja Ligue pour la protection des oiseaux

Vastustaja: Ministre de la Transition écologique et Solitaire

Menetlusse astuja: Fédération nationale des Chasseurs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (1) artikli 9 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda liikmesriikidel lubada kasutada püüdmise või surmamise vahendeid, seadiseid ja viise, mis võivad tingida – kasvõi vähesel määral ja üksnes ajutiselt ‒ kaaspüügi? Kui jah, siis missugustest kriteeriumidest ‒ mis on seotud eeskätt selle kaaspüügi piiratud osakaalu või ulatusega, asjaoluga, et lubatud küttimisviis ei too põhimõtteliselt kaasa surma, ning kohustusega lasta kogemata püütud isendid ilma tõsiste kahjustusteta vabadusse ‒ võib lähtuda, et pidada nende õigusnormidega kehtestatud valikulisuse kriteeriumi täidetuks? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (1) artikli 9 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda liikmesriikidel lubada kasutada püüdmise või surmamise vahendeid, seadiseid ja viise, mis võivad tingida – kasvõi vähesel määral ja üksnes ajutiselt ‒ kaaspüügi? Kui jah, siis missugustest kriteeriumidest ‒ mis on seotud eeskätt selle kaaspüügi piiratud osakaalu või ulatusega, asjaoluga, et lubatud küttimisviis ei too põhimõtteliselt kaasa surma, ning kohustusega lasta kogemata püütud isendid ilma tõsiste kahjustusteta vabadusse ‒ võib lähtuda, et pidada nende õigusnormidega kehtestatud valikulisuse kriteeriumi täidetuks?

| 2. | Kas 30. novembri 2009. aasta direktiivi tuleb tõlgendada nii, et eesmärk kaitsta traditsiooniliste lindude küttimisviiside ja -vahendite kasutamist puhkeaja veetmisega seonduvatel eesmärkidel võib olukorras, kus kõik niisuguse erandi tegemiseks sama lõike punktis c sätestatud tingimused on täidetud, õigustada seda, et puudub muu rahuldav lahendus direktiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses ning seega on võimalik teha erand direktiivi artiklis 8 sätestatud keelust kasutada neid küttimisviise ja -vahendeid? |
| --- | --- |

2.

Kas 30. novembri 2009. aasta direktiivi tuleb tõlgendada nii, et eesmärk kaitsta traditsiooniliste lindude küttimisviiside ja -vahendite kasutamist puhkeaja veetmisega seonduvatel eesmärkidel võib olukorras, kus kõik niisuguse erandi tegemiseks sama lõike punktis c sätestatud tingimused on täidetud, õigustada seda, et puudub muu rahuldav lahendus direktiivi artikli 9 lõike 1 tähenduses ning seega on võimalik teha erand direktiivi artiklis 8 sätestatud keelust kasutada neid küttimisviise ja -vahendeid?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT 2010, L 20, lk 7).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/43

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Poola) 10. detsembril 2019 – E. Sp. z o.o versus K.S.

(kohtuasi C-904/19)

(2020/C 54/48)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hageja: E. Sp. z o.o

Kostja: K.S.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 7 lõiget 1 ja selle põhjendusi 20 ja 24, mille kohaselt peaksid lepingud olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust ning liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada, koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (2), mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, artikli 10 lõigetega 1 ja 2 ning selle direktiivi põhjendusega 31 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus tsiviilmenetluse seadustiku (Kodeks postępowania cywilnego) artikli 339 lõike 2 selline tõlgendus, et tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 sätted võimaldavad: teha tagaseljaotsuse tarbijalaenu tagasimaksmise asjas ka juhul, kui hageja ei ole esitanud tarbijalaenu lepingut ning seetõttu ei ole analüüsitud, kas see leping sisaldab võimalikke ebaõiglasi lepingutingimusi, ja kui ei ole kontrollitud, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, võimaldades samas toetuda tagaseljaotsust tehes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta, analüüsimata asitõendeid „põhjendatud kahtluste“ seisukohalt selle õigusnormi tähenduses?
  Kas Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2015. aasta otsuse ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, punkt 62), 10. septembri 2014. aasta otsuse Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, punkt 56), 6. oktoobri 2009. aasta otsuse Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, punkt 47) alusel on võimalik tõlgendada tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõiget 2 ka nii, et on võimalik kuulutada tagaseljaotsus välja tarbijalaenu tagasimaksmise asjas, milles hageja ei ole lisanud hagile lepingut, uurimata, kas see leping võib sisaldada ebaõiglasi lepingutingimusi, samuti kontrollimata, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, toetudes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (1) artikli 7 lõiget 1 ja selle põhjendusi 20 ja 24, mille kohaselt peaksid lepingud olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust ning liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada, koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (2), mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, artikli 10 lõigetega 1 ja 2 ning selle direktiivi põhjendusega 31 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus tsiviilmenetluse seadustiku (Kodeks postępowania cywilnego) artikli 339 lõike 2 selline tõlgendus, et tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 sätted võimaldavad: teha tagaseljaotsuse tarbijalaenu tagasimaksmise asjas ka juhul, kui hageja ei ole esitanud tarbijalaenu lepingut ning seetõttu ei ole analüüsitud, kas see leping sisaldab võimalikke ebaõiglasi lepingutingimusi, ja kui ei ole kontrollitud, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, võimaldades samas toetuda tagaseljaotsust tehes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta, analüüsimata asitõendeid „põhjendatud kahtluste“ seisukohalt selle õigusnormi tähenduses?

Kas Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2015. aasta otsuse ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, punkt 62), 10. septembri 2014. aasta otsuse Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, punkt 56), 6. oktoobri 2009. aasta otsuse Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, punkt 47) alusel on võimalik tõlgendada tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõiget 2 ka nii, et on võimalik kuulutada tagaseljaotsus välja tarbijalaenu tagasimaksmise asjas, milles hageja ei ole lisanud hagile lepingut, uurimata, kas see leping võib sisaldada ebaõiglasi lepingutingimusi, samuti kontrollimata, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, toetudes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta?

| 2. | Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 7 lõiget 1 ja selle põhjendusi 20 ja 24, mille kohaselt peaksid lepingud olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust ning liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada, koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, artikli 10 lõigetega 1 ja 2 ning selle direktiivi põhjendusega 31 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 selline tõlgendus, et tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 sätted takistavad liikmesriigi kohtul analüüsida hageja esitatud tarbijalaenu lepingut veendumaks, et leping ei sisalda ebaõiglasi lepingutingimusi, kontrollida, et leping sisaldab kõiki seaduses ette nähtud elemente, võimaldades samas tagaseljaotsust tehes toetuda vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta, analüüsimata asitõendeid „põhjendatud kahtluste“ seisukohalt selle õigusnormi tähenduses?
  Kas Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2015. aasta otsuse ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, punkt 62), 10. septembri 2014. aasta otsuse Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, punkt 56), 6. oktoobri 2009. aasta otsuse Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, punkt 47) põhjal on võimalik tõlgendada tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 § 2 ka nii, et tagaseljaotsuse saab teha ka tarbijalaenu tagasimaksmise asjas, uurimata hageja poolt hagile lisatud lepingut ja veendumata, kas see leping võib sisaldada ebaõiglasi lepingutingimusi, samuti kontrollimata, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, toetudes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 7 lõiget 1 ja selle põhjendusi 20 ja 24, mille kohaselt peaksid lepingud olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles ning tarbijale tuleks anda tegelik võimalus kõigi tingimustega põhjalikult tutvuda, kusjuures kahtluse korral tuleks kohaldada tarbijale kõige soodsamat tõlgendust ning liikmesriikide kohtutel või haldusasutustel peavad olema piisavad ja tõhusad vahendid, et ebaõiglaste tingimuste seadmist tarbijalepingutes takistada, koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, artikli 10 lõigetega 1 ja 2 ning selle direktiivi põhjendusega 31 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 selline tõlgendus, et tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 lõike 2 sätted takistavad liikmesriigi kohtul analüüsida hageja esitatud tarbijalaenu lepingut veendumaks, et leping ei sisalda ebaõiglasi lepingutingimusi, kontrollida, et leping sisaldab kõiki seaduses ette nähtud elemente, võimaldades samas tagaseljaotsust tehes toetuda vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta, analüüsimata asitõendeid „põhjendatud kahtluste“ seisukohalt selle õigusnormi tähenduses?

Kas Euroopa Kohtu 1. oktoobri 2015. aasta otsuse ERSTE Bank Hungary (C-32/14, EU:C:2015:637, punkt 62), 10. septembri 2014. aasta otsuse Kušionova (C-34/13, EU:C:2014:2189, punkt 56), 6. oktoobri 2009. aasta otsuse Asturcom Telecomunicaciones (C-40/08, EU:C:2009:615, punkt 47) põhjal on võimalik tõlgendada tsiviilmenetluse seadustiku artikli 339 § 2 ka nii, et tagaseljaotsuse saab teha ka tarbijalaenu tagasimaksmise asjas, uurimata hageja poolt hagile lisatud lepingut ja veendumata, kas see leping võib sisaldada ebaõiglasi lepingutingimusi, samuti kontrollimata, kas leping sisaldab kõiki seadusega nõutavaid elemente, toetudes vaid hageja poole väidetele asjaolude kohta?

---

(1)  EÜT 1993, L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02,lk 288.

(2)  ELT 2008, L 133, lk 66

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/45

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku (Poola) 13. detsembril 2019 – CNP spółka z o.o. versus Gefion Insurance A/S

(kohtuasi C-913/19)

(2020/C 54/49)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy w Białymstoku

Põhikohtuasja pooled

Hageja: CNP spółka z o.o.

Kostja: Gefion Insurance A/S

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 13 lõiget 2 koostoimes artikliga 10 tuleb tõlgendada nii, et ettevõtja, kes omandas kahjustatud isikult vastutuskindlustuse nõude kindlustusseltsi vastu, ja selle kindlustusseltsi vahelises kohtuvaidluses ei ole välistatud kohtualluvuse kindlaksmääramine kooskõlas nimetatud määruse artikli 7 punktiga 2 või artikli 7 punktiga 5? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (1) artikli 13 lõiget 2 koostoimes artikliga 10 tuleb tõlgendada nii, et ettevõtja, kes omandas kahjustatud isikult vastutuskindlustuse nõude kindlustusseltsi vastu, ja selle kindlustusseltsi vahelises kohtuvaidluses ei ole välistatud kohtualluvuse kindlaksmääramine kooskõlas nimetatud määruse artikli 7 punktiga 2 või artikli 7 punktiga 5?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigis tegutsev äriühing, kes käsitleb varakahjusid mootorsõidukite valdajate kohustusliku vastutuskindlustuse raames, tegutsedes teises liikmesriigis asutatud kindlustusseltsiga sõlmitud lepingu alusel, on selle kindlustusseltsi filiaal, esindus või muu üksus? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigis tegutsev äriühing, kes käsitleb varakahjusid mootorsõidukite valdajate kohustusliku vastutuskindlustuse raames, tegutsedes teises liikmesriigis asutatud kindlustusseltsiga sõlmitud lepingu alusel, on selle kindlustusseltsi filiaal, esindus või muu üksus?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et see loob sõltumatu aluse selle liikmesriigi kohtualluvusele, kus kahju tekitanud juhtum on toimunud või võib toimuda ning kus võlausaldaja, kes kahjustatud isikult kohustusliku vastutuskindlustuse raames nõude omandas, esitab hagi teises liikmesriigis asutatud kindlustusseltsi vastu? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et see loob sõltumatu aluse selle liikmesriigi kohtualluvusele, kus kahju tekitanud juhtum on toimunud või võib toimuda ning kus võlausaldaja, kes kahjustatud isikult kohustusliku vastutuskindlustuse raames nõude omandas, esitab hagi teises liikmesriigis asutatud kindlustusseltsi vastu?

---

(1)  ELT 2012, L 351, lk 1.

---

Üldkohus

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/46

---

Üldkohtu 17. detsembri 2019. aasta otsus – Poola versus komisjon

(kohtuasi T-21/18) (1)

(EAGF ja EAFRD - Rahastamisest välja jäetud kulud - Puu- ja köögiviljasektor - Toetus tootjarühmadele - Poola tehtud kulutused - Puudused põhi- ja teisestes kontrollides - Tunnustamiskavade ja tunnustamiskriteeriumide kontrollid - Abitaotluste kontroll - Tootjarühmade abikõlblikkus - Majanduslik järjepidevus - Investeeringute vajalikkus ja abikõlblikkus - Kulude mõistlikkus - Süsteemsed puudused - Oht EAGF-i jaoks - Parandusmeetmed - Kindlasummalised 25 % suurused korrektsioonid)

(2020/C 54/50)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindajad: B. Majczyna, M. Pawlicka ja D. Krawczyk)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Lewis ja A. Stobiecka-Kuik)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue osaliselt tühistada komisjoni 8. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2014, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2017, L 292, lk 61).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Poola Vabariigilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud ja jätta Poola Vabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

2.

Mõista Poola Vabariigilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud ja jätta Poola Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 104, 19.3.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/47

---

Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Bulgaaria versus komisjon

(kohtuasi T-22/18) (1)

(EAGF ja EAFRD - Rahastamisest välja jäetud kulud - Poola tehtud kulutused - Maaelu areng - Kohapealse kontrolli kvaliteet - Rahastamiskõlblikkuse ja valiku kriteeriumide kontroll - Finantskorrektsioonid - Järelkontrollid - Finantskorrektuuride arvutamise meetod - Kordumine - Parandusmeetmed - Vastavuse kontrollimise menetlus - Õiguskindlus - Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte - Proportsionaalsus)

(2020/C 54/51)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Pooled

Hageja: Bulgaaria Vabariik (esindajad: E. Petranova ja L. Zaharieva)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Aquilina, G. Koleva ja V. Bottka)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue osaliselt tühistada komisjoni 8. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2014, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2017, L 292, lk 61).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Bulgaaria Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Bulgaaria Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 104, 19.3.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/47

---

Üldkohtu 19. septembri 2019. aasta otsus – Wehrheim versus EKP

(kohtuasi T-100/18) (1)

(Avalik teenistus - EKP personal - Töötasu - Kodumaalt lahkumise toetus - Tühistamine - Vastutus - Varaline ja mittevaraline kahju - Ametialane eksimus)

(2020/C 54/52)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Christine Wehrheim (Offenbach, Saksamaa) (esindaja: advokaat N. de Montigny)

Kostja: Euroopa Keskpank (esindajad: F. von Lindeiner ja A. Andrzejewska, keda abistas advokaat B. Wägenbaur)

Ese

ELTL artikli 270 ja Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50a alusel esitatud nõue, millega palutakse hüvitada varaline ja mittevaraline kahju, mis hagejale väidetavalt tekitati EKP vea tõttu hageja rahaliste õiguste kindlaksmääramisel tema teenistusse võtmise hetkel, mille tõttu talle määrati kodumaalt lahkumise toetus, mis hiljem tühistati.

Resolutsioon

| 1. | Mõista Euroopa Keskpangalt (EKP) Christine Wehrheimi kasuks mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 1 000 eurot, millele lisandub alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni 1 000 euro tasumise kuupäevani intress EKP poolt põhilistele refinantseerimistehingutele kehtestatud määras, suurendatuna 3,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

1.

Mõista Euroopa Keskpangalt (EKP) Christine Wehrheimi kasuks mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 1 000 eurot, millele lisandub alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni 1 000 euro tasumise kuupäevani intress EKP poolt põhilistele refinantseerimistehingutele kehtestatud määras, suurendatuna 3,5 protsendipunkti võrra.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta Christine Wehrheimi ja EKP kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Christine Wehrheimi ja EKP kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 152, 30.4.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/48

---

Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Kreeka versus komisjon

(kohtuasi T-295/18) (1)

(EAGF ja EAFRD - Rahastamisest välja jäetud kulud - Kreeka tehtud kulutused - Maaelu areng - Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused - Põhikontrollid - Kindlamääraline finantskorrektsioon)

(2020/C 54/53)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: G. Kanellopoulos, I. Pachi, A. Vasilopoulou ja E. Chroni)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Triantafyllou ja J. Aquilina)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagi nõudega osaliselt tühistada komisjoni 27. veebruari 2018. aasta rakendusotsus, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2018, L 59, lk 3).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 249, 16.7.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/49

---

Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – Sta*Ware EDV Beratung versus EUIPO – Accelerate IT Consulting (businessNavi)

(kohtuasi T-383/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Tühistamismenetlus - Euroopa Liidu kujutismärk businessNavi - Kaubamärgi tegelik kasutamine - Osaliselt tühistatuks tunnistamine - Määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkt a ja lõige 2 (nüüd määruse 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkt a ja lõige 2))

(2020/C 54/54)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Sta*Ware EDV Beratung GmbH (Starnberg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Bölling ja M. Graf)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: S. Hanne)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Accelerate IT Consulting GmbH (Ahlen, Saksamaa) (esindaja: advokaat H. Hoffmann)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 2. mai 2018. aasta otsuse (asi R 434/2017-5) peale, mis käsitleb Sta*Ware EDV Beratungi ja Accelerate IT Consultingu vahelist tühistamismenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Sta*Ware EDV Beratung GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Sta*Ware EDV Beratung GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 294, 20.8.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/50

---

Üldkohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus – XG versus komisjon

(kohtuasi T-504/18) (1)

(Institutsioonis infotehnoloogiateenuseid osutava eraõigusliku äriühingu personal - Komisjoni ruumidesse sissepääsu andmisest keeldumine - Akti vastuvõtja pädevus)

(2020/C 54/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: XG (esindajad: advokaadid S. Kaisergruber ja A. Burghelle-Vernet)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Ehrbar ja T. Bohr)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 3. juuli 2018. aasta otsus, millega säilitatakse sissepääsu keeld tema ruumidesse.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuli 2018. aasta otsus, millega säilitatakse XG sissepääsu keeld komisjoni ruumidesse. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuli 2018. aasta otsus, millega säilitatakse XG sissepääsu keeld komisjoni ruumidesse.

| 2. | Mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja komisjonilt.

---

(1)  ELT C 373, 15.10.2018.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/50

---

Üldkohtu presidendi 7. novembri 2019. aasta määrus – AMVAC Netherlands versus komisjon

(kohtuasi T-317/19 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Taimekaitsevahendid - Määrus (EÜ) nr 1107/2009 - Toimeaine „etoprofoss“ - Toimeaine turuleviimiseks heakskiidu andmise nõuded - Täitmise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2020/C 54/56)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: AMVAC Netherlands AB (Amsterdam, Madalmaad) (esindajad: advokaadid C. Mereu, M. Grunchard ja S. Englebert)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castilla-Contreras ja I. Naglis)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud nõue kohaldada ajutisi meetmeid, et peatada komisjoni 28. veebruari 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/344, milles käsitletakse toimeaine etoprofossi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT 2019, L 62, lk 7), täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/51

---

21. oktoobril 2019 esitatud hagi – Wagenknecht versus ülemkogu

(kohtuasi T-715/19)

(2020/C 54/57)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Lukáš Wagenknecht (Pardubice, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat A. Dolejská)

Kostja: Euroopa Ülemkogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada, et Euroopa Ülemkogu jättis seadust rikkudes tegutsemata Tšehhi peaministri Andrej Babiši huvide konflikti suhtes seoses liidu eelarvega. |
| --- | --- |

—

tunnistada, et Euroopa Ülemkogu jättis seadust rikkudes tegutsemata Tšehhi peaministri Andrej Babiši huvide konflikti suhtes seoses liidu eelarvega.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et hageja kutsus Euroopa Ülemkogu 5. juunil 2019 kirjas üles tegema toimingut ja saatis ülemkogule 10. juunil 2019 ELTL artikli 265 alusel üleskutse teha toiming, paludes tal mitte kutsuda Andrej Babišit, kellel väidetavalt oli huvide konflikt, ülemkogu 20. juuni 2019. aasta kohtumisele, kus päevakorra 4. punkti all arutati liidu eelarvet.






  — | Hageja märgib, et sellele vaatamata oli Tšehhi peaminister Andrej Babiš, kellel väidetavalt oli huvide konflikt, 20. juunil 2019 kohal ülemkogu kohtumisel, kus päevakorra 4. punkti all arutati liidu eelarvet. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et hageja kutsus Euroopa Ülemkogu 5. juunil 2019 kirjas üles tegema toimingut ja saatis ülemkogule 10. juunil 2019 ELTL artikli 265 alusel üleskutse teha toiming, paludes tal mitte kutsuda Andrej Babišit, kellel väidetavalt oli huvide konflikt, ülemkogu 20. juuni 2019. aasta kohtumisele, kus päevakorra 4. punkti all arutati liidu eelarvet.

—

Hageja märgib, et sellele vaatamata oli Tšehhi peaminister Andrej Babiš, kellel väidetavalt oli huvide konflikt, 20. juunil 2019 kohal ülemkogu kohtumisel, kus päevakorra 4. punkti all arutati liidu eelarvet.

| 2. | Teine väide, et ülemkogu vastus hageja üleskutsele teha toiming ei olnud veenev, see oli vastuoluline ja jättis seisukoha määratlemata. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et ülemkogu vastus hageja üleskutsele teha toiming ei olnud veenev, see oli vastuoluline ja jättis seisukoha määratlemata.

| 3. | Kolmas väide, et hageja on isiklikult puudutatud asjaolust, et ülemkogu ei jätnud A. Babišit kõrvale liidu tulevase eelarve aruteludest ülemkogu kohtumisel, kuna:






  i. | huvide konfliktiga isiku kõrvaldamiseks ülemkogu kohtumiselt ei ole vaja ühtki teist vaheakti ja |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et hageja on isiklikult puudutatud asjaolust, et ülemkogu ei jätnud A. Babišit kõrvale liidu tulevase eelarve aruteludest ülemkogu kohtumisel, kuna:

i.

huvide konfliktiga isiku kõrvaldamiseks ülemkogu kohtumiselt ei ole vaja ühtki teist vaheakti ja

| ii. | hageja õiguslikku olukorda mõjutab see, et ta on: (a) Tšehhi Senati valitud esindaja, kelle ülesanne on viia selleks loodud Senati erikomitee liikmena läbi uurimine Tšehhi peaministri väidetava huvide konflikti osas, ja (b) Tšehhi peaministri juhitud ANO 2011 partei kandidaatide tulevane konkurent. |
| --- | --- |

ii.

hageja õiguslikku olukorda mõjutab see, et ta on: (a) Tšehhi Senati valitud esindaja, kelle ülesanne on viia selleks loodud Senati erikomitee liikmena läbi uurimine Tšehhi peaministri väidetava huvide konflikti osas, ja (b) Tšehhi peaministri juhitud ANO 2011 partei kandidaatide tulevane konkurent.

| 4. | Neljas väide, et hageja isiklik puutumus seoses ülemkogu väidetava tegevusetusega Tšehhi peaministri A. Babiši väidetava huvide konflikti suhtes, tuleneb järgmisest:






  i. | konstitutsiooniline kohustus kontrollida liidu õigusaktide, seal hulgas liidu eelarve (mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027) nõuetekohast vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et hageja isiklik puutumus seoses ülemkogu väidetava tegevusetusega Tšehhi peaministri A. Babiši väidetava huvide konflikti suhtes, tuleneb järgmisest:

i.

konstitutsiooniline kohustus kontrollida liidu õigusaktide, seal hulgas liidu eelarve (mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027) nõuetekohast vastuvõtmist;

| ii. | konstitutsiooniline kohustus, mis seisneb õiguses kontrollida Tšehhi peaministri tegevust ülemkogul, seal hulgas kohustus täita vastutustundlikult Senati erikomitee liikme rolli, kelle ülesanne on uurida Tšehhi peaministri A. Babiši väidetavat huvide konflikti; |
| --- | --- |

ii.

konstitutsiooniline kohustus, mis seisneb õiguses kontrollida Tšehhi peaministri tegevust ülemkogul, seal hulgas kohustus täita vastutustundlikult Senati erikomitee liikme rolli, kelle ülesanne on uurida Tšehhi peaministri A. Babiši väidetavat huvide konflikti;

| iii. | hageja valimine Tšehhi Senatisse 2018. aastal, võisteldes Tšehhi peaministri juhitud ANO 2011 kandidaatidega.
  Hageja väidab, et Üldkohtu keeldumine käesoleva asja läbivaatamisest võrduks õigusemõistmisest keeldumisega, mis viib selleni, et liikmesriikide parlamentide liikmetel on tegelikult võimatu kontrollida oma valitsuse liikmete toiminguid ülemkogul või nõukogus. |
| --- | --- |

iii.

hageja valimine Tšehhi Senatisse 2018. aastal, võisteldes Tšehhi peaministri juhitud ANO 2011 kandidaatidega.

Hageja väidab, et Üldkohtu keeldumine käesoleva asja läbivaatamisest võrduks õigusemõistmisest keeldumisega, mis viib selleni, et liikmesriikide parlamentide liikmetel on tegelikult võimatu kontrollida oma valitsuse liikmete toiminguid ülemkogul või nõukogus.

| 5. | Viies väide, et ülemkogul lasub ELTL artikli 325 lõike 1 ja finantsmääruse (1) artikli 61 lõike 1 alusel kohustus tegutseda huvide konflikti vastu.






  — | Hageja väidab, et kõik tingimused ülemkogu toimingu tegemise – st Tšehhi peaministri A. Babiši väidetava huvide konflikti ärahoidmise või neutraliseerimise – kohustuse tekkimiseks on täidetud. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et ülemkogul lasub ELTL artikli 325 lõike 1 ja finantsmääruse (1) artikli 61 lõike 1 alusel kohustus tegutseda huvide konflikti vastu.

—

Hageja väidab, et kõik tingimused ülemkogu toimingu tegemise – st Tšehhi peaministri A. Babiši väidetava huvide konflikti ärahoidmise või neutraliseerimise – kohustuse tekkimiseks on täidetud.

| 6. | Kuues väide, et rikuti ELTL artikli 325 lõikest 1 ja finantsmääruse artikli 61 lõikest 1 tulenevat ülemkogu kohustust tegutseda. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikuti ELTL artikli 325 lõikest 1 ja finantsmääruse artikli 61 lõikest 1 tulenevat ülemkogu kohustust tegutseda.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/52

---

20. novembril 2019 esitatud hagi – HC versus komisjon

(kohtuasi T-804/19)

(2020/C 54/58)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: HC (esindajad: advokaadid G. Pandey ja V. Villante)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 20. augusti 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel 17. aprillil 2019 esitatud hageja kaebus, sealhulgas 50 000 euro hüvitamise nõude rahuldamata jätmine; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) 20. augusti 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel 17. aprillil 2019 esitatud hageja kaebus, sealhulgas 50 000 euro hüvitamise nõude rahuldamata jätmine;

| — | tühistada EPSO/konkursikomisjoni 21. märtsi 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja nõue vaadata läbi konkursikomisjoni otsus, millega teda ei lubatud konkursi järgmisse etappi; |
| --- | --- |

—

tühistada EPSO/konkursikomisjoni 21. märtsi 2019. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja nõue vaadata läbi konkursikomisjoni otsus, millega teda ei lubatud konkursi järgmisse etappi;

| — | tühistada EPSO kasutajakontol internetis tehtud 28. jaanuari 2019. aasta otsus, millega hagejat ei kantud esialgsesse loetellu ametnikest, kes konkursiks EPSO/AD/363/18 välja valiti; |
| --- | --- |

—

tühistada EPSO kasutajakontol internetis tehtud 28. jaanuari 2019. aasta otsus, millega hagejat ei kantud esialgsesse loetellu ametnikest, kes konkursiks EPSO/AD/363/18 välja valiti;

| — | tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/363/18 teade, mis avaldati 11. oktoobril 2018, (1) ning tervikuna selle tagajärjel koostatud esialgne loetelu ametnikest, kes valiti välja, et osaleda eespool nimetatud konkursil, ja/või tunnistada see õigusvastaseks ja kohaldamatuks hageja suhtes ELTL artikli 277 alusel; |
| --- | --- |

—

tühistada avaliku konkursi EPSO/AD/363/18 teade, mis avaldati 11. oktoobril 2018, (1) ning tervikuna selle tagajärjel koostatud esialgne loetelu ametnikest, kes valiti välja, et osaleda eespool nimetatud konkursil, ja/või tunnistada see õigusvastaseks ja kohaldamatuks hageja suhtes ELTL artikli 277 alusel;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks välja 50 000 eurot kahju eest, mis tekitati eespool nimetatud vaidlustatud otsustega; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks välja 50 000 eurot kahju eest, mis tekitati eespool nimetatud vaidlustatud otsustega;

| — | kõigepealt tunnistada vajadusel personalieeskirjade artikkel 90 kehtetuks ja käesolevas menetluses kohaldamatuks ELTL artikli 277 alusel. |
| --- | --- |

—

kõigepealt tunnistada vajadusel personalieeskirjade artikkel 90 kehtetuks ja käesolevas menetluses kohaldamatuks ELTL artikli 277 alusel.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et on tehtud ilmne hindamisviga hageja töökogemuse suhtes ja selles kontekstis ei ole täidetud otsuse põhjendamise kohustust ning on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 26 ja ELTL artiklit 296. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on tehtud ilmne hindamisviga hageja töökogemuse suhtes ja selles kontekstis ei ole täidetud otsuse põhjendamise kohustust ning on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 26 ja ELTL artiklit 296.

| 2. | Teine väide, et on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja hageja õigust olla ära kuulatud ning selles kontekstis põhjendamiskohustust ja ELTL artiklit 296. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja hageja õigust olla ära kuulatud ning selles kontekstis põhjendamiskohustust ja ELTL artiklit 296.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud 1958. aasta määruse nr 1 (2) artikleid 1, 2, 3 ja 4 ning selles kontekstis personalieeskirjade artikleid 1d ja 28 ning personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõike 1 punkti f ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud 1958. aasta määruse nr 1 (2) artikleid 1, 2, 3 ja 4 ning selles kontekstis personalieeskirjade artikleid 1d ja 28 ning personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõike 1 punkti f ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 4. | Neljas väide, et võimete sõel on personalieeskirjade artikleid 1d, 4, 7 ja 9 arvestades õigusvastane. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et võimete sõel on personalieeskirjade artikleid 1d, 4, 7 ja 9 arvestades õigusvastane.

---

(1)  ELT 2018, C 368A, lk 1.

(2)  Nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (ELT eriväljaanne 01/01, lk 3).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/53

---

4. detsembril 2019 esitatud hagi –JMS Sports versus EUIPO – Inter-Vion (spiraalsed juuksekummid)

(kohtuasi T-823/19)

(2020/C 54/59)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: JMS Sports sp. z o.o. (Łódź, Poola) (esindajad: advokaadid D. Piróg ja J. Słupski)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Inter-Vion S.A. (Varssavi, Poola)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune disainilahendus: ELi disainilahendus (spiraalsed juuksekummid) – ELi disainilahendus nr 1723 677-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 13. septembri 2019. aasta otsus asjas R 1573/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista EUIPO-lt välja kohtukulud ja hageja poolt EUIPO apellatsioonikoja menetluses kantud vältimatud kulud; |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt välja kohtukulud ja hageja poolt EUIPO apellatsioonikoja menetluses kantud vältimatud kulud;

| — | menetlusse astumise korral jätta menetlusse astuja kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

—

menetlusse astumise korral jätta menetlusse astuja kohtukulud tema enda kanda.

Väited

| — | Rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 5 lõiget 1 koostoimes artikli 7 lõikega 1; |
| --- | --- |

—

Rikutud on nõukogu määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 5 lõiget 1 koostoimes artikli 7 lõikega 1;

| — | rikutud on tõendamiskoormise jaotamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

rikutud on tõendamiskoormise jaotamise põhimõtteid;

| — | rikutud on menetluspoolte võrdõiguslikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

rikutud on menetluspoolte võrdõiguslikkuse põhimõtet.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/54

---

4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

(kohtuasi T-829/19)

(2020/C 54/60)

Hagiavalduse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Ústí nad Labem, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat T. Chleboun)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi BLEND 42 VODKA taotlus – registreerimistaotlus nr 12 945 879

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2531/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kostjalt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/55

---

4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 VODKA)

(kohtuasi T-830/19)

(2020/C 54/61)

Hagiavalduse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Ústí nad Labem, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat T. Chleboun)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: helesinist ja tumesinist värvi ELi kujutismärgi BLEND 42 VODKA taotlus – registreerimistaotlus nr 12 946 034

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2532/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kostjalt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/56 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/56

---

4. detsembril 2019 esitatud hagi – Palírna U Zeleného stromu versus EUIPO – Bacardi (BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA)

(kohtuasi T-831/19)

(2020/C 54/62)

Hagiavalduse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Palírna U Zeleného stromu a.s. (Ústí nad Labem, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat T. Chleboun)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Bacardi & Co. Ltd (Meyrin, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: valget, punast, halli, helesinist, tumesinist ja oranži värvi ELi kujutismärgi BLEND 42 FIRST CZECH BLENDED VODKA taotlus – registreerimistaotlus nr 12 946 182

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 5. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2533/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2; |
| --- | --- |

—

liita menetlused seoses hagidega kostja 5. septembri 2019. aasta otsuse peale asjades R 2531/2018-2, R 2532/2018-2 ja R 2533/2018-2;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista EUIPO-lt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt ja menetlusse astujalt välja hageja kohtukulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/57

---

16. detsembril 2019 esitatud hagi – Leonardo versus Frontex

(kohtuasi T-849/19)

(2020/C 54/63)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Leonardo SpA (Rooma, Itaalia) (esindajad: advokaadid M. Esposito, F. Caccioppoli ja G. Calamo)

Kostja: Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul teha asjas sisuline otsus ja tühistada allpool viidatud aktid; hageja palub samuti sisulise otsusega mõista kostjalt välja hüvitis kogu talle tekkinud ja tulevikus tekkiva otsese ja kaudse kahju eest, mis tuleneb – alusest olenemata – vaidlusaluse hanketeate õigusvastasusest. Palub menetlust korraldava meetmena: ekspertiisi määramist Üldkohtu kodukorra artiklite 91 punkti e ja artikli 96 mõttes, eesmärgiga teha kindlaks, et: a) vaidlustatud hanketeate klauslid on ebamõistlikud, ebavajalikud ning selle sektori õigusnormidega vastuolus; b) vaidlustatud klauslid takistavad Leonardol pakkumust koostada; c) ilmnevad otstarbelised põhjused kulutõhususe ja teostatavuse seisukohast hankemenetluse kaheks või enamaks osaks jaotamiseks. Palub mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud FRONTEX/OP/888/2019/JL/CG raamlepingu „Remotely Piloted Aircraft Systems (RPAS) for Medium Altitude Long Endurance Maritime Aerial Surveillance“ peale, mis avaldati 18. oktoobril 2019 Euroopa Liidu Teataja Lisas TED (Tenders Electronic Daily), viitega 2019/S 202-490010, ning vastavate lisatud dokumentide vastu, eelkõige:

| — | Invitation to Tender, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61915; |
| --- | --- |

—

Invitation to Tender, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61915;

| — | Financial Proposal, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61916; |
| --- | --- |

—

Financial Proposal, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61916;

| — | Declaration, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61917; |
| --- | --- |

—

Declaration, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61917;

| — | Annex I – Tender Specifications, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61918; |
| --- | --- |

—

Annex I – Tender Specifications, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61918;

| — | Tender Submission Form, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61919; |
| --- | --- |

—

Tender Submission Form, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61919;

| — | Draft Contract, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61921; |
| --- | --- |

—

Draft Contract, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61921;

| — | Agreement of non-disclosure, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61922; |
| --- | --- |

—

Agreement of non-disclosure, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61922;

| — | Appendix 1, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61924; |
| --- | --- |

—

Appendix 1, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61924;

| — | Appendix 2, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61925; |
| --- | --- |

—

Appendix 2, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61925;

| — | Appendix 3, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61926; |
| --- | --- |

—

Appendix 3, mis on kättesaadav veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-document.html?docId=61926;

| — | Parandus – Teade muudatuste või lisateabe kohta, mis avaldati Euroopa Liidu Teataja Lisas TED (Tenders Electronic Daily), viitega 2019/S 216-528930, |
| --- | --- |

—

Parandus – Teade muudatuste või lisateabe kohta, mis avaldati Euroopa Liidu Teataja Lisas TED (Tenders Electronic Daily), viitega 2019/S 216-528930,

| — | Parandus – Teade muudatuste või lisateabe kohta, mis avaldati Euroopa Liidu Teataja Lisas TED (Tenders Electronic Daily), viitega 2019/S 226-553006, |
| --- | --- |

—

Parandus – Teade muudatuste või lisateabe kohta, mis avaldati Euroopa Liidu Teataja Lisas TED (Tenders Electronic Daily), viitega 2019/S 226-553006,

| — | FRONTEX-i lex specialis’e alusel antud selgitused (mis on avaldatud veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-questions.html?cftId=5444); |
| --- | --- |

—

FRONTEX-i lex specialis’e alusel antud selgitused (mis on avaldatud veebilehel https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-questions.html?cftId=5444);

| — | 28. oktoobril 2019 FRONTEX-is peetud Informative Meeting’u protokoll; samuti kõik dokumendid, mis lähtuvad ülalviidatutest, on nendega seotud või tulenevad nendest. |
| --- | --- |

—

28. oktoobril 2019 FRONTEX-is peetud Informative Meeting’u protokoll; samuti kõik dokumendid, mis lähtuvad ülalviidatutest, on nendega seotud või tulenevad nendest.

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Hageja palub vaidlustatud aktid tühistada, sest need rikuvad läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja diskrimineerimise keelu põhimõtteid, põhjusel, et nende sisu on üldine ja ebaratsionaalne, või asjaolu tõttu, et need mõnel juhul kohustavad konkurente, hageja huve arvestades, täitma tehnilisi erinõudeid, mis on teenuste eesmärgi seisukohast täiesti kasutud, ebaproportsionaalsed, ülemäärased ja mittefunktsionaalsed või sellised, et need muudavad hageja osalemise võimatuks või teevad selle majanduslikult ülemäära koormavaks nii, et kahjustatakse pakkumuse konkurentsivõimet. Järelikult rikuvad need dokumendid üldise finantsmääruse (EL, Euratom) 2018/1046 (1) põhjendusi 96 ja 108 ning artikleid 160, 161, ja 166 ning kõnealuse määruse I lisa punkte 17.1, 17.3 ja 17.8, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/23/EL (2) ja 2014/24/EL (3). Lisaks on tegemist pädevuse ületamisega, mis avaldub proportsionaalsuse põhimõtte rikkumises, ebaloogilisuses, ekslikes eeldustes ja eelduste moonutamises, ebavõrdses kohtlemises, ebaõigluses ja võimu kuritarvitamises. |
| --- | --- |

1.

Hageja palub vaidlustatud aktid tühistada, sest need rikuvad läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja diskrimineerimise keelu põhimõtteid, põhjusel, et nende sisu on üldine ja ebaratsionaalne, või asjaolu tõttu, et need mõnel juhul kohustavad konkurente, hageja huve arvestades, täitma tehnilisi erinõudeid, mis on teenuste eesmärgi seisukohast täiesti kasutud, ebaproportsionaalsed, ülemäärased ja mittefunktsionaalsed või sellised, et need muudavad hageja osalemise võimatuks või teevad selle majanduslikult ülemäära koormavaks nii, et kahjustatakse pakkumuse konkurentsivõimet. Järelikult rikuvad need dokumendid üldise finantsmääruse (EL, Euratom) 2018/1046 (1) põhjendusi 96 ja 108 ning artikleid 160, 161, ja 166 ning kõnealuse määruse I lisa punkte 17.1, 17.3 ja 17.8, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/23/EL (2) ja 2014/24/EL (3). Lisaks on tegemist pädevuse ületamisega, mis avaldub proportsionaalsuse põhimõtte rikkumises, ebaloogilisuses, ekslikes eeldustes ja eelduste moonutamises, ebavõrdses kohtlemises, ebaõigluses ja võimu kuritarvitamises.

| 2. | Hageja palub vaidlustatud dokumendid kehtetuks tunnistada ka põhjusel, et kohtuasjas vaidlusalune leping jäeti osadeks jaotamata. Eelkõige viitab hageja üldise finantsmääruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 160 lõigete 1, 2 ja 3 rikkumisele, samuti kõnealuse määruse I lisa punkti 33.1 rikkumisele ja kõnealuse määruse I lisa punkti 18.2 kolmanda lisasätte kohaldamata jätmisele. |
| --- | --- |

2.

Hageja palub vaidlustatud dokumendid kehtetuks tunnistada ka põhjusel, et kohtuasjas vaidlusalune leping jäeti osadeks jaotamata. Eelkõige viitab hageja üldise finantsmääruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 160 lõigete 1, 2 ja 3 rikkumisele, samuti kõnealuse määruse I lisa punkti 33.1 rikkumisele ja kõnealuse määruse I lisa punkti 18.2 kolmanda lisasätte kohaldamata jätmisele.

| 3. | Hageja vaidlustab ka viidatud määruse artiklite 176 ja 179 rikkumise, põhjusel, et hankemenetluse dokumentides sisaldub säte, mis lubab osaleda kolmandate riikide üksustel. |
| --- | --- |

3.

Hageja vaidlustab ka viidatud määruse artiklite 176 ja 179 rikkumise, põhjusel, et hankemenetluse dokumentides sisaldub säte, mis lubab osaleda kolmandate riikide üksustel.

| 4. | Viimaseks, põhjusel, et dokumendid on õigusvastased, palub hageja hüvitada kogu talle tekkinud ja tulevikus tekkiva otsese ja kaudse kahju, mis tuleneb – alusest olenemata – kõnealuse hanketeate õigusvastasusest. |
| --- | --- |

4.

Viimaseks, põhjusel, et dokumendid on õigusvastased, palub hageja hüvitada kogu talle tekkinud ja tulevikus tekkiva otsese ja kaudse kahju, mis tuleneb – alusest olenemata – kõnealuse hanketeate õigusvastasusest.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT 2018, L 94, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65).

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/59

---

17. detsembril 2019 esitatud hagi – Tehrani versus EUIPO – Blue Genes (Earnest Sewn)

(kohtuasi T-853/19)

(2020/C 54/64)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Reza Hossein Khan Tehrani (Nordhorn, Saksamaa) (esindaja: advokaat D. Wiedemann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Blue Genes, Inc. (Gardena, California, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk Earnest Sewn – ELi kaubamärk nr 12 302 071

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 4. oktoobri 2019. aasta otsus asjas R 531/2018-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tühistada tühistamisosakonna 30. jaanuari 2019. aasta otsus asjas nr 12618 C, mis käsitles ELi kaubamärgi nr 12 302 071 Earnest Sewn kehtetuks tunnistamise taotlust; |
| --- | --- |

—

tühistada tühistamisosakonna 30. jaanuari 2019. aasta otsus asjas nr 12618 C, mis käsitles ELi kaubamärgi nr 12 302 071 Earnest Sewn kehtetuks tunnistamise taotlust;

| — | nõustuda, et ELi kaubamärgi nr 12 302 071 registreering on kehtiv; |
| --- | --- |

—

nõustuda, et ELi kaubamärgi nr 12 302 071 registreering on kehtiv;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/60

---

17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

(kohtuasi T-854/19)

(2020/C 54/65)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid L. Pechan ja N. Fangmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: RDS Design ApS (Allerød, Taani)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk MONTANA – ELi kaubamärk nr 10 708 881

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 14. oktoobri 2019. aasta otsus asjas R 2393/2018-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada Euroopa Liidu kaubamärk 869 610 asjaomaste kaupade ja teenustega seoses kehtetuks; |
| --- | --- |

—

rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada Euroopa Liidu kaubamärk 869 610 asjaomaste kaupade ja teenustega seoses kehtetuks;

| — | mõista kulud, sh apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kulud, sh apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja teiselt poolelt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/61

---

17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

(kohtuasi T-855/19)

(2020/C 54/66)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid L. Pechan ja N. Fangmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: RDS Design ApS (Allerød, Taani)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi MONTANA ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 211 278

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 14. oktoobri 2019. aasta otsus asjas R 1006/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 211 278 kehtetuks; |
| --- | --- |

—

rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 211 278 kehtetuks;

| — | mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/62

---

17. detsembril 2019 esitatud hagi – Franz Schröder versus EUIPO - RDS Design (MONTANA)

(kohtuasi T-856/19)

(2020/C 54/67)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Franz Schröder GmbH & Co. KG (Delbrück-Nordhagen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid L. Pechan ja N. Fangmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: RDS Design ApS (Allerød, Taani)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi MONTANA ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 869 610

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 14. oktoobri 2019. aasta otsus asjas R 2394/2018-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering nr 869 610 asjaomaste kaupade ja teenustega seoses kehtetuks; |
| --- | --- |

—

rahuldada kehtetuks tunnistamise taotlus ja tunnistada Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering nr 869 610 asjaomaste kaupade ja teenustega seoses kehtetuks;

| — | mõista kulud, sh apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kulud, sh apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja EUIPO-lt ja vastavalt olukorrale apellatsioonikoja teiselt poolelt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 ja lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/63

---

9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

(kohtuasi T-859/19)

(2020/C 54/68)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Alkemie Group sp. z o. o. (Gdynia, Poola) (esindaja: advokaat A. Korbela)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Mann & Schröder GmbH (Siegelsbach, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi ALKEMIE taotlus – registreerimistaotlus nr 16 417 644

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 16. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2230/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja Mann & Schröder GmbH-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja Mann & Schröder GmbH-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 17.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 54/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 54/63

---

9. detsembril 2019 esitatud hagi – Alkemie Group versus EUIPO – Mann & Schröder (ALKEMIE)

(kohtuasi T-860/19)

(2020/C 54/69)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Alkemie Group sp. z o. o. (Gdynia, Poola) (esindaja: advokaat A. Korbela)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Mann & Schröder GmbH (Siegelsbach, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi ALKEMIE taotlus – registreerimistaotlus nr 16 417 669

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 16. septembri 2019. aasta otsus asjas R 2231/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja Mann & Schröder GmbH-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja Mann & Schröder GmbH-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---