# Uradni list C 63/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 63 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6326. februar 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 63

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6326. februar 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 63/01 | Menjalni tečaji eura — 25. februar 2020 | 1 |
| 2020/C 63/02 | Sprejetje Sklepa Komisije o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o spremenjenem prehodnem nacionalnem načrtu iz člena 32 Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 63/01

Menjalni tečaji eura — 25. februar 2020

1

2020/C 63/02

Sprejetje Sklepa Komisije o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o spremenjenem prehodnem nacionalnem načrtu iz člena 32 Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 63/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9724 – Generali/UIR/Zaragoza) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 63/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9547 – Johnson & Johnson/Tachosil) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 63/05 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 6 |
| 2020/C 63/06 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 63/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9724 – Generali/UIR/Zaragoza) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

3

2020/C 63/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9547 – Johnson & Johnson/Tachosil) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 63/05

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

6

2020/C 63/06

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

17

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2020 – EAC/A02/2019 Program Erasmus+ ( UL C 373 5.11.2019 ) | 29 |

Popravki

Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2020 – EAC/A02/2019 Program Erasmus+ ( UL C 373 5.11.2019 )

( UL C 373 5.11.2019 )

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. februar 2020

(2020/C 63/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0840 |
| JPY | japonski jen | 119,92 |
| DKK | danska krona | 7,4701 |
| GBP | funt šterling | 0,83630 |
| SEK | švedska krona | 10,5688 |
| CHF | švicarski frank | 1,0605 |
| ISK | islandska krona | 139,30 |
| NOK | norveška krona | 10,1600 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,226 |
| HUF | madžarski forint | 337,41 |
| PLN | poljski zlot | 4,3012 |
| RON | romunski leu | 4,8098 |
| TRY | turška lira | 6,6688 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6442 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4403 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4445 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7160 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5166 |
| KRW | južnokorejski won | 1 315,68 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,4649 |
| CNY | kitajski juan | 7,6045 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4567 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 094,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5886 |
| PHP | filipinski peso | 55,360 |
| RUB | ruski rubelj | 70,7943 |
| THB | tajski bat | 34,390 |
| BRL | brazilski real | 4,7569 |
| MXN | mehiški peso | 20,6185 |
| INR | indijska rupija | 77,7240 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0840

JPY

japonski jen

119,92

DKK

danska krona

7,4701

GBP

funt šterling

0,83630

SEK

švedska krona

10,5688

CHF

švicarski frank

1,0605

ISK

islandska krona

139,30

NOK

norveška krona

10,1600

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,226

HUF

madžarski forint

337,41

PLN

poljski zlot

4,3012

RON

romunski leu

4,8098

TRY

turška lira

6,6688

AUD

avstralski dolar

1,6442

CAD

kanadski dolar

1,4403

HKD

hongkonški dolar

8,4445

NZD

novozelandski dolar

1,7160

SGD

singapurski dolar

1,5166

KRW

južnokorejski won

1 315,68

ZAR

južnoafriški rand

16,4649

CNY

kitajski juan

7,6045

HRK

hrvaška kuna

7,4567

IDR

indonezijska rupija

15 094,70

MYR

malezijski ringit

4,5886

PHP

filipinski peso

55,360

RUB

ruski rubelj

70,7943

THB

tajski bat

34,390

BRL

brazilski real

4,7569

MXN

mehiški peso

20,6185

INR

indijska rupija

77,7240

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/2

---

Sprejetje Sklepa Komisije o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o spremenjenem prehodnem nacionalnem načrtu iz člena 32 Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah

(2020/C 63/02)

Komisija je dne 21. februarja 2020 sprejela Sklep Komisije C(2020) 43 o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska o spremenjenem prehodnem nacionalnem načrtu iz člena 32 Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (1).

Ta dokument je na voljo na spletnem mestu: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9f54e7e7-c224-4ad1-9f92-6179ebe64f97?p=1&n=10&sort=modified_DESC.

---

(1)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9724 – Generali/UIR/Zaragoza)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 63/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Generali Shopping Centre Fund S.C.S. SICAV-SIF („GSCF“, Luksemburg), ki pripada skupini Assicurazioni Generali S.p.A. („Generali“, Italija), |
| --- | --- |

—

Generali Shopping Centre Fund S.C.S. SICAV-SIF („GSCF“, Luksemburg), ki pripada skupini Assicurazioni Generali S.p.A. („Generali“, Italija),

| — | Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Nemčija), ki pripada skupini DZ Bank AG („DZ Bank“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Nemčija), ki pripada skupini DZ Bank AG („DZ Bank“, Nemčija),

| — | Zaragoza Properties SOCIMI, S.A. („Zaragoza“, Španija). |
| --- | --- |

—

Zaragoza Properties SOCIMI, S.A. („Zaragoza“, Španija).

Podjetji GSCF in UIR pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Zaragoza.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za GSCF: investicijski sklad, ustanovljen leta 2019, s posebnim poudarkom na naložbah v nakupovalna središča v celinskem evropskem maloprodajnem sektorju in njihovem upravljanju. Pripada skupini Generali, tj. mednarodni skupini podjetij, dejavni v zavarovalništvu in finančnem sektorju, |
| --- | --- |

—

za GSCF: investicijski sklad, ustanovljen leta 2019, s posebnim poudarkom na naložbah v nakupovalna središča v celinskem evropskem maloprodajnem sektorju in njihovem upravljanju. Pripada skupini Generali, tj. mednarodni skupini podjetij, dejavni v zavarovalništvu in finančnem sektorju,

| — | za UIR: nepremičninska investicijska družba, specializirana za nepremičninske sklade za zasebne in institucionalne vlagatelje v Evropi, Ameriki, Aziji in Avstraliji. UIR je odvisno podjetje družbe Union Asset Management Holding AG (Nemčija), ki je investicijski del DZ Bank in njena odvisna družba, |
| --- | --- |

—

za UIR: nepremičninska investicijska družba, specializirana za nepremičninske sklade za zasebne in institucionalne vlagatelje v Evropi, Ameriki, Aziji in Avstraliji. UIR je odvisno podjetje družbe Union Asset Management Holding AG (Nemčija), ki je investicijski del DZ Bank in njena odvisna družba,

| — | za Zaragoza: poslovanje z nepremičninami, zlasti lastništvo, upravljanje in oddajanje v najem nakupovalnega središča in trgovskega parka Puerto Venecia v Zaragozi (Aragonija, Španija). |
| --- | --- |

—

za Zaragoza: poslovanje z nepremičninami, zlasti lastništvo, upravljanje in oddajanje v najem nakupovalnega središča in trgovskega parka Puerto Venecia v Zaragozi (Aragonija, Španija).

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9724 – Generali/UIR/Zaragoza

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9547 – Johnson & Johnson/Tachosil)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 63/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Johnson & Johnson („J&J,“ ZDA), |
| --- | --- |

—

Johnson & Johnson („J&J,“ ZDA),

| — | Topaz Investment AS („Topaz“, Norveška), odvisno podjetje v popolni lasti podjetja Takeda Pharmaceuticals International AG, katerega končni lastnik je podjetje Takeda Pharmaceutical Company Limited (Japonska). |
| --- | --- |

—

Topaz Investment AS („Topaz“, Norveška), odvisno podjetje v popolni lasti podjetja Takeda Pharmaceuticals International AG, katerega končni lastnik je podjetje Takeda Pharmaceutical Company Limited (Japonska).

Podjetje J&J pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Topaz.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic in sredstev.

Komisiji je zahtevo za pregled koncentracije v skladu s členom 22(3) uredbe o združitvah predložil nemški zvezni organ, pristojen za konkurenco. Zahtevi so se pozneje pridružile Španija, Francija, Avstrija, Finska in Norveška.

2.

| — | za J&J: globalna skupina podjetij, katerih dejavnosti so razdeljene na tri poslovne sektorje: potrošniki, farmacevtski izdelki, in medicinski pripomočki, |
| --- | --- |

—

za J&J: globalna skupina podjetij, katerih dejavnosti so razdeljene na tri poslovne sektorje: potrošniki, farmacevtski izdelki, in medicinski pripomočki,

| — | za Topaz: podjetje, ki ima večino pravic, sredstev in obveznosti, povezanih s hemostatičnim zdravilom TachoSil (in njegovimi predhodniki). |
| --- | --- |

—

za Topaz: podjetje, ki ima večino pravic, sredstev in obveznosti, povezanih s hemostatičnim zdravilom TachoSil (in njegovimi predhodniki).

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9547 – Johnson & Johnson/Tachosil

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/6

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 63/05)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Terrazze Retiche di Sondrio“

PGI-IT-A1352-AM02

Datum vloge: 24. julij 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Sprememba imena

Opis: Sprememba vključuje spremembo imena „Terrazze Retiche di Sondrio“ v „Alpi Retiche“.

Razlogi: Namen zahtevka je omogočiti, da domači in predvsem mednarodni potrošniki takoj prepoznajo območje proizvodnje te vrste vina, ter navesti gorato območje proizvodnje, in sicer z opredelitvijo točne alpske regije. Vina s tipično geografsko označbo (indicazione geografica tipica, IGT) „Alpi Retiche“ so že več stoletij tesno povezana z Retijskimi Alpami, ki so omenjene zgoraj. Posebne značilnosti pobočij v smislu geologije, morfologije in pedoklimatskih razmer na tem območju ustvarjajo ugodne okoljske pogoje za vinorodno območje. Retijske Alpe varujejo dolino Valtellina pred mrzlimi severnimi vetrovi, terasasto območje, ki je obrnjeno na jug, pa ima povprečno več kot 1 900 ur sonca na leto, kar je običajno značilno samo za precej nižje zemljepisne širine. Retijska pobočja so ves dan skoraj neprekinjeno obsijana s soncem, zato zagotavljajo idealno podnebje za vinske trte, ki obrodijo izvrstno grozdje. Tla so plitva in večinoma iz peska (približno 70 %), vendar je tehnika gradnje suhih kamnitih zidov, ki so jih sezidali vinogradniki, omogočila kar najboljšo uporabo tal na retijski strani Alp in jih naredila zelo rodovitna.

Ime se spremeni v vseh členih specifikacije proizvoda ter v oddelkih 1.1, 1.4, 1.5, 1.6 in 1.8 enotnega dokumenta.

2.2.   Uvedba kategorije Peneče vino

Opis: Ta sprememba uvaja penečo vrsto vina, ki se proizvaja v beli in rosé različici. Proizvaja se po tradicionalni metodi.

Razlogi: Že od 70. let 20. stoletja različna lokalna kmetijska gospodarstva proizvajajo peneče vino iz glavne sorte vinske trte, ki se prideluje v dolini Valtellina, in sicer nebbiolo, pri čemer lahko dodajo tudi druge sorte. Namen zahtevka, da se kategorija doda k tipični geografski označbi, je okrepiti vrednost tega proizvoda, ki je tesno povezan z območjem proizvodnje in sorto, ki na tem območju izjemno dobro uspeva. Velika nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so značilna predvsem za obdobje obiranja, so za proizvodnjo penečih vin pravzaprav koristna. Ta nihanja ne spodbujajo samo kopičenja predhodnikov arom, ki so značilni za to območje, ampak omogočajo tudi ohranjanje ravnovesja med vsebnostjo sladkorja in kislin. Vsebnost kislin je namreč izrazitejša v grozdju iz vinogradov na višjih nadmorskih višinah. Zato je to vrsto vina začelo proizvajati vse več kmetijskih gospodarstev.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 2, 4, 6, 7 in 9 specifikacije proizvoda ter oddelke 1.3, 1.4 in 1.8 enotnega dokumenta.

2.3.   Uvedba novih sort

Opis: Sprememba se nanaša na uvedbo sort cabernet carbon N., cabernet cortis N., helios B., johanniter B., prior N., solaris B. in bronner B. v kombinacijo sort vinske trte, ki se uporabljajo v vinih.

Razlogi: Te sorte vinske trte kažejo sposobnost prilagajanja na slabe razmere in zahtevajo manj fitofarmacevtskih sredstev. Trenutno prehajanje na trajnostne oblike kmetijstva (ki so primerne za dolino Valtellina zaradi njenih naravnih značilnosti) in možnost uvedbe navedenih sort sta dejansko lahko dragocena dodatna dejavnika pri zmanjševanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in spodbujanju pridelave na območjih, kjer je težje kmetovati s stroji, to pa pomeni manj intenzivno in okolju prijaznejše upravljanje vinogradov. To potrjujejo raziskave fundacij Fondazione Edmund Mach in Fondazione Fojanini. Ta možnost je zelo pomembna tudi za obnovo opuščenih vinogradov.

Spremembe se nanašajo na člena 1 in 2 specifikacije proizvoda ter oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

2.4.   Zmanjšanje volumenskega deleža dejanskega alkohola pri vrsti passito bianco

Opis: Sprememba vključuje zmanjšanje volumenskega deleža dejanskega alkohola vrste passito bianco z 12 % na 10 %.

Razlogi: Grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin, se suši, da bi se v grozdnem moštu povečala koncentracija metabolitov, prisotnih v mesu in kožicah grozdja, s tem sušenjem pa se pridobijo najboljši rezultati pri sladkih vinih, kot so vina passito. S sušenjem grozdja se lahko proizvede vino z dobrim ravnovesjem med deležem alkohola in vsebnostjo sladkorja, ne da bi se spremenile organoleptične lastnosti proizvoda. Ta vina razširjajo izbor vin in izpolnjujejo potrebe vinskega sektorja na tem območju.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Alpi Retiche

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vin

Alpi Retiche bianco, vključno z navedbo sorte vinske trte

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: svež, nežen, cvetličen.

Okus: suh, poln, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche rosso, vključno z navedbo sorte vinske trte, in Alpi Retiche novello

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča.

Vonj: svež, saden.

Okus: svež, poln, blag, rahlo taničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche rosato, vključno z navedbo sorte vinske trte

Barva: od bledo rožnate do intenzivno rožnate.

Vonj: žlahten, nežen.

Okus: suh, svež, saden.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche passito bianco

Barva: intenzivno rumena z odtenki zlate.

Vonj: raznovrsten, kompleksen, intenziven.

Okus: sladek, poln, harmoničen, eleganten, eteričen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 g/l;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche passito rosso

Barva: izrazita rubinasto rdeča.

Vonj: raznovrsten, cvetličen.

Okus: sladek, saden, harmoničen, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche vendemmia tardiva rosso

Barva: rubinasto rdeča.

Okus: oster, harmoničen, prijetno taničen.

Vonj: intenziven, značilen, kompleksen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche vendemmia tardiva bianco

Barva: slamnato rumena z odtenki zlate.

Vonj: kompleksen, raznovrsten, s pridihom mineralov.

Okus: poln, harmoničen, eleganten, prijeten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche spumante metodo classico

Barva: od različno intenzivne slamnato rumene do zlate.

Vonj: žlahten, nežen, raznovrsten, kompleksen, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici.

Okus: poln, svež, prefinjen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Alpi Retiche spumante metodo classico rosé

Barva: različno intenzivno rožnata.

Vonj: žlahten, nežen, raznovrsten, kompleksen, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici.

Okus: svež, poln, prefinjen in harmoničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50%.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Najkrajše obdobje staranja

Posebni enološki postopki

Vina s tipično geografsko označbo „Alpi Retiche“ passito in „Alpi Retiche“ vendemmia tardiva [pozna trgatev] je treba starati najmanj do 30. junija v letu, ki sledi trgatvi.

b.   Največji donosi

Alpi Retiche

14 000 kg grozdja na hektar

Alpi Retiche

112 hektolitrov na hektar

Alpi Retiche passito

56 hektolitrov na hektar

Alpi Retiche vendemmia tardiva

84 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo mošta in vin, ki se lahko označijo s tipično geografsko označbo (IGT) „Alpi Retiche“, vključuje celotno upravno ozemlje naslednjih občin: Albosaggia, Ardenno, Berbenno di Valtellina, Bianzone, Buglio in Monte, Castione Andevenno, Cercino, Chiavenna, Chiuro, Cino, Civo, Dazio, Dubino, Faedo, Gordona, Mantello, Mello, Menarola, Mese, Montagna in Valtellina, Morbegno, Piateda, Piuro, Poggiridenti, Ponte in Valtellina, Postalesio, Prata Camportaccio, Sernio, Sondrio, Teglio, Tirano, Traona, Tresivio, Villa di Chiavenna in Villa di Tirano v pokrajini Sondrio.

7.   Glavne sorte vinske trte

Ancellotta N.

Barbera N.

Bonarda N.

Bussanello B.

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Carmenère N.

Chardonnay B.

Cortese B.

Corbina N.

Croatina N.

Dolcetto N.

Erbaluce B.

Fortana N.

Franconia N.

Freisa N.

Garganega B.

Grappello Ruberti N.

Groppello di Mocasina N. – groppello

Groppello di S. Stefano N. – groppello

Groppello gentile N. – groppello

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B

Incrocio terzi n.1 N.

Invernenga B.

Kerner B.

Lagrein N.

Lambrusco di Sorbara N. – lambrusco

Lambrusco grasparossa N. – lambrusco

Lambrusco maestri N. – lambrusco

Lambrusco marani N. – lambrusco

Lambrusco salamino N. – lambrusco

Lambrusco viadanese N. – lambrusco

Malvasia bianca di Candia B. – malvasia

Malvasia di Candia aromatica B. – malvasia

Marzemino N.

Merlot N.

Meunier N.

Molinara N.

Montepulciano N.

Moscato bianco B. – moscato

Moscato di Scanzo N. – moscato

Moscato giallo B. – moscato

Moscato rosa Rs.

Müller thurgau B.

Nebbiolo N.

Negrara N.

Pignola N.

Petit verdot N.

Pinot bianco B.

Pinot grigio

Pinot nero N.

Raboso veronese N. – raboso

Rebo N.

Riesling italico B. – riesling

Rondinella N.

Rossola nera N. – rossola

Sangiovese N.

Sauvignon B.

Schiava gentile N. – schiava

Schiava grigia N. – schiava

Schiava grossa N. – schiava

Schiava N.

Syrah N.

Teroldego N.

Timorasso B.

Tocai friulano B.

Traminer aromatico Rs.

Trebbiano di Soave B. – trebbiano

Trebbiano giallo B. – trebbiano

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Uva rara N.

Veltliner B.

Verdea B.

Verdese B.

Vespolina N.

Cabernet carbon N.

Cabernet cortis N.

Helios B.

Johanniter B.

Prior N.

Solaris B.

Bronner B.

8.   Opis povezave

Alpi Retiche Vse kategorije (1, 4, 8, 15 in 16) – a. Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Dolina Valtellina se nahaja na ozemlju pokrajine Sondrio in leži severovzhodno od jezera Como, med 46 in 46,5 stopinjami severne zemljepisne širine.

Številne posebne okoljske značilnosti prispevajo k oblikovanju primernih podnebnih razmer za vinogradništvo. Cela dolina, ki se razteza vzdolž Alp, je obrnjena na jug, na severu in vzhodu pa je zaščitena z gorsko verigo Retijskih Alp. Bližina jezera Como na jugozahodu, ki je zbirno območje površinskih vod, znatno blaži podnebje.

Zaradi lokacije doline v njej vedno piha veter ali rahel vetrič, količina padavin je majhna in običajno dobro porazdeljena čez celo sezono, južno ležeča pobočja pa prejmejo veliko sončne svetlobe. Zanjo so značilni tudi velik temperaturni gradient, številne skale in kamni na terasah, nizka relativna vlažnost in izrazita temperaturna nihanja v obdobju tik pred zorenjem.

Tla so večinoma iz peska, s skalami in kamni, pa tudi s humusom in organskimi snovmi. So predvsem zmerno kisla. Na številnih mestih so tla globoka 40–120 cm.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Začetki vinogradništva na območju doline Valtellina segajo v čase prvih naselbin Ligurov, ki so jim sledili Etruščani, kmetijstvo in sistemi teras pa so se pojavili šele v času Rimljanov. Gojenje vinske trte se je izpopolnilo in razširilo v srednjem veku, povezano pa je bilo z gibanjem kamnoseških mojstrov iz Coma (maestri Comacini) in benediktinskimi menihi, v poznejših stoletjih pa s Sivo zvezo (Grauer Bund; danes se po tem gibanju imenuje švicarski kanton Graubünden, v angleščini pa je znan kot „canton of ‚Grisons‘“). Vsa ta gibanja so močno spodbudila prodajo vina iz doline Valtellina v severni Evropi.

Za vinogradništvo na tem območju je značilno terasiranje zemljišč. Ta način dela na strmih gorskih pobočjih odraža določeno naselbinsko kulturo in številne podobne oblike takega naseljevanja lahko najdemo v mnogih alpskih dolinah. Najizrazitejši in najpomembnejši primer tega pa je Valtellina.

Z gradnjo teras so predgorska pobočja postala primerna za kmetovanje in gojenje pridelkov, ki so potrebni za preživetje lokalnega prebivalstva.

Človek je ključni element v vinogradniških in enoloških postopkih, pomemben pa je tudi zato, ker kmetijski sektor precej prispeva k zaščiti hidrogeologije na tem območju. Na terasastih in obdelovalnih površinah se dejansko zgodi 5 % zemeljskih plazov, na površinah, ki se ne obdelujejo in zato niso zaščitene, pa se zgodi 80 % zemeljskih plazov. Poleg tega je danes vse večja ozaveščenost glede tehnik pridelave, katerih cilj je združiti produktivnost in okoljsko trajnost.

„Alpi Retiche“. Kategorija: vino (1) – b. Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Rdeča vina so rubinasto rdeče barve, imajo svežo in sadno aromo ter okus, ki je poln in rahlo taničen, vendar dobro strukturiran.

Rdeča vina vrste novello so različno intenzivne rubinasto rdeče barve in imajo vinsko aromo, ki je rahlo sadna; okus je svež, zaokrožen in blag.

Rosé vrsta je različno intenzivne barve in ima različne odtenke, in sicer glede na to, katere tehnike proizvodnje vina so bile uporabljene, njeno aromo odlikujeta žlahtnost in nežnost, okus pa je suh, svež in saden.

Za bela vina je značilna slamnato rumena barva, včasih z odtenki zelene, odvisna pa je od kombinacije uporabljenih sort. Za aromo belih vin so značilne aromatična svežina in nežne, cvetlične note, okus pa je predvsem suh, poln in prijeten, tudi zaradi uravnotežene vsebnosti kislin.

Tipična geografska označba „Alpi Retiche“ zajema različne vrste vin, in sicer zaradi razlik v nadmorski višini, globini tal in naklonih gorskih pobočij. Na splošno se na toplejših območjih gojijo predvsem rdeče sorte vinske trte, saj se iz njih lahko proizvedejo vina z dobro strukturo. Predvsem bele sorte vinske trte ali rdeče sorte vinske trte za rosé vina pa se prav nasprotno gojijo na hladnejših območjih in na najvišjih nadmorskih višinah, saj je zaradi dejavnikov na teh območjih, med drugim temperaturnih nihanj, mogoče proizvajati vina, za katera so značilne kompleksne in raznovrstne arome, ki so zelo cenjene na trgu.

Na lastnosti in kakovost proizvodov s tipično geografsko označbo „Alpi Retiche“ so vplivali tudi ljudje, zlasti vinogradniki s svojim znanjem in spretnostmi. Zaradi strmega goratega terena na tem območju je povprečna velikost kmetijskega gospodarstva precej majhna in razdrobljena (manj kot 3 000 kvadratnih metrov), kar znatno vpliva na število ur, ki je potrebno za gojenje vinskih trt. Zaradi teras in težav pri dostopu do obdelovalnih površin število ur/hektar mnogokrat presega prag 1 200. Najpomembnejši postopki so tisti, ki so povezani z zeleno rezjo, varstvom rastlin, obiranjem (izključno ročnim) in ponovno gradnjo suhih kamnitih zidov, ki je potrebna, da se po morebitnih izrednih dogodkih obnovijo obdelovalne površine.

„Alpi Retiche“. Kategorije: peneče vino (4) in biser vino (8) – b. Informacije o kakovosti/lastnosti proizvoda

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Peneča vrsta vina, ki se proizvaja po tradicionalni metodi, je različno intenzivne slamnato rumene barve, včasih z odtenki zlate. Aroma je žlahtna, nežna, raznovrstna, kompleksna, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici. Okus je svež, poln, prefinjen in harmoničen.

Rosé različica je različno intenzivne rožnate barve z odtenki, ki se razlikujejo glede na uporabljeno vrsto grozdja. Aroma je žlahtna, nežna, raznovrstna in kompleksna, s pridihom po sekundarnem alkoholnem vrenju v steklenici. Okus je svež, poln, prefinjen in harmoničen, zanj je značilna ravno prava vsebnost kislin; od prejšnje različice se razlikuje v tem, da ima več strukture.

Kategorija biser vina se uporablja samo za rosé različico. Ta vrsta vina izstopa po svoji svežini in živahnosti, ki sta povezani z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida, vino pa delata prijetno pitno. Sodobne tehnike proizvodnje vina prispevajo k povečanju kakovosti takšnega vina.

Velika nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so značilna za obdobje obiranja, so koristna za proizvodnjo teh penečih in biser vin. Ta nihanja spodbujajo kopičenje predhodnikov arom, ki so značilni za to območje, zato se lahko ohrani ravnovesje med vsebnostjo sladkorja in kislin v grozdju. Vsebnost kislin je namreč izrazitejša v grozdju iz vinogradov na višjih nadmorskih višinah.

Na lastnosti in kakovost vin so vplivali tudi ljudje, zlasti vinogradniki s svojim znanjem in spretnostmi. Zaradi strmega goratega terena na tem območju je povprečna velikost kmetijskega gospodarstva pravzaprav precej majhna in razdrobljena (manj kot 3 000 kvadratnih metrov), kar znatno vpliva na število ur, ki je potrebno za gojenje vinskih trt. Zaradi teras in težav pri dostopu do obdelovalnih površin število ur/hektar mnogokrat presega prag 1 200. Najpomembnejši postopki so tisti, ki so povezani z zeleno rezjo, varstvom rastlin, obiranjem (izključno ročnim) in ponovno gradnjo suhih kamnitih zidov, ki je potrebna, da se po morebitnih izrednih dogodkih obnovijo obdelovalne površine.

„Alpi Retiche“. Kategorije: vino iz sušenega grozdja (15) in vino iz prezrelega grozdja (16) – b. Informacije o kakovosti

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna povezava z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju

Vrsta passito bianco je intenzivno rumene barve z odtenki zlate. Njena aroma je raznovrstna, kompleksna in intenzivna, okus pa poln, harmoničen, eleganten in eteričen.

Vrsta passito rosso je intenzivno rubinasto rdeče barve. Njen vonj je raznovrsten in cvetličen, okus pa sladek, saden, harmoničen in prijeten.

Vrsta vendemmia tardiva bianco je slamnato rumene barve z odtenki zlate. Njena aroma je raznovrstna in kompleksna s pridihom mineralov, okus pa poln, harmoničen, eleganten in prijeten.

Vrsta vendemmia tardiva rosso je rubinasto rdeče barve. Njena aroma je intenzivna, značilna in kompleksna, njen okus pa oster, harmoničen in prijetno taničen.

Sčasoma se je začela uporabljati praksa prisilnega zorenja, ki presega tehnološke meje, k temu pa je prav tako prispeval človek. Dolžina prisilnega zorenja je odvisna od sezonskih vremenskih razmer in lastnosti, ki jih želi vinogradnik izoblikovati v vinu. Vinogradnik lahko sam izbere vrsto grozdja, to pa stori ob upoštevanju sovplivanja različnih dejavnikov, in sicer v zvezi z vinogradom ter lastnostmi grozdja in želenega vina.

Podnebje doline je na splošno naklonjeno proizvodnji navedenih vin. Dolina se namreč razteza vzdolž Alp, zato v njej vedno piha veter ali rahel vetrič, zlasti jeseni, noči pa so mrzle in torej primerne za shranjevanje grozdja, ki se suši. Dolgoletno znanje (človeški dejavnik) in okoljski dejavniki omogočajo proizvodnjo takih vin, ki sicer predstavljajo le majhen delež celotne proizvodnje, vendar dopolnjujejo ponudbo bolj tipičnih vin.

„Alpi Retiche“. vse kategorije (1, 4, 8, 15 in 16) – c. Opis vzročne povezave

Kategorija vino (1): Raznolikost pedoklimatskih razmer ter znanje in spretnosti vinogradnikov omogočajo, da se v celoti izkoristijo prednosti vin iz te kategorije. Rdeča vina običajno izvirajo s toplejših območij, ki jim dajejo dobro strukturo, medtem ko se bela vina proizvajajo predvsem na višje ležečih območjih.

Kategoriji peneče vino (4) in biser vino (8): Raznolikost pedoklimatskih razmer, znanje in spretnosti lokalnih gospodarskih subjektov ter sodobne tehnike proizvodnje vina omogočajo, da se v celoti izkoristi potencial sort vinske trte, ki so primerne za proizvodnjo penečih in biser vin.

Kategoriji vino iz sušenega grozdja (15) in vino iz prezrelega grozdja (16): Raznolikost pedoklimatskih razmer, znanje in spretnosti lokalnih gospodarskih subjektov ter sodobne tehnike proizvodnje vina omogočajo, da se v celoti izkoristi potencial sort vinske trte, ki so primernejše za sušenje grozdja. Ker se dolina razteza vzdolž Alp, čez njo vedno piha veter ali rahel veter, jeseni pa je zlasti primerna za shranjevanje grozdja.

Sovplivanje vseh teh dejavnikov (tako naravnih kot človeških) pripomore k proizvodnji kakovostnih vin, ki jih odlikuje zelo močna identiteta in lastnosti, povezane z območjem proizvodnje.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

9.   Bistveni dodatni pogoji

JIH NI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14209

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/17

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 63/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„delle Venezie“

PGI-IT-A0862-AM03

Datum vloge: 5. maj 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Sprememba imena označbe iz „delle Venezie“ v „Trevenezie“

Opis:

Ime „delle Venezie“ se nadomesti s sopomenko „Trevenezie“.

Razlogi:

Ime je treba spremeniti zaradi vzporedne zahteve za zaščito ZOP „delle Venezie“, ki promovira sorto pinot grigio in vrste belih vin, ki so značilne za to območje. Omemba navedenih vin, zlasti sorte pinot grigio, se zato izloči iz specifikacije proizvoda ZGO „Trevenezie“. Namen te spremembe je torej razlikovati med proizvodoma dveh hierarhičnih kategorij imen (ZGO „Trevenezie“/„Tri Benečije“ in ZOP „delle Venezie“), da se spodbudi in okrepi ozaveščenost potrošnikov glede vin z ZOP, ki so bolj specifična za to območje.

Tradicionalni status geografske označbe „Trevenezie“ je jasen iz pretekle uporabe imena „Trevenezie“ ali „Tre Venezie“ za agroživilske proizvode, zlasti vino, z zadevnega geografskega/upravnega območja, in sicer kot sopomenke za „delle Venezie“.

Ime „Trevenezie“ je zgodovinsko priznano kot ime, ki označuje območje sedanjega Triveneta, vključno s pokrajino Trento, deželo Benečijo in deželo Furlanijo - Julijsko krajino, ki so v zgodovinskih dokumentih opredeljene kot Tre Venezie [tri Benečije], in sicer Venezia Tridentina, Venezia Euganea in Venezia Giulia.

Zato je ime „Trevenezie“ izrecno navedeno v opisu povezave z območjem (človeški in zgodovinski dejavniki) za obstoječo specifikacijo proizvoda ZGO „delle Venezie“.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 1 enotnega dokumenta, in sicer ime.

2.2.   Dodajanje slovenskega imena „Tri Benečije“

Opis:

Doda se tudi prevod imena v slovenščini „Tri Benečije“ kot nadomestna možnost za „Trevenezie“.

Razlogi:

Pri spremembi se upoštevajo potrebe proizvajalcev, ki pripadajo slovenski jezikovni manjšini v Furlaniji - Julijski krajini, ki je del območja proizvodnje z ZGO, kot je določeno v zakonodaji EU, Italije in dežele Furlanije - Julijske krajine o odnosih med državo in njenimi jezikovnimi manjšinami.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 specifikacije proizvoda ter oddelek 1 enotnega dokumenta, in sicer ime.

2.3.   Izbris sortne vrste pinot grigio iz navedbe sorte vinske trte

Opis:

Sortna vrsta pinot grigio je bila izbrisana iz navedbe sorte ali sort vinske trte.

Razlogi:

Izločitev sortne vrste pinot grigio iz navedbe sort vinske trte je povezana z vzporedno zahtevo za registracijo zaščite ZOP „delle Venezie“, saj se sortna vrsta pinot grigio uporablja samo za navedeno označbo. To odločitev podpira celotna proizvodna veriga, njen namen pa je podeliti vinu, pridobljenem iz sorte pinot grigio, najvišji status označbe porekla.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 5 enotnega dokumenta, in sicer opis vina.

2.4.   Izbris sortne vrste ribolla gialla iz navedbe sorte vinske trte

Opis:

Sortna vrsta ribolla gialla je bila izbrisana iz navedbe sorte ali sort vinske trte.

Razlogi:

Odločitev o izločitvi vrste z navedbo sorte ribolla gialla podpira celotna proizvodna veriga na zadevnem območju, njen namen pa je promovirati vina, pridobljena iz te domače sorte vinske trte, v okviru drugih označb Furlanije - Julijske krajine.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 5 enotnega dokumenta, in sicer opis vina.

2.5.   Pogoji za proizvodnjo vin z dvema sortama vinske trte, navedenima na oznaki

Opis:

Ureditev tehničnih pogojev za proizvodnjo vrst, pri katerih so na oznaki navedena imena dveh sort vinske trte; zlasti z opredelitvijo, da mora pri zadevnih vinih delež sorte grozdja, ki sestavlja manjši delež, znašati vsaj 15 %.

Razlogi:

Ta pravila so v skladu z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo o označevanju in predstavitvi ter posebnimi določbami o označevanju, ki omogočajo navedbo dveh sort vinske trte na oznakah takih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in ne zadeva nobenega oddelka enotnega dokumenta.

2.6.   Donos grozdja na hektar za bela vina, pridobljena iz grozdja sorte pinot grigio

Opis in razlogi:

Donos grozdja na hektar, ki znaša 19 000 kg/ha, je bil dodan za vrste belih vin, ki spadajo v kategoriji vina in biser vina ter so pridobljena iz sorte pinot grigio, čeprav ta sorta vinske trte na oznaki ni navedena. To ustreza dejanskemu donosu pri proizvodnji vina, pridobljenega iz te sorte.

Ta sprememba se nanaša na člen 4(3) specifikacije proizvoda ter oddelek 6 enotnega dokumenta, in sicer točko 6(b) Največji donosi.

2.7.   Prepoved navajanja sort pinot grigio in ribolla gialla pri označevanju

Opis:

Ta sprememba prepoveduje navajanje sort pinot grigio in ribolla gialla v imenu in na predstavitvi vin v skladu z določbami veljavne zakonodaje EU.

Razlogi:

Ta prepoved je v skladu z opisanimi spremembami. Celoten vinogradniški sektor meni, da bi bilo koristno znova uvesti prepoved glede navedb sort vinske trte pinot grigio in ribolla gialla na oznakah, da bi se te navedbe uporabljale samo za promocijo drugih zaščitenih označb z zadevnega območja.

Ta sprememba se nanaša na zadnji odstavek člena 7 specifikacije proizvoda ter oddelek 10 enotnega dokumenta, in sicer bistvene dodatne pogoje.

2.8.   Povezava z območjem – Razlogi za uporabo imena „Trevenezie“/„Tri Benečije“

Opis in razlogi:

Opredeljeni so bili razlogi za spremembo imena v „Trevenezie“, tj. sopomenko za imena, ki so se v preteklosti uporabljala za zadevno geografsko območje („Tre Venezie“, „Le Venezie“ in „delle Venezie“), in ti razlogi so v skladu z navedenimi spremembami, ki zadevajo spremembo imena za geografsko označbo „delle Venezie“ v „Trevenezie“ in „Tri Benečije“ v slovenščini.

Ta sprememba se nanaša na zadnji odstavek člena 8(a) specifikacije proizvoda ter oddelek 9 enotnega dokumenta, in sicer opis povezave.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Trevenezie

Tri Benečije

2.   Država članica

Italija

3.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

4.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

5.   Opis vina

Belo vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen sort pinot grigio in ribolla gialla

Bela vina so predvsem sveža, čista in mlada ter imajo dobro vsebnost kislin in uravnotežen delež alkohola. Njihova barva je lahko od bledo rumene in slamnato rumene do zlatorumene, včasih z odtenki zelene in rožnate.

Aroma je lahko nežna do intenzivna, na splošno pa je odvisna od arome glavnih sort vinske trte, uporabljenih v vinu. Okus je predvsem lahek in svež, včasih tudi poln in dobro strukturiran. Bela biser vina so harmonična, suha do polsladka, svetlo rumene do slamnato rumene barve, v ustih so lahka, sveža, uravnotežena ter imajo dobro vsebnost kislin in zmeren delež alkohola. Imajo poudarjene aromatične note, ki segajo od cvetličnih do intenzivno sadnih, na primer svežega belomesnatega sadja ali tropskega sadja.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeče vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen sorte marzemino za pokrajino Trento

Rdeča vina so lahko od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve, odvisno od sorte vinske trte in obdobja zorenja, njihov vonj je intenziven in spominja na razmeroma zrelo rdeče sadje, za bordojske sorte pa so značilne zeliščne note. Rdeča vina so na splošno lahko sveža in imajo manjšo vsebnost kislin; s staranjem postanejo kompleksnejša in pridobijo dobro telo, žametni pridih, harmoničnost, poln okus, ravno pravo količino taninov in dobro ravnovesje kislin. Na splošno so mehka in pitna, s predelavo in staranjem pa postanejo kompleksnejša. Rdeča biser vina imajo svež in živahen okus, njihova vsebnost kislin je dobro uravnotežena, aromatične note zrelega sadja pa so izrazitejše.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rosé vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen marzemino za pokrajino Trento

Za rosé vina je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih skoraj češnjevo rožnata, njihova nežna aroma je prijetna, sadna in dišeča, izkazuje pa vso raznolikost cvetja in svežega sadja; aromatične note včasih odražajo uporabljene sorte vinske trte. Rosé vina so suha/trpka do sladka, imajo poln in svež okus, so uravnotežena in imajo običajno zmeren delež alkohola. Biser rosé vina imajo svež in živahen okus, uravnoteženo vsebnost kislin in izrazite aromatične note, na primer češenj, jagodičevja, lokalnega belomesnatega sadja in včasih tropskega sadja.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino novello, v kategoriji vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen marzemino za pokrajino Trento

Vina vrste novello so predvsem rdeče barve, in sicer od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče. Glede na sorto imajo lahko nežne do intenzivne arome, ki spominjajo na razmeroma zrelo sadje, vključno s tropskim sadjem, spremljajo pa jih občutne pikantne note ogljikove maceracije. Po okusu so lahko posladka do suha, intenzivna in izjemno polna.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Noben.

b.   Največji donosi

Bela, rdeča in rosé vina, proizvedena v avtonomni pokrajini Trento

23 000 kg grozdja na hektar

Vina, vključno z navedbo sorte vinske trte, proizvedena v avtonomni pokrajini Trento

19 500 kg grozdja na hektar

Bela, rdeča in rosé vina, proizvedena v deželah Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji, vključno z navedbo sorte vinske trte

23 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte cabernet franc, chardonnay, incrocio manzoni B. in moscato giallo

19 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte moscato rosa, pinot bianco, pinot nero in riesling renano

19 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte sauvignon in traminer aromatico

19 000 kg grozdja na hektar

Bela vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji, ki izvirajo iz sorte vinske trte pinot grigio

19 000 kg grozdja na hektar

7.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za vina z geografsko označbo „Trevenezie“/„Tri Benečije“ zajema:

| — | za avtonomno pokrajino Trento: celotno ozemlje pokrajine; |
| --- | --- |

—

za avtonomno pokrajino Trento: celotno ozemlje pokrajine;

| — | za deželo Benečijo: celotno upravno ozemlje pokrajin Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Benetke, Verona in Vicenza; |
| --- | --- |

—

za deželo Benečijo: celotno upravno ozemlje pokrajin Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Benetke, Verona in Vicenza;

| — | za deželo Furlanijo - Julijsko krajino: celotno upravno ozemlje pokrajin Pordenone, Videm, Gorica in Trst. |
| --- | --- |

—

za deželo Furlanijo - Julijsko krajino: celotno upravno ozemlje pokrajin Pordenone, Videm, Gorica in Trst.

8.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Lagrein N.

Mantonico bianco B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Marzemino N. – berzamino

Merlot N.

Meunier N.

Moscato giallo B. – moscato

Moscato giallo B. – moscatello

Moscato giallo B. – moscatellone

Moscato giallo B. – goldmuskateller

Moscato rosa Rs. – moscato delle rose

Moscato rosa Rs. – rosen muskateller

Müller thurgau B. – riesling x sylvaner

Nosiola B.

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio – pinot gris

Pinot grigio – ruländer

Pinot nero N. – blauburgunder

Pinot nero N. – blauer spätburgunder

Rebo N.

Riesling renano B. – riesling

Sauvignon B. – sauvignon blanc

Schiava gentile N. – vernatsch

Schiava gentile N. – schiava

Schiava gentile N. – kleinvernatsch

Schiava gentile N. – mittervernatsch

Schiava grossa N. – schiava

Schiava grossa N. – vernatsch

Schiava grossa N. – großvernatsch

Schiava grossa N. – edelvernatsch Gr.

Teroldego N.

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

Casetta N.

Franconia N.

Goldtraminer B.

Gosen N.

Groppello di revò N. – groppello

Kerner B.

Lambrusco a foglia frastagliata N. – lambrusco

Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N.

Negrara N.

Petit verdot N.

Riesling italico B. – riesling

Riesling italico B. – welschriesling

Rossara N.

Schiava grigia N. – schiava

Schiava grigia N. – grauvernatsch

Schiava grigia N. – vernatsch

Sennen N.

Sylvaner verde B. – sylvaner

Sylvaner verde B. – grüner sylvaner

Syrah N. – shiraz

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – biancame B.

Trebbiano toscano B. – procanico

Trebbiano toscano B. – ugni blanc

Carmenère N. – cabernet

Carmenère N. – cabernet nostrano

Lagarino B.

Verdealbara B.

Verdealbara B. – erbamat B.

Paolina B.

Maor B.

Saint Laurent N.

Barbera N.

Bianchetta trevigiana B. – bianchetta

Malvasia istriana B. – malvasia

Marzemina grossa N. – marzemina bastarda

Pinot nero N. – pinot noir

Glera B. – serprino

Glera lunga B. – glera

Glera lunga B. – serprino

Tocai friulano B. – tai

Tocai friulano B. – friulano

Trevisana nera N.

Turca N.

Turca N. – serbina N.

Moscato bianco B. – gelber muskateller

Moscato bianco B. – moscatello

Moscato bianco B. – moscatello

Moscato bianco B. – moscato

Moscato bianco B. – moscatellone

Moscato bianco B. – muscat

Moscato bianco B. – muskateller

Cavrara N.

Corbina N. – corbinella

Garganega B. – garganego

Garganega B. – grecanico dorato B.

Grapariol B.

Malbech N.

Moscato giallo B. – muscat

Moscato giallo B. – muskateller

Pinella B. – pinello

Pinella B. – pinella bianca

Raboso piave N. – raboso

Raboso piave N. – friularo

Raboso veronese N. – raboso

Refosco dal peduncolo rosso N. – refosco

Refosco dal peduncolo rosso N. – malvoise

Turchetta N.

Incrocio bianco fedit 51 C.S.G. B.

Marzemina bianca B. – marzemina

Manzoni moscato N. – incrocio manzoni 13.0.25

Manzoni rosa Rs. – incrocio manzoni 1-50

Sangiovese N. – sangioveto

Malvasia bianca di Candia B. – malvasia

Malvasia bianca di Candia B. – malvoisie

Malvasia bianca di Candia B. – malvoisier

Lambrusco maestri N. – lambrusco

Lambrusco maestri N. – groppello maestri

Boschera B.

Incrocio manzoni 2.15 N. – manzoni rosso

Marzemino N. – berzemino

Perera B.

Recantina N.

Verdiso B.

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Verduzzo trevigiano B. – verduzzo

Wildbacher N.

Incrocio manzoni 2-14 N.

Incrocio manzoni 2-3 B.

Lambrusco di Sorbara N. – lambrusco

Ancellotta N. – lancellotta

Fertilia N.

Flavis B.

Italica B.

Nigra N.

Prodest N.

Tocai rosso N. – alicante N.

Tocai rosso N. – garnacha tinta N.

Tocai rosso N. – granaccia N.

Tocai rosso N. – grenache N.

Tocai rosso N. – tai rosso

Cortese B. – bianca fernanda

Corvina N. – cruina

Corvinone N.

Durella B. – durello

Molinara N.

Rondinella N.

Trebbiano di Soave B. – trebbiano

Trebbiano di Soave B. – turbiana

Trebbiano di Soave B. – verdicchio bianco B.

Croatina N. – bonarda

Dindarella N.

Forsellina N.

Malvasia bianca lunga B. – malvasia

Malvasia bianca lunga B. – malvoisie

Malvasia bianca lunga B. – malvoisier

Oseleta N.

Rossignola N. – rossetta

Trebbiano giallo B. – rossetto

Trebbiano giallo B. – trebbiano

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

Veltliner B. – grüner veltliner

Pedevenda B.

Vespaiola B. – vespaiolo

Freisa N.

Ciliegiolo N. – morettone

Groppello gentile N. – groppello

Picolit B.

Ribolla gialla B. – ribolla

Vitouska B.

Gamay N.

Pignolo N.

Schioppettino N.

Terrano N. – refošk

Refosco nostrano N. – malvoise

Refosco nostrano N. – refosco

Refosco nostrano N. – refosco grosso

Refosco nostrano N. – refoscone

Cividin B.

Sciaglin B.

Ucelut B.

Cjanorie N.

Forgiarin N.

Piculit-Neri N.

Semillon B.

Piccola nera N.

Tazzelenghe N.

Pinot bianco B. – weiß burgunder

Pinot bianco B. – weißburgunder

Pinot bianco B. – weissburgunder

Pinot nero N. – spätburgunder

9.   Opis povezave

„Trevenezie“/„Tri Benečije“ za vse kategorije vina (vina in biser vina)

Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo: Območje zajema Trentino, Furlanijo - Julijsko krajino in Benečijo. Za pokrajino je značilna gorska veriga na severu, ki obdaja območje proizvodnje in ga ščiti pred hladnimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Skoznjo teče več rek, ki so precej vodnate in imajo stalen pretok. Pokrajina je znana tudi kot zibelka vinogradništva. Za podnebje so značilne povprečne letne temperature med 10 in 14 °C. Najhladnejša meseca sta december in januar, najbolj vroča pa julij in avgust. Povprečna letna količina padavin je med 700 in 1 300 mm. Kljub veliki količini padavin sestava tal omogoča ustrezno odtekanje vode. Zaradi ustrezne količine padavin in dobre oskrbe z vodo tla zadržijo dovolj vode. Gorska veriga na severu in Jadransko morje na jugu pomembno vplivata na temperaturo, saj blažita ekstremne poletne in zimske temperature. Dodaten element je učinek premikanja zračnih mas, na katerega vplivata morje in gorski sistem, ki uravnavata njihov pretok in s tem tudi količino padavin. Zaradi spremenljive smeri vetra čez dan v avgustu in septembru je temperaturno nihanje optimalno za zorenje grozdja. Alpska regija in alpsko predgorje, Jadransko morje in omrežje rek, ki prečkajo celotno območje od severa do juga, so trije elementi, ki sestavljajo homogeno območje proizvodnje.

Z vidika tal so alpsko predgorje in hribi sestavljeni predvsem iz apnenčastih ali apnenčasto-dolomitnih tvorb iz mezozoika, pri čemer tekstura tal omogoča ustrezno odtekanje vode.

Nižinska območja so sestavljena iz aluvialnih naplavin materialov, ki jih prenašajo različne reke, ki prečkajo celotno območje, in tal s teksturo od peščene ilovice do peščeno-meljaste ilovice, včasih z debelimi plastmi glinasto-meljastih usedlin, pri čemer je za takšna tla značilno, da omogočajo dobro odtekanje vode.

Zaradi vseh teh pedoklimatskih značilnosti je območje posebej primerno za proizvodnjo grozdja in vin najvišje kakovosti.

Zgodovinski dejavniki, pomembni za povezavo: „Trevenezie“/„Tri Benečije“ je ime, ki se še danes uporablja za opredeljevanje območja, v preteklosti sprva povezanega z Beneško republiko, nato pa z avstroogrskim cesarstvom. Beneška republika je pustila svoj pečat tudi upravljanju gozdov in kmetijstva. Ko so beneški plemiči potovali po rekah navzgor, so postopno osvajali to območje in uvajali sisteme upravljanja kmetij, ki so bili za tiste čase inovativni. Po padcu Beneške republike je bilo celotno območje več stoletij del avstroogrskega cesarstva. Zaradi svoje sredozemske lege je območje zelo pomembno za proizvodnjo hrane, vključno z vinom. In prav v tem obdobju je postalo ime „Trevenezie“ dobro poznano tako znotraj imperija kot v sosednji Kraljevini Italiji. To geografsko ime so redno uporabljali avstroogrski in italijanski organi. Vinogradniki so izraz „Trevenezie“ uporabljali za opredeljevanje namiznih vin do leta 1977, nato se je uveljavilo geografsko ime „delle Venezie“, izraz „Trevenezie“ pa se je uporabljal kot sopomenka. Ime „Trevenezie“ se je uporabljalo tudi v slovenščini, tj. „Tri Benečije“, da bi se upoštevale potrebe proizvajalcev iz slovenske jezikovne manjšine.

Dejavnosti usposabljanja ter razširjanje novih vinogradniških in enoloških tehnik v šolah San Michele all’Adige in Conegliano so utrli pot sodobnemu vinogradništvu. K temu so bistveno prispevali vinogradniki s tega območja, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov, ki so bili hkrati okoljsko trajnostni in gospodarsko vzdržni, ter inovativne tehnologije proizvodnje vina, da so zagotovili uspeh pri proizvodnji in prepoznavnost geografske označbe.

„Trevenezie“/„Tri Benečije“, kategorija vina

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem

Bela vina so predvsem sveža, mlada in čista ter imajo dobro vsebnost kislin in uravnotežen delež alkohola. Njihova barva je lahko od bledo rumene in slamnato rumene do zlatorumene, včasih z odtenki zelene in rožnate.

Aroma je lahko nežna do intenzivna, na splošno pa je odvisna od arome glavnih sort vinske trte, uporabljenih v vinu. Okus v ustih je predvsem lahek in svež, včasih tudi poln in z dobrim telesom. So harmonična ter suha do polsladka.

Rdeča vina so lahko od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve, odvisno od sorte vinske trte in obdobja zorenja, njihov vonj je intenziven in spominja na razmeroma zrelo rdeče sadje, za bordojske sorte pa so značilne zeliščne note. Rdeča vina so na splošno lahko sveža in imajo manjšo vsebnost kislin; s staranjem postanejo kompleksnejša in pridobijo dobro telo, žametni pridih, harmoničnost, poln okus, ravno pravo količino taninov in dobro ravnovesje kislin. Na splošno so mehka in pitna, s predelavo in staranjem pa postanejo kompleksnejša.

Za rosé vina je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih skoraj češnjevo rožnata, njihova nežna aroma je prijetna, sadna in dišeča, izkazuje pa vso raznolikost cvetja in svežega sadja, pri čemer aromatične note včasih razkrivajo uporabljene sorte vinske trte. Rosé vina so suha/trpka do sladka, imajo poln in svež okus, so uravnotežena in imajo običajno zmeren delež alkohola.

Vina vrste novello so predvsem rdeče barve, in sicer od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve. Glede na sorto imajo lahko nežne do intenzivne arome, ki spominjajo na razmeroma zrelo sadje, vključno s tropskim sadjem, spremljajo pa jih opazne pikantne note ogljikove maceracije. Po okusu so lahko posladka do suha, intenzivna in izjemno polna.

Kakovostne lastnosti vin so odvisne od pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja zagotavljajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje dobro vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se izkazujejo v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

„Trevenezie“/„Tri Benečije“, kategorija biser vina

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem

Zaradi pene, ki poudari arome sort vinske trte, so vina kategorije biser vina na splošno prijetna in polnega okusa, včasih kompleksna in s prijetno kiselkastimi notami.

Bela biser vina so svetlo rumene do slamnato rumene barve, v ustih so lahka in sveža, imajo dobro vsebnost kislin, so skladna in imajo zmeren delež alkohola. Zanje so značilne aromatične note, ki so lahko cvetlične ali intenzivno sadne ter spominjajo na sveže belomesnato sadje ali tropsko sadje.

Rdeča vina in rosé vina, tj. proizvodi, ki so izjemno značilni za to območje, so večinoma proizvedena iz domačih sort rabosi, schiave in corvine. Barva rdečih vin je svetlo rdeča do granatno rdeča, za vina rosé pa je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih celo češnjevo rdeča. Rdeča vina imajo svež in živahen okus, njihova vsebnost kislin je dobro uravnotežena, aromatične note zrelega sadja pa so izrazitejše. Vina rosé pa so prijetna za sezonsko uživanje, saj imajo nežen vonj, ki spominja na sadje, in sicer češnje, jagodičevje, lokalno belomesnato sadje in včasih celo tropsko sadje, svež in živahen okus ter uravnoteženo vsebnost kislin.

Kakovostne lastnosti vin so odvisne od pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, in zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, zagotavljajo omejeno, a hkrati stalno oskrbo z vodo, zato lahko grozdi enakomerno zorijo, kar pomeni, da je mogoče pridelati grozdje s kakovostnimi in analitičnimi lastnostmi, ki so ustrezne za predelavo v biser vino. Pridelava takih surovin je odvisna zlasti od izrazitega nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov, ki spodbuja rast grozdja z uravnoteženim profilom kislin in arom.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

10.   Bistveni dodatni pogoji

Dodatna določba o označevanju

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V skladu z določbami veljavne zakonodaje EU se imena sort vinske trte pinot grigio in ribolla gialla ne smeta uporabljati za bele, rdeče in rosé vrste, ki so pridobljene iz teh sort ter se uvrščajo v kategoriji vina in biser vina.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12852

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

Popravki

| 26.2.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 63/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 63/29

---

Popravek razpisa za zbiranje predlogov 2020 – EAC/A02/2019 Program Erasmus+

(
  Uradni list Evropske unije C 373 z dne 5. novembra 2019
  )

(2020/C 63/07)

Stran 13, točka 3 – Upravičenost:

besedilo:

„Naslednje države programa lahko v celoti sodelujejo v vseh ukrepih programa Erasmus+ (1):

| — | države članice Evropske unije, |
| --- | --- |

—

države članice Evropske unije,

| — | države Efte/EGP: Islandija, Lihtenštajn in Norveška, |
| --- | --- |

—

države Efte/EGP: Islandija, Lihtenštajn in Norveška,

| — | države kandidatke za članstvo v EU: Turčija, Severna Makedonija in Srbija.“ |
| --- | --- |

—

države kandidatke za članstvo v EU: Turčija, Severna Makedonija in Srbija.“

se glasi:

„Naslednje države programa lahko v celoti sodelujejo v vseh ukrepih programa Erasmus+ (1):

| — | države članice Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

države članice Evropske unije (2),

| — | države Efte/EGP: Islandija, Lihtenštajn in Norveška, |
| --- | --- |

—

države Efte/EGP: Islandija, Lihtenštajn in Norveška,

| — | države kandidatke za članstvo v EU: Turčija, Severna Makedonija in Srbija.“; |
| --- | --- |

—

države kandidatke za članstvo v EU: Turčija, Severna Makedonija in Srbija.“;

besedilo:

„Za prijavitelje iz Združenega kraljestva: Merila za upravičenost je treba izpolnjevati skozi celotno obdobje, za katero se dodelijo nepovratna sredstva. Če Združeno kraljestvo izstopi iz EU v obdobju, za katero se dodelijo nepovratna sredstva, ne da bi sklenilo sporazum z EU o tem, da so prijavitelji iz Združenega kraljestva še naprej upravičeni, boste prenehali prejemati finančna sredstva EU (pri čemer boste v projektu še naprej sodelovali, če bo to mogoče) ali pa boste morali projekt opustiti na podlagi ustreznih določb o odpovedi iz sporazuma o nepovratnih sredstvih.“

se glasi:

„Za prijavitelje iz Združenega kraljestva: Po začetku veljavnosti sporazuma o izstopu med EU in Združenim kraljestvom (3)1. februarja 2020, zlasti v skladu s členom 127(6), členom 137 in členom 138 sporazuma, sklicevanja na fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali sedežem v državi članici Evropske unije vključujejo fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali sedežem v Združenem kraljestvu. Osebe s prebivališčem v Združenem kraljestvu in subjekti iz Združenega kraljestva so zato upravičeni do sodelovanja v tem razpisu.“

---

(1)  Za dejavnosti Jean Monnet se lahko prijavijo organizacije po vsem svetu.

1

(2)  V sklopu veljavnega večletnega finančnega okvira (2014–2020) se bo tekoči program Erasmus+ glede Združenega kraljestva ali subjektov ali oseb s sedežem v Združenem kraljestvu v skladu z določbami sporazuma o izstopu med EU in Združenim kraljestvom izvajal, kot da Združeno kraljestvo ostaja država članica, brez prekinitve do zaključka programa.

2

(3)  Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

3

---