# Az Európai Unió C 89/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 89 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. március 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 89

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. március 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 89/01 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. március 17. | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 89/01

Euroátváltási árfolyamok — 2020. március 17.

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 89/02 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 89/03 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 4 |
| 2020/C 89/04 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 18 |
| 2020/C 89/05 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 26 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 89/02

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  )

1

2

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 89/03

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

4

2020/C 89/04

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

18

2020/C 89/05

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 18.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. március 17.

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0982 |
| JPY | Japán yen | 117,50 |
| DKK | Dán korona | 7,4732 |
| GBP | Angol font | 0,90823 |
| SEK | Svéd korona | 10,9593 |
| CHF | Svájci frank | 1,0561 |
| ISK | Izlandi korona | 154,40 |
| NOK | Norvég korona | 11,5063 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,985 |
| HUF | Magyar forint | 347,04 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4628 |
| RON | Román lej | 4,8418 |
| TRY | Török líra | 7,1286 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,8287 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5512 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5274 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8420 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5691 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 365,21 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,2288 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7095 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5823 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 681,66 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7777 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,563 |
| RUB | Orosz rubel | 82,3460 |
| THB | Thaiföldi baht | 35,461 |
| BRL | Brazil real | 5,5280 |
| MXN | Mexikói peso | 25,0491 |
| INR | Indiai rúpia | 81,5670 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0982

JPY

Japán yen

117,50

DKK

Dán korona

7,4732

GBP

Angol font

0,90823

SEK

Svéd korona

10,9593

CHF

Svájci frank

1,0561

ISK

Izlandi korona

154,40

NOK

Norvég korona

11,5063

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,985

HUF

Magyar forint

347,04

PLN

Lengyel zloty

4,4628

RON

Román lej

4,8418

TRY

Török líra

7,1286

AUD

Ausztrál dollár

1,8287

CAD

Kanadai dollár

1,5512

HKD

Hongkongi dollár

8,5274

NZD

Új-zélandi dollár

1,8420

SGD

Szingapúri dollár

1,5691

KRW

Dél-Koreai won

1 365,21

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,2288

CNY

Kínai renminbi

7,7095

HRK

Horvát kuna

7,5823

IDR

Indonéz rúpia

16 681,66

MYR

Maláj ringgit

4,7777

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,563

RUB

Orosz rubel

82,3460

THB

Thaiföldi baht

35,461

BRL

Brazil real

5,5280

MXN

Mexikói peso

25,0491

INR

Indiai rúpia

81,5670

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/2

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9705 — EXOR / GEDI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 89/02)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | EXOR N.V., (a továbbiakban: EXOR, Hollandia), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V., (a továbbiakban: EXOR, Hollandia),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (a továbbiakban: GEDI, Olaszország). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (a továbbiakban: GEDI, Olaszország).

Az EXOR az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a GEDI felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az EXOR esetében: különböző ágazatokban (gépjárműgyártás, mezőgazdasági célra használt haszongépjárművek gyártása, viszontbiztosítás és professzionális labdarúgás) befektetésekkel rendelkező holdingtársaság, |
| --- | --- |

—

az EXOR esetében: különböző ágazatokban (gépjárműgyártás, mezőgazdasági célra használt haszongépjárművek gyártása, viszontbiztosítás és professzionális labdarúgás) befektetésekkel rendelkező holdingtársaság,

| — | a GEDI esetében: kiadói tevékenység, digitális kommunikáció, hirdetések, rádió és televízió. |
| --- | --- |

—

a GEDI esetében: kiadói tevékenység, digitális kommunikáció, hirdetések, rádió és televízió.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

Ügyszám: M.9705 — EXOR / GEDI

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 18.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/4

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 89/03)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Anjou”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A0820-AM02

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul:

| „a) | Az előállítás valamennyi műveletét (...) a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:






  — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- | --- |

„a)

Az előállítás valamennyi műveletét (...) a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

| b) | A »gamay« megjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletét azon a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:






  — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- | --- |

b)

A »gamay« megjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletét azon a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt településegyesítéseket, illetve a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A jogbiztonság fokozása érdekében ez a jegyzék az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatában foglaltakat követi. A földrajzi terület kiterjedése továbbra is szigorúan ugyanakkora marad.

Végezetül említésre kerül, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2007. szeptember 5-i” szövegrész után az „és 2017. január 19-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására.

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontjában az „1996. szeptember 4-i” szövegrész helyébe az „1996. szeptember 4-i és 5-i” szövegrész lép.

Ez a módosítás a parcellákra osztott körülhatárolt terület nemzeti hatóság általi jóváhagyási dátumát helyesbíti.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az I. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő jegyzék lép:

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

A „gamay” megjelölés esetében a települések jegyzékének helyébe a következő jegyzék lép:

| — | Deux-Sèvres megye: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné volt önálló település egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné volt önálló település egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Ez lehetővé teszi a termékleírás legutóbbi változata óta történt különböző településegyesítések figyelembevételét. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedése továbbra is szigorúan ugyanakkora marad.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4.   Agrár-környezetvédelmi intézkedés

Az I. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következő szöveggel egészül ki: „A sorok között kötelezően lennie kell gondozott, természetes vagy magról vetett növénytakarónak; ilyen növénytakaró hiányában a gazdálkodóknak a természetes vegetáció megfékezése érdekében talajművelést kell végezniük, vagy igazolniuk kell, hogy olyan biológiai növényvédő szereket használnak, amelyeket a hatóságok szőlészeti célokra jóváhagytak. Amennyiben a parcellán biológiai gyomirtó szereket használnak, más gyomirtó szereket tilos használni.

Ez a módosítás azt a jelenleg zajló változást kíséri, hogy a gazdálkodók gyakorlatai az egész anjoui szőlővidéken az agroökológia irányába mozdulnak el. Azt tükrözi, hogy a technológiai eljárások tekintetében egyre inkább figyelembe veszik a környezetvédelmi szempontokat. Azáltal, hogy elősegíti a növénytakaró kialakítását vagy a gépi gyomirtást vagy a biológiai növényvédő szerek használatát, a gyomirtó vegyszerek alkalmazásának visszaszorítását eredményezi. A gyomirtó szerek alkalmazásának visszaszorításával fokozható a szőlőtermő talajok védelme és megőrizhetők azok természetes funkciói (termékenység, biológiai sokféleség, biológiai tisztulás), ami hozzájárul a borok minőségéhez és eredetiségéhez, és erősíti a tájjelleget.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   A szüreti rend kihirdetése

Az I. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában az „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg. ” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontjának meghatározására napjainkban már nincs szükség, mert ma már eszközök széles palettája áll a gazdálkodók rendelkezésére ahhoz, hogy a szőlő érettségét a lehető legpontosabban megállapítsák. Mindegyik gazdálkodó számos olyan – egyéni vagy közösen használt – eszközzel és felszereléssel rendelkezik, amelyek segítségével pontosan meghatározható, hogy a termelési céloktól függően az egyes parcellákon mely időpontban optimális megkezdeni a szüretet.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Cukortartalom

Az I. fejezet IX. szakasza 1. pontjának c) alpontja „A borok jellemzői” szövegrész után az „az erjesztés után” szövegrésszel egészül ki.

Ez a módosítás az erjesztés előtti cukortartalommal való összetéveszthetőség elkerülését célozza, ugyanis fontos pontosítani, hogy a cukortartalmat az erjesztés után kell ellenőrizni.

Az egységes dokumentum 4. pontja ennek megfelelően módosul.

7.   A borászati eljárások módosítása

A termékleírás I. fejezete IX. szakasza 1. pontjának d) alpontja a „fadarabok használata tilos” szövegrész előtt a „fehérborok és a rozé borok esetében” szövegrésszel egészül ki, valamint az alpont kiegészül a „vörösborok esetében az erjesztés szakaszán kívül a fadarabok használata tilos” szövegrésszel. E módosítás célja azon tilalom megszüntetése, amelynek értelmében a vörösborok erjesztése során tilos tölgyfadarabokat alkalmazni. E tekintetben a termelők erősíteni kívánják az eredetmegjelöléssel ellátott borok jellegzetességét: ezek gyümölcsös és simulékony termékek, amelyek már fiatalon fogyaszthatók. Az erjesztés során alkalmazott fa tanninjai lehetővé teszik a gyümölcsösség jobb kifejeződését és a borok szerkezetének fejlődését azáltal, hogy hozzájárulnak a kerek és hosszan tartó ízhez, miközben érlelés esetére biztosítják a színstabilitást. A fadarabok alkalmazása kizárólag az erjesztés szakaszában valósulhat meg, a technológia alkalmazása azonban a borok érlelése során továbbra is tiltott marad.

Az egységes dokumentum 5. pontja ennek megfelelően módosul.

8.   Pincekapacitás

Az I. fejezet IX. szakasza 1. pontjának e) alpontjában a: „Minden gazdálkodónak a gazdaság utolsó öt évi átlagos terméshozama legalább 1,4-szeresének megfelelő borospince-kapacitással kell rendelkeznie.” mondat helyébe a következő mondat lép: „Minden gazdálkodónak az utolsó öt év folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség legalább 1,4-szeresének megfelelő borospince-kapacitással kell rendelkeznie.

A termékleírás nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) térfogati kapacitásra, hanem hozamra, vagyis a termőterülettel elosztott leszüretelt mennyiségre tartalmazott hivatkozást (például hl/ha-ban kifejezve). A javasolt módosítás anélkül teszi lehetővé ennek a mennyiséggel kapcsolatos következetlenségnek az orvoslását, hogy érdemben bármin is változtatna (a minimum továbbra is a gazdaság által az előző gazdasági évek folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség 1,4-szeresében került megállapításra).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9.   Borforgalmazás

Az I. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatra vonatkozó részt az érintett települések számának frissítése érdekében átdolgozták (például Maine-et-Loire megyében 126 helyett 70 település van).

Az egységes dokumentum 6. pontja ennek megfelelően módosul.

11.   Átmeneti intézkedés

A lejárt átmeneti intézkedéseket törölték.

Az I. fejezet XI. szakasza a következő mondattal egészül ki: „A sorok között kötelezően kialakítandó gondozott, spontán vagy magról vetett növénytakaróra, vagy ilyen növénytakaró hiányában a spontán növényzet gondozásának biztosítása érdekében a gazdálkodó által kötelezően elvégzendő talajművelési munkákra vagy a kötelezően használandó biológiai növényvédő szerekre vonatkozó rendelkezések nem vonatkoznak az ezen termékleírás jóváhagyásának időpontjában már meglévő azon szőlőparcellákra, amelyeken a sortávolság 1,70 méter vagy annál kisebb.

Az átmeneti intézkedés lehetővé teszi, hogy ne szankcionálják azokat a művelésbe vont szőlőültetvényeket, amelyek jelenlegi művelési módja nem felel meg az agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek. A nagy ültetési sűrűségű – azaz legfeljebb 1,70 méter sortávolsággal ültetett – szőlőültetvényeken az állandó gyeptakaró fenntartása vagy a talajművelés ugyanis műszaki problémákat okozhat (gépesítés, berendezések, eszközök). Az alacsony művelésű szőlőültetvényeken a gyeptakaró a tavaszi fagyveszélyt is növeli. Ezenfelül a vízellátás terén a növénytakaró annál inkább konkurenciát jelent a szőlő számára, minél sűrűbb az ültetvény. Ezzel szemben a termékleírás jóváhagyása után ültetett szőlőültetvényeknek – mindezek ismeretében – a sűrűségüktől és a sortávolságuktól függetlenül meg kell felelniük a bevezetett agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12.   Nyilvántartás-vezetés

A II. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” szó helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térség összes termékleírásában követett szerkesztésmóddal összhangban a „potenciális alkoholtartalom” vagy „alkoholfok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” megfogalmazás lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartások vezetésére vonatkozó rendelkezések összehangolása azt a célt szolgálja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv megszövegezését és e nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

13.   Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térség termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Anjou

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

Minőségi pezsgő

4.   A bor(ok) leírása

Csendes fehérborok

Jellemzőik:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %;

| — | az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 3 g/l, vagy legfeljebb 8 g/l, amennyiben az egy literre jutó borkősav grammjában kifejezett összes savtartalom legfeljebb 2 g/l-rel alacsonyabb az erjeszthetőcukor-tartalomnál. |
| --- | --- |

—

az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 3 g/l, vagy legfeljebb 8 g/l, amennyiben az egy literre jutó borkősav grammjában kifejezett összes savtartalom legfeljebb 2 g/l-rel alacsonyabb az erjeszthetőcukor-tartalomnál.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A csendes fehérborok általában szárazak, azonban néha tartalmazhatnak erjeszthető cukrokat és „félszáraznak”, „félédesnek” vagy „édesnek” is minősülhetnek. Aromaviláguk kifejeződése általában erőteljes, feltárhatnak virágos aromákat (galagonya, orgona, hárs, vasfű, kamilla stb.) és gyümölcsösebb jegyeket is (citrusfélék, szilva, körte, aszalt gyümölcsök stb.). Ízük lekerekített, erőteljes, utóízük pedig üde és finom.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 9,5 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

9,5

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Csendes vörösborok

Jellemzőik:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10,5 %; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10,5 %;

| — | az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 3 g/l az erjesztést követően; |
| --- | --- |

—

az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 3 g/l az erjesztést követően;

| — | a „gamay” megjelöléssel ellátott, a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal kiegészített borok esetében az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 2 g/l az erjesztést követően. |
| --- | --- |

—

a „gamay” megjelöléssel ellátott, a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal kiegészített borok esetében az erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 2 g/l az erjesztést követően.

A vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció kötelezően befejeződött. A palackozatlanul történő forgalomba hozatalra kész vagy a csomagolás szakaszában lévő vörösborok almasavtartalma legfeljebb 0,4 g/l.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékei a közösségi jogszabályokban meghatározott értékek, de a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal ellátható, palackozatlan bortételek illósavtartalma legfeljebb 10,2 milliekvivalens/liter.

A vörösborokat legalább a szüret évét követő év január 15-éig érlelik.

A csendes vörösborok szép tanninos struktúrával rendelkeznek. Aromaviláguk kifejeződése meglehetősen erőteljes, főként bogyós gyümölcsök jegyeit idézik fel. Strukturáltak, de továbbra is a könnyedség dominál bennük. Ínyenc borok, melyeket a szüretet követő három évben érdemes megkóstolni.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Pezsgők

A pezsgők fehér- vagy rozépezsgők.

A fehér- vagy rozépezsgők készítésére szánt alapborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 10,5 %.

A pezsgők készítéséhez szánt, alkoholtartalom-növelésen át nem esett alapborok térfogatszázalékban kifejezett maximális tényleges alkoholtartalma 12 %.

Az erjesztés után az alkoholtartalom-növelésen át nem esett alapborok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) az erjesztést követően literenként legfeljebb 24 gramm.

Az erjesztés után az alkoholtartalom-növelésen átesett alapborok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) az erjesztést követően literenként legfeljebb 5 gramm.

A fehér- és rozépezsgők készítésére szánt, alkoholtartalom-növelésen átesett alapborok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma nem haladja meg a 11,6 %-ot.

A másodlagos erjedést követően és az expedíciós likőr hozzáadása előtt a borok alkoholtartalom-növelés utáni, térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma nem haladja meg a 13 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A pezsgők fehér- vagy rozépezsgők. Finomság jellemzi őket, amely nemcsak a szénsav felszabadulásában, hanem aromaviláguk kifejeződésében és strukturált ízükben is megnyilvánul.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4 000 tőkénél kisebb, de legalább 3 300 tőke ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, ha eleget tesznek a termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

A szőlő metszésére és támrendszerének kialakítására vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkék metszése legkésőbb április 30-ig, vegyes metszéssel történik, a termékleírásban részletesen ismertetett szabályok szerint, amelyek minden szőlőfajta esetében előírják a tőkénként meghagyható rügyek maximális számát és a szálvesszőn meghagyható rügyek maximális számát.

A támrendszerre futtatott lombsátor magasságának a sorok közötti távolság legalább 0,6-szorosának kell lennie, mivel a támrendszerre futtatott lombsátor magasságát a levélzet alsó határa – amelynek legalább 0,40 méterrel a talaj felett kell lennie – és a felső metszési határ –amelynek legalább 0,20 méterrel a támrendszer felső huzalja felett kell lennie – között mérik.

A hektáronként 4 000 tőkénél kisebb, de legalább 3 300 tőke ültetési sűrűségű szőlőparcelláknak ezenfelül az alábbi támrendszer-kialakítási szabályoknak kell megfelelniük: a támoszlopok minimális talaj feletti magassága 1,90 méter; a támrendszer 4 huzalsort tartalmaz; a felső huzal minimális magassága a talajtól számított 1,85 méter.

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Alkoholtartalom-növelés

Konkrét borászati eljárás

A vörösborok esetében a kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiséghez viszonyított maximális részleges koncentráció mértéke 10 %-ban rögzített.

A csendes borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

A fehér- és rozépezsgők készítésére szánt, alkoholtartalom-növelésen átesett alapborok erjeszthetőcukor-tartalma ≤ 5 g/l, térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma pedig ≤ 11,6 %.

Fadarabok használata

Konkrét borászati eljárás

A fehér- és rozéborok esetében a fadarabok használata tilos.

A vörösborok esetében az erjesztés szakaszán kívül a fadarabok használata tilos.

A rozépezsgők készítésére szánt alapborok származhatnak héjon áztatásból vagy ún. saignée-eljárásból.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

A borkészítésre vonatkozó korlátozás

A rozéborok készítéséhez tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

b)   Maximális hozamok

| | Csendes fehérborok |
| --- | --- |

Csendes fehérborok

| | 65 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

65 hektoliter hektáronként

| | Csendes vörösborok |
| --- | --- |

Csendes vörösborok

| | 65 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

65 hektoliter hektáronként

| | Fehér- és rozépezsgők |
| --- | --- |

Fehér- és rozépezsgők

| | 76 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

76 hektoliter hektáronként

| | „Gamay” megjelölés |
| --- | --- |

„Gamay” megjelölés

| | 72 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

72 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

| a) | Az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletszakaszát a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:






  — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- | --- |

a)

Az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletszakaszát a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

| b) | A „gamay” megjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletét a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:






  — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- | --- |

b)

A „gamay” megjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletét a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területtel kapcsolatos információk

Csendes borok

| a) | A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása
  A földrajzi terület két nagy geológiai egységre terjed ki, amelyeken a szőlőültetvények elsősorban a folyók mentén húzódó dombok lejtőin és néhány fennsíkon helyezkednek el: nyugaton a prekambriumi és paleozoikumi talapzat az Armorikai-hegységhez kapcsolódik; keleten a Párizsi-medence mezozoikumi és cenozoikumi szubsztrátuma borítja az őstalapzatot. Ez a geológiai sajátosság különbözteti meg a földrajzi terület nyugati részét a földrajzi terület keleti részétől: az előbbi – a helyiek által „Anjou noir” névvel illetett – részen különösen palás kőzetek, az utóbbi – a helyiek által „Anjou blanc” néven emlegetett – vidéken (Saumur környéki) homokos kréta előfordulása jellemző.
  A történelmét tekintve az egykori Anjou tartományhoz kapcsolódó földrajzi terület 2018-ban alapvetően Maine-et-Loire megye déli részére (70 település), valamint Deux-Sèvres megye (14 település) és Vienne megye (9 település) északi sávjára terjed ki. Maine-et-Loire megye északi részén fennmaradt néhány szigetecske, egy olyan kor tanúbizonyságaként, melynek során a szőlőültetvények a megye egészében megtalálhatók voltak.
  A szőlők szüreteléséhez körülhatárolt parcellák talajai különböző földtani képződményekből származnak. Bár a talajok nagyon különbözőek, általában gyenge minőségűek és mérsékelt a vízmegtartó képességük. Ezenkívül jó a hőháztartásuk.
  A földrajzi terület éghajlata mérsékelt óceáni és kis hőmérséklet-különbségek jellemzik, ami egyrészt az Atlanti-óceán viszonylagos közelségének, másrészt a Loire és mellékfolyói hőszabályozó szerepének és végül annak tudható be, hogy a szőlőültetvényeket domboldalakra telepítették. Erre utal az „anjou-i szelíd éghajlat” kifejezés, melynek igazsága különösen télen, valamint a hosszú tavasz és ősz folyamán érzékelhető, míg nyáron gyakoriak a nagy hőhullámok. Az északnyugati/délkeleti irányban húzódó domborzati elemek védelmet biztosítanak a gyakran bőséges csapadékot hozó nyugati szelekkel szemben. Ezért a földrajzi területen kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és védett az óceáni nedvességtől, ami Choletais és Mauges magasabb domborzati elemeinek köszönhető. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais elnevezésű térségben közel 800 milliméter. |
| --- | --- |

a)

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület két nagy geológiai egységre terjed ki, amelyeken a szőlőültetvények elsősorban a folyók mentén húzódó dombok lejtőin és néhány fennsíkon helyezkednek el: nyugaton a prekambriumi és paleozoikumi talapzat az Armorikai-hegységhez kapcsolódik; keleten a Párizsi-medence mezozoikumi és cenozoikumi szubsztrátuma borítja az őstalapzatot. Ez a geológiai sajátosság különbözteti meg a földrajzi terület nyugati részét a földrajzi terület keleti részétől: az előbbi – a helyiek által „Anjou noir” névvel illetett – részen különösen palás kőzetek, az utóbbi – a helyiek által „Anjou blanc” néven emlegetett – vidéken (Saumur környéki) homokos kréta előfordulása jellemző.

A történelmét tekintve az egykori Anjou tartományhoz kapcsolódó földrajzi terület 2018-ban alapvetően Maine-et-Loire megye déli részére (70 település), valamint Deux-Sèvres megye (14 település) és Vienne megye (9 település) északi sávjára terjed ki. Maine-et-Loire megye északi részén fennmaradt néhány szigetecske, egy olyan kor tanúbizonyságaként, melynek során a szőlőültetvények a megye egészében megtalálhatók voltak.

A szőlők szüreteléséhez körülhatárolt parcellák talajai különböző földtani képződményekből származnak. Bár a talajok nagyon különbözőek, általában gyenge minőségűek és mérsékelt a vízmegtartó képességük. Ezenkívül jó a hőháztartásuk.

A földrajzi terület éghajlata mérsékelt óceáni és kis hőmérséklet-különbségek jellemzik, ami egyrészt az Atlanti-óceán viszonylagos közelségének, másrészt a Loire és mellékfolyói hőszabályozó szerepének és végül annak tudható be, hogy a szőlőültetvényeket domboldalakra telepítették. Erre utal az „anjou-i szelíd éghajlat” kifejezés, melynek igazsága különösen télen, valamint a hosszú tavasz és ősz folyamán érzékelhető, míg nyáron gyakoriak a nagy hőhullámok. Az északnyugati/délkeleti irányban húzódó domborzati elemek védelmet biztosítanak a gyakran bőséges csapadékot hozó nyugati szelekkel szemben. Ezért a földrajzi területen kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és védett az óceáni nedvességtől, ami Choletais és Mauges magasabb domborzati elemeinek köszönhető. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais elnevezésű térségben közel 800 milliméter.

| b) | A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása
  Az Anjou-vidéken bizonyíthatóan a Krisztus utáni I. századtól és azóta is folyamatosan foglalkoznak szőlőtermesztéssel. Itt jól megélt a szőlő, ahogy erről Apollonius (VI. század) egyik költeményének e néhány sora is tanúskodik: „Bretagne-tól nem messze található egy sziklára épült, Ceres és Bacchus zöld ágaiban gazdag város, amelynek neve a görög Andégave névből ered (Angers).” Az anjou-i szőlővidék ugyan a középkor alatt végig fejlődik, pontosan a Loire két partjára és Angers köré épült monostorok oltalma alatt, hírnévre főként a XII. és a XIII. századtól tesz szert. II. Henrik és Akvitániai Elenonóra királyságának fénykora ekkor lehetővé teszi, hogy az anjou-i bor a legelőkelőbb asztalokra kerüljön.
  A termelés a XVI. századtól jelentős fejlődésnek indul a holland borügynökök érkezésének köszönhetően, akik hazájuk és gyarmataik számára keresnek borokat. A hollandok jelentős mennyiségű bort szereznek be, és a XVIII. században a kereskedelem annyira virágzik, hogy a szállítás elősegítése érdekében a földrajzi területet átszelő Layon folyót hajózhatóvá teszik. Az „anjou-i borok” kiemelkedő hírneve azonban irigységet vált ki, és számos adónem jön létre (sorompóvám, ládavám, kis bortételekre kivetett vám, nyolcad, szőlővám stb.), amelyek végzetes következményekkel járnak a kereskedelemre. A vendée-i háborúk pusztításai a szőlőültetvények megsemmisülésével végződnek. A vidék a XIX. században indul újra virágzásnak. 1881-ben a szőlőültetvények 45 000 hektárt foglalnak el, melyből 1893-ban, a filoxérajárvány után még 10 000 hektár marad fenn.
  Anjou vidéke elsősorban a chenin B szőlőfajtából készült fehérborok termelésének köszönheti ismertségét. A filoxéravész után azonban gyorsabb ütemben létesülnek cabernet franc N szőlőfajtával, majd kicsit később a cabernet-sauvignon N szőlőfajtával beültetett ültetvények. A borkészítés a XX. század elején elsősorban a – helyiek által – „rouget” névvel illetett, kávézókban fogyasztott és az anjou-i szőlőültetvény változásának első szakaszát jelentő könnyed bor előállítása felé mozdul el. A halvány színű sillerborokat adó grolleau N és grolleau gris G szőlőfajtákhoz, emellett a gamay N és a pineau d’Aunis N szőlőfajtákhoz társított borok hozzájárulnak a „Cabernet d’Anjou” és a „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölésűként ismert és elismert emblematikus rozéborok jelentős termelésének fejlődéséhez. E változás második szakasza a termelők által a növénykultúra művelése terén elért tapasztalatokra épít. A szőlőfajták és az ültetési helyük legmegfelelőbb összhangjának megfigyelése és elemzése, a leszüretelt szőlő felhasználhatóságának értékelése, valamint a borkészítési eljárások következtében az 1960-as évektől fejlődésnek indult a vörösbortermelés. |
| --- | --- |

b)

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az Anjou-vidéken bizonyíthatóan a Krisztus utáni I. századtól és azóta is folyamatosan foglalkoznak szőlőtermesztéssel. Itt jól megélt a szőlő, ahogy erről Apollonius (VI. század) egyik költeményének e néhány sora is tanúskodik: „Bretagne-tól nem messze található egy sziklára épült, Ceres és Bacchus zöld ágaiban gazdag város, amelynek neve a görög Andégave névből ered (Angers).” Az anjou-i szőlővidék ugyan a középkor alatt végig fejlődik, pontosan a Loire két partjára és Angers köré épült monostorok oltalma alatt, hírnévre főként a XII. és a XIII. századtól tesz szert. II. Henrik és Akvitániai Elenonóra királyságának fénykora ekkor lehetővé teszi, hogy az anjou-i bor a legelőkelőbb asztalokra kerüljön.

A termelés a XVI. századtól jelentős fejlődésnek indul a holland borügynökök érkezésének köszönhetően, akik hazájuk és gyarmataik számára keresnek borokat. A hollandok jelentős mennyiségű bort szereznek be, és a XVIII. században a kereskedelem annyira virágzik, hogy a szállítás elősegítése érdekében a földrajzi területet átszelő Layon folyót hajózhatóvá teszik. Az „anjou-i borok” kiemelkedő hírneve azonban irigységet vált ki, és számos adónem jön létre (sorompóvám, ládavám, kis bortételekre kivetett vám, nyolcad, szőlővám stb.), amelyek végzetes következményekkel járnak a kereskedelemre. A vendée-i háborúk pusztításai a szőlőültetvények megsemmisülésével végződnek. A vidék a XIX. században indul újra virágzásnak. 1881-ben a szőlőültetvények 45 000 hektárt foglalnak el, melyből 1893-ban, a filoxérajárvány után még 10 000 hektár marad fenn.

Anjou vidéke elsősorban a chenin B szőlőfajtából készült fehérborok termelésének köszönheti ismertségét. A filoxéravész után azonban gyorsabb ütemben létesülnek cabernet franc N szőlőfajtával, majd kicsit később a cabernet-sauvignon N szőlőfajtával beültetett ültetvények. A borkészítés a XX. század elején elsősorban a – helyiek által – „rouget” névvel illetett, kávézókban fogyasztott és az anjou-i szőlőültetvény változásának első szakaszát jelentő könnyed bor előállítása felé mozdul el. A halvány színű sillerborokat adó grolleau N és grolleau gris G szőlőfajtákhoz, emellett a gamay N és a pineau d’Aunis N szőlőfajtákhoz társított borok hozzájárulnak a „Cabernet d’Anjou” és a „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölésűként ismert és elismert emblematikus rozéborok jelentős termelésének fejlődéséhez. E változás második szakasza a termelők által a növénykultúra művelése terén elért tapasztalatokra épít. A szőlőfajták és az ültetési helyük legmegfelelőbb összhangjának megfigyelése és elemzése, a leszüretelt szőlő felhasználhatóságának értékelése, valamint a borkészítési eljárások következtében az 1960-as évektől fejlődésnek indult a vörösbortermelés.

2.   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

Csendes borok

Az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott csendes borok előállítása fehér-, rozé-, és vörösborokat is magában foglal.

A fehérborok általában szárazak, azonban néha tartalmazhatnak erjeszthető cukrokat és „félszáraznak”, „félédesnek” vagy „édesnek” is minősülhetnek. Aromaviláguk kifejeződése általában erőteljes, feltárhatnak virágos aromákat (galagonya, orgona, hárs, vasfű, kamilla stb.) és gyümölcsösebb jegyeket is (citrusfélék, szilva, körte, aszalt gyümölcsök stb.). Ízük lekerekített, erőteljes, utóízük pedig üde és finom.

A „Cabernet d’Anjou” és „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölésű rozéborok erjeszthető cukrokat tartalmaznak és viszonylag nagy az édességük. Aromaviláguk kifejeződése erőteljes, az egyes borok felfedik saját szőlőfajtáik sajátosságait. Mindamellett egyértelműen gyümölcsösek (őszibarack, eper, citrusfélék stb.). Ízleléskor az üdeség és a kerekség közötti művészi egyensúly jellemzi a borokat. Aromatartósságuk erőteljes, különösen a „Cabernet d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölésű rozéborok esetében.

A vörösborok szép tanninos struktúrával rendelkeznek. Aromaviláguk kifejeződése meglehetősen erőteljes, főként bogyós gyümölcsök jegyeit idézik fel. Strukturáltak, de továbbra is a könnyedség dominál bennük. Ínyenc borok, melyeket a szüretet követő három évben érdemes megkóstolni.

A „gamay” megjelöléssel ellátott vörösborok üdék, élénkek és könnyűek. Jellegzetes, leggyakrabban gyümölcsös aromák alakulnak ki bennük. Általában fiatalon ajánlott őket fogyasztani.

3.   Ok-okozati összefüggések

Csendes borok

A különleges tájban elterülő északi szőlőültetvény, valamint a szelíd éghajlati viszonyok és az eredeti föld- és talajtani viszonyok együttese a borok üdeségén keresztül kibontakozó egyedi ízt biztosít a boroknak.

A változatos föld- és talajtani adottságokkal rendelkező szőlőültetvények fekvésében mutatkozó különbségek módot adtak a termelőknek arra, hogy mindegyik meghonosodott szőlőfajtához megtalálják azokat a feltételeket, amelyek mellett azok optimálisan ki tudnak bontakozni. A szőlőtermesztők által a szőlőik viselkedésével kapcsolatban végzett megfigyelés és elemzés lehetővé tette a szőlőültetvény megfelelő helyre történő telepítését. Így, ha az egész anjou-i szőlővidék lehetővé teszi, hogy a chenin B fajta fő jellemzői megnyilvánuljanak a száraz fehérborokban, a napsütötte, déli fekvésű dombok lehetővé teszik a bor komplexitásának a legelőrehaladottabb érettségi állapotban való kifejeződését, és ha az utószezon éghajlati viszonyai kedvezőek, az említett fajtából „félédes” vagy „édes” borok is készülhetnek.

Hasonlóképpen, noha a grolleau N, a grolleau gris G vagy a pineau d’Aunis N szőlőfajták uralják a homokos-kavicsos dombokat és sziklateraszokat a gyümölcsös rozék termelésének kedvezve, a cabernet franc N és a cabernet-sauvignon N szőlőfajta szintén értékeli a sekély talajmélységet vagy a barna talajokat, illetve a rendszeres vízellátást, és ez kedvez a lekerekített és jó aromatartóssággal rendelkező rozék, illetve a vörösborok termelésének, amelyek enyhe rusztikusságát a termékleírásban előírt rövid érlelési időszak finomítja.

Végezetül a földrajzi területen a gamay N szőlőfajtát elsősorban olyan talajokra telepítik, amelyek az „Anjou noir” terület szívében található prekambriumi kőzeteken alakultak ki, míg e szőlőfajta az „Anjou blanc” területén sehol sincs jelen, ahogyan arról a termékleírásban a „gamay” megjelöléssel ellátott vörösborok esetében pontosabban meghatározott földrajzi egység tanúskodik.

A termelők több generáció tapasztalatai alapján szerzett szaktudása – a termelési céltól és az évjárattól függően – a borkészítési technológiai eljárás és a házasításra szánt szőlőfajták kiválasztásában is megmutatkozik. A termelés változatossága előnyt jelent a különböző piacok meghódításában. Az „Anjou”, a „Cabernet d’Anjou” és a „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok nemcsak országos szinten örvendenek elismerésnek, ahol Angers és környéke lakói, vagy Bretagne és Normandia franciaországi régiók lakói különösen nagyra értékelik a borokat, hanem az országhatárokon túl is, nem elhanyagolható mértékben hozzájárulva ahhoz, hogy a „Val de Loire” Franciaország hetedik legnagyobb exportőr régiója.

Pezsgők

A pezsgőkészítés a csendes fehérborok nagy múltra visszatekintő termelésére támaszkodik. A termelők már a XV. századtól megfigyelik, hogy a palackozott borok a tél folyamán és az első hőhullámok visszatéréséhez köthető második erjesztést követően finom aromájukat megőrizve gyöngyöznek. Az eleinte „gyöngyöző” borok esetében – a részben megerjedt mustból származó erjeszthető cukrokkal vagy tirázslikőr hozzáadásával – palackban történő második erjesztés szakszerű elvégzése a XIX. század elején kedvezően hat a pezsgőkészítés fejlődésére, melynek során kihasználják a homokos krétába vájt hatalmas pincék nyújtotta előnyöket, amelyek belsejében a borok alacsony és állandó hőmérsékleten tárolhatók és érlelhetők.

A pezsgőket finomság jellemzi, amely nem csak a szénsav felszabadulásában, hanem aromaviláguk kifejeződésében és strukturált ízükben is megnyilvánul.

A pezsgőkészítés ezzel összhangban zajlik. A termelők meg tudták állapítani, hogy a pincében palackozott és tárolt borok a tél végére egy újabb erjedésen mehetnek keresztül. A „második, természetes erjedés” mesterfogásainak kitapasztalása először „gyöngyöző” borok előállításhoz vezetett, nevezetesen a chenin B szőlőfajta felhasználásával. Ez a késői érésű szőlőfajta olyan jellemzőkkel, üdeséggel és kifinomult aromákkal rendelkezik, amelyek különösen alkalmassá teszik a pezsgőkészítésre. Ezeket az adottságokat már a XIX. század elejétől, konkrétan Jean-Baptiste Ackerman hatására kihasználták a pezsgőkészítéshez, a „palackban történő második erjesztést” magában foglaló készítési módszer szakszerű alkalmazásával.

A szüretre különös figyelmet fordítanak. A szüret biztosítja az optimális érettséget, valamint a cukortartalom és a savasság megfelelő egyensúlyát, amely az üdeség biztosításához, a megfelelő másodlagos erjedéshez és a jó tárolhatósághoz egyaránt szükséges. Ezenfelül az „Anjou blanc” (anjou-i fehér) kőzetréteg belsejében lévő földalatti pincék jelenléte kedvező tényező e borok készítéséhez, amelyhez nagy tárolóhelyelyekre, valamint ideális fényviszonyok, páratartalom és hőmérséklet melletti kezelésre van szükség. Ezeket a szigorú feltételeket és ezt a technológiai eljárást a kékszőlőfajtákra is alkalmazták a rozépezsgők szűkebb körű előállításához.

A pezsgőkészítők a több mint egy évszázada megszerzett tapasztalatokra támaszkodva a küvéik összetételét tekintve mára tökéletesen kiforrott mesterfogásokkal rendelkeznek. A legalább 9 hónapig tartó borseprőn történő érlelés hozzájárul a borok komplexitásának kialakulásához.

9.   További alapvető feltételek (palackozás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A „Cabernet d’Anjou” és a „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható borok erjesztése és készítése, az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható csendes borok erjesztése, készítése és érlelése, az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható pezsgők erjesztése, készítése, érlelése és palackozása tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések területét foglalja magában:

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

A „gamay” megjelölésű földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A „gamay” megjelöléssel ellátható borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések területét foglalja magában:

| — | Deux-Sèvres megye: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné volt önálló település egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné volt önálló település egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Palackozás

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi terület határain belüli palackozás

A feltétel leírása:

A pezsgőket kizárólag palackban történő második erjesztéssel készítik.

A palackban történő seprőn tartás időtartama nem lehet kevesebb 9 hónapnál.

A pezsgőket azokban a palackokban készítik és hozzák forgalomba, amelyekben a másodlagos erjedés végbement, a legfeljebb 37,5 centiliter vagy több mint 150 centiliter térfogatú palackokban értékesített borok kivételével.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Azokat a választható feliratokat, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben és vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

A „gamay” megjelölés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét a „gamay” megjelölés követi azon borok esetében, amelyek megfelelnek a termékleírás e megjelölésre vonatkozóan előírt különleges feltételeinek.

A „gamay” megjelölés a címkén kötelezően az ellenőrzött eredetmegjelölés neve után szerepel, ugyanolyan színű karakterekkel, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

A „gamay” megjelölés kiegészíthető a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal azon borok esetében, amelyek megfelelnek a termékleírás e feliratokra vonatkozóan előírt különleges feltételeinek.

A „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) felirattal ellátott borokon kötelezően fel kell tüntetni az évjáratot.

Csendes fehérborok

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A csendes fehérborok kereskedelmi okmányaiban, szállítólevelein és címkéin kötelezően fel kell tüntetni az egyes borok közösségi jogszabályokban meghatározottak szerinti erjeszthetőcukor-tartalmának (glükóz- és fruktóztartalmának) megfelelő „demi-sec” (félszáraz), „moelleux” (félédes) vagy „doux” (édes) feliratot. Ezeket a feliratokat a címkéken ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, ahol az ellenőrzött eredetmegjelölés neve szerepel.

Kisebb földrajzi egység

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy ún. kataszteri területről van szó és a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 18.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/18

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 89/04)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági (1) rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Gros Plant du Pays nantais”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A0275-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.12.24.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

Szövegezési változtatások: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta bekövetkezett településegyesítéseket, illetve az adminisztratív körzeteket érintő egyéb változásokat. A jogbiztonság fokozása érdekében a jegyzék az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) hatályos változatában foglaltakat követi.

Végül említés esik arról, hogy a földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok a nyilvánosság megfelelőbb tájékoztatása érdekében megjelennek az INAO weboldalán.

Ezenkívül sor került a földrajzi terület felülvizsgálatára, amelynek eredményeképpen:

| — | felvételre került három település (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine és Saint-Hilaire-de-Loulay), amelyek mindegyikét jellemzik az előállítással összefüggő szokások és ahol az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok előállításához használatos szőlőt termelnek, |
| --- | --- |

—

felvételre került három település (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine és Saint-Hilaire-de-Loulay), amelyek mindegyikét jellemzik az előállítással összefüggő szokások és ahol az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok előállításához használatos szőlőt termelnek,

| — | kizárásra került 14 település (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois és Bouguenais), hogy a szőlőtermelés területe kizárólag a minőségi szőlőgazdálkodást folytató körzetekre terjedjen ki. |
| --- | --- |

—

kizárásra került 14 település (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois és Bouguenais), hogy a szőlőtermelés területe kizárólag a minőségi szőlőgazdálkodást folytató körzetekre terjedjen ki.

Az egységes dokumentum körülhatárolt földrajzi területre vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A parcellákra osztott körülhatárolt terület az alábbiak szerint módosul:

| — | a „körülhatárolt” kifejezés helyébe a „termelési” szó lép, |
| --- | --- |

—

a „körülhatárolt” kifejezés helyébe a „termelési” szó lép,

| — | a szöveg kiegészül a 2017. május 3-i és a 2018. november 15-i dátumokkal, |
| --- | --- |

—

a szöveg kiegészül a 2017. május 3-i és a 2018. november 15-i dátumokkal,

| — | a parcellák meghatározásával kapcsolatos rendelkezések törlésre kerülnek. |
| --- | --- |

—

a parcellák meghatározásával kapcsolatos rendelkezések törlésre kerülnek.

A módosításra azért került sor, mert a parcellaazonosítási eljárást a parcellákra történő felosztásra irányuló eljárás váltotta fel.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az I. fejezet IV. részének 3. pontjában szereplő települések jegyzékének helyébe a következő lép:

| — | Loire-Atlantique megye: Boussay, Chaumes-en-Retz (kizárólag Arthon-en-Retz volt önálló település területe tekintetében), Couffé, Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Boussay, Chaumes-en-Retz (kizárólag Arthon-en-Retz volt önálló település területe tekintetében), Couffé, Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Gesté volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet és Le Puiset-Doré volt önálló település területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Gesté volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet és Le Puiset-Doré volt önálló település területe tekintetében).

A módosítás figyelembe veszi egyes településeknek a földrajzi területbe való bevonását, valamint a települések egyesülését.

Következésképpen az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része módosul.

4.   Ültetési sűrűség

Az ültetési sűrűségre vonatkozó pontban

| — | a „6 500” szám helyébe „5 000” lép |
| --- | --- |

—

a „6 500” szám helyébe „5 000” lép

| — | az „1,5” helyébe „2,2” lép |
| --- | --- |

—

az „1,5” helyébe „2,2” lép

| — | a „legalább 1 méter” kifejezés helyébe „a 0,9 és 1,1 méter között” szöveg lép. |
| --- | --- |

—

a „legalább 1 méter” kifejezés helyébe „a 0,9 és 1,1 méter között” szöveg lép.

A módosítás célja a borászati eszközökben és eljárásokban bekövetkezett változások jobb figyelembe vétele. A sorok közötti távolság növelése kedvező az olyan agrár-környezetvédelmi gyakorlatok végrehajtása szempontjából, mint a gyeptakaró fenntartása és sorok közötti rész ápolása vagy a vegyszervisszaforgató paneles növényegészségügyi kezelések, mivel az ezekhez a műveletekhez szánt szokványos borászati eszközöket 2 méteres sortávolságra tervezték. Ez a művelési mód megfelel a szóban forgó ellenőrzött eredetmegjelölésű bortípus (üde, könnyű, savas bor) esetében elérni kívánt hozamszintnek és minőségnek.

Az egységes dokumentum művelési gyakorlatra vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

5.   A szőlőültetvény művelése

A támrendszerre vonatkozó pontban pontosításra került, hogy a lombsátor magassága legalább:

| — | a sorok közötti távolság 0,6-szorosa, ha ez a távolság legfeljebb 1,5 méter, |
| --- | --- |

—

a sorok közötti távolság 0,6-szorosa, ha ez a távolság legfeljebb 1,5 méter,

| — | a sorok közötti távolság legalább 0,65-szöröse, ha ez a távolság meghaladja a 1,5 métert. |
| --- | --- |

—

a sorok közötti távolság legalább 0,65-szöröse, ha ez a távolság meghaladja a 1,5 métert.

A lombállomány magassága a talajfelszíntől legalább 0,3 méterre kialakított alsó lombhatár, valamint a támrendszer felső határvonala között mért magasság. ”

A módosításra az ültetési sűrűség módosítása miatt került sor és ezáltal nem változik a lombozat-termés aránya (SECV/PR).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Hőkezelés

A bor 40 °C feletti hőmérséklet elérésével járó hőkezelésének tilalma a továbbiakban nem szerepel a termékleírásban. A módosítás célja, hogy minden lehetséges technikai eszközt biztosítson a gazdasági szereplők számára a „dohos-földes íz” típusú érzékszervi eltérést mutató nehéz évjáratok következményeinek kezeléséhez. A mustok hevítésének technikája, azaz a hőkezeléssel végzett borerjesztés sokkal kevésbé bizonyult ártalmasnak a borok számára a struktúra gyengülése és a vékonyodás tekintetében, mint a mezopórusos borászati aktív szén igénybevétele.

Következésképpen az egységes dokumentum sajátos borászati eljárásokra vonatkozó része módosul.

7.   Csomagolás

A bor 40 °C feletti hőmérséklet elérésével járó hőkezelésének tilalmát el kell hagyni. A módosítás lehetővé teszi a „sur lie” jelöléssel ellátott borok palackozási idejének egy hónappal való meghosszabbítását az e kategóriára vonatkozó forgalmazási időszak optimalizálása érdekében, ugyanakkor anélkül, hogy a jelöléssel járó jellegzetesség, az üdeség módosulna.

Következésképpen az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része módosul.

8.   Borszállítás

Törlésre került az 1. fejezet IX. részének az adóraktár engedélyesei közötti borszállítás dátumára vonatkozó 5.b) pontja.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatot az érintett települések számának frissítése céljából felülvizsgálták (92 helyett 69 település). Pontosításra került, hogy az ültetési sűrűség közepestől a sűrűig terjed.

Törlésre került a Pornic tengerparti üdülőhelyre való hivatkozás, valamint javításra Bourgneuf település neve (törlésre kerültek az „en Retz” szavak).

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

10.   Átmeneti intézkedés

| — | Az 1. pont helyébe a következő bekezdés lép:
  „Amennyiben a termékleírás többi rendelkezése teljesül, a parcellákra osztott körülhatárolt területhez nem tartozó, a kataszteri hivatkozásukkal és területükkel meghatározott, szőlővel beültetett parcellák a kivágásukig, de legkésőbb az alábbi időpontokig továbbra is jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében: |
| --- | --- |

—

Az 1. pont helyébe a következő bekezdés lép:

„Amennyiben a termékleírás többi rendelkezése teljesül, a parcellákra osztott körülhatárolt területhez nem tartozó, a kataszteri hivatkozásukkal és területükkel meghatározott, szőlővel beültetett parcellák a kivágásukig, de legkésőbb az alábbi időpontokig továbbra is jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében:

| — | a 2021. évi szüretig bezárólag, azon települések esetében, amelyek parcellákra osztott körülhatárolt területét az Institut national de l’origine et de la qualité (Országos Eredet- és Minőségügyi Intézet) az illetékes nemzeti testület 1996. május 21-i és 2000. május 25-i ülésén jóváhagyta, |
| --- | --- |

—

a 2021. évi szüretig bezárólag, azon települések esetében, amelyek parcellákra osztott körülhatárolt területét az Institut national de l’origine et de la qualité (Országos Eredet- és Minőségügyi Intézet) az illetékes nemzeti testület 1996. május 21-i és 2000. május 25-i ülésén jóváhagyta,

| — | a 2031. évi szüretig bezárólag azon települések esetében, amelyek parcellákra osztott körülhatárolt területét az Institut national de l’origine et de la qualité az illetékes nemzeti testület 2017. május 3-i ülésén jóváhagyta. ” |
| --- | --- |

—

a 2031. évi szüretig bezárólag azon települések esetében, amelyek parcellákra osztott körülhatárolt területét az Institut national de l’origine et de la qualité az illetékes nemzeti testület 2017. május 3-i ülésén jóváhagyta. ”

E módosítás célja a szőlőültetvény fokozatos átalakítása.

Törlésre került a szőlőültetvény művelési módjára vonatkozó átmeneti intézkedés.

A szőlőfajtákra vonatkozó átmeneti intézkedés módosult annak érdekében, hogy „a termékleírás jóváhagyásának napján” kifejezés helyett a 2011. november 16-i dátum szerepeljen.

Ezek a módosítások az egységes dokumentumot nem érintik.

11.   A címkézésre vonatkozó szabályok

A XII. szakasz a következő ponttal egészül ki: Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

| — | kataszteri területről van szó, |
| --- | --- |

—

kataszteri területről van szó,

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét. ”

Következésképpen az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része módosul.

12.   Bejelentési kötelezettségek

A névhasználat-igénylési nyilatkozat határideje december 15-ről december 31-re módosul.

Szövegezési változtatások történtek a II. fejezet I. szakaszának 2. pontjában és II. szakaszának 2. pontjában.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

13.   Főbb ellenőrizendő pontok

A III. fejezetet a nantes-i térség területére vonatkozó termékleírások főbb ellenőrizendő pontjait ismertető szöveg megfogalmazásának összhangba hozatala érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

„Gros Plant du Pays nantais”

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok fehérek, szárazak és csendesek.

A borok jellemzői a következők:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 9 %, |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 9 %,

| — | 4 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom), |
| --- | --- |

—

4 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom),

| — | 10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom, |
| --- | --- |

—

10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom,

| — | a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 11 %. |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 11 %.

A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie az uniós szabályozásban meghatározott határértékeknek. A borok fehérek, szárazak és csendesek.

Színük erősen halványsárga, fiatal korukban néha zöld árnyalatokkal.

Savas ízharmóniájuk uralkodó jegye az üdeség és a könnyedség.

Illatra finom, főként gyümölcsös vagy virágos aromák jellemzik, gyakran jódos illattal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalékban) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalékban)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a.   Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 2,2 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,9 méter és 1,1 méter közöttinek kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 14 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel (Royat-kordonműveléssel, bakműveléssel vagy legyezőműveléssel); vagy |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel (Royat-kordonműveléssel, bakműveléssel vagy legyezőműveléssel); vagy

| — | egyszerű Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű Guyot-metszéssel.

A metszést a rügyfakadás vagy az Eichhorn–Lorentz skála 5. szakasza előtt be kell fejezni.

A bogyóképződési szakaszban az adott évi termőágak száma tőkénként legfeljebb 12 lehet.

Konkrét borászati eljárás

Tilos a leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése, amelynek során –5 °C-nál alacsonyabb hőmérséklet jön létre.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 11 %-ot.

A fentiekben ismertetett rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi jogszabályokban, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   Maximális terméshozamok

75 hektoliter hektáronként.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A termelés valamennyi szakaszára az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2018. június 20-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kerül sor. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kizárólag Chéméré volt önálló település területe tekintetében), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kizárólag Chéméré volt önálló település területe tekintetében), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

| — | Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Chaussaire volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Saint-Crespin-sur-Moine és Tillières volt önálló település területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Chaussaire volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Saint-Crespin-sur-Moine és Tillières volt önálló település területe tekintetében).

| — | Vendée megye: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület domborzatát a Nantes várostól délre és keletre található sűrű hálózatot képező vízfolyások alakították. A nantes-i térséget a szőlőültetvényekkel borított dombok és az állattenyésztésre szolgáló völgyek váltakozása jellemzi, kelet-nyugati irányban a Mauges-hegységtől az Atlanti-óceán partjáig terjed, észak-dél irányban pedig a Loire partjaitól Vendée megye síkságaiig. A szőlőültetvény elsősorban a Grandlieu-tó és azok mellékfolyói körül található lankákra és buckákra, valamint a Goulaine-i mocsárvidék és a Loire völgyének domboldalaira telepítik. Ez a földrajzi terület a Loire-völgy nagy szőlőültetvényeinek a legnyugatabb részét képezi és Loire-Atlantique, Maine-et-Loire és Vendée megye 69 települését foglalja magában.

A földrajzi terület régi és összetett geológiai talapzaton nyugszik, ahol plutonikus képződmények (gránit, gabbró) és metamorf kőzetek (gneisz, csillámpala, amfibolit, eklogit) keverednek, amelyeket néha a harmadkorból származó homokos-kavicsos üledékek fednek. Ezek a különböző kőzetek eróziós hatásnak kitéve sokszor savas, durva szemcséjű (homokos, kavicsos, sóderes), egészséges és szellős, jó természetes vízelvezető képességű, kissé termékeny és csekély víztartalékkal rendelkező talajokat eredményeznek. A felhasználási módokhoz igazodva a szőlő szüretelésével összefüggésben meghatározott parcellaterület szigorúan a legmeredekebb, kis mélységű homokos talajú dombokat határolja körül.

A nantes-i térség éghajlatán óceáni hatások érezhetők az óceáni légáramlatok bejutását jelentősen megkönnyítő Loire-torkolatnak köszönhetően. Az év során a hőmérséklet-ingadozás alacsony. A telek különösen enyhék, aminek következtében tavasszal a talaj korán felmelegedik. Nyáron a hőmérséklet a tengeri áramlatoknak köszönhetően általában enyhe marad, a ritkán előforduló kánikulás időszakok pedig enyhébbek. A csapadék eloszlása viszonylag megfelelő az év során, nyáron ugyanakkor csapadékhiány jelentkezik. A szélességi fokhoz viszonyítva jelentős a napsütéses órák száma.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A hosszú múltra visszatekintő borászati hagyománnyal rendelkező nantes-i szőlőültetvény a középkori Franciaország legnagyobb szőlőültetvényeinek egyike. A XVI. századtól a Hollandiával való kereskedelem hatására a desztillálási tevékenységek jelentősége megnövekedett. A Charentes régióbeli Folle blanche B szőlőfajta, amely ismert a belőle készülő párlat finomságáról, ekkor terjed el , kiegészítve az őshonos fajtákat. A nantes-i térség természetes adottságai mellett megmutatkozott a szőlőfajta fehérbor előállítására való alkalmassága. A „Gros Plant” elnevezés először egy 1732-ből származó írásban jelenik meg e borok leírására, amelyek nagy sikernek örvendenek Franciaország nyugati részén. A XIX. század közepén, amikor a nantes-i térségben a desztillálási tevékenység hanyatlik, a „Gros Plant” előállításához használt szőlő termőterülete 20 000 hektár.

A filoxérajárvány előidézte válsághelyzetet követően a Charentes régióból származó két másik, a Montils B és a Colombard B szőlőfajták ültetésére került sor a Folle blanche B fajta mellett, bár kisebb arányban. A természetüknél fogva termékeny növények növekedésének kézben tartására a termelők szigorú szabályokat alkalmaznak: közepes-magas ültetési sűrűség, rövidcsapos metszés, a termőágak számának szigorú korlátozása. A termesztésre szánt parcellák kiválasztása a korai szüretelésre való alkalmasságuk, a csekély víztartalék és kisebb termőképességük alapján történik. A terméshozam csökkenésével a bor minősége javul. Az 1948-ban alapított Bretvin borászati szövetség promóciós tevékenységének és az 1951-ben létrehozott első érdekképviseleti szakszervezet erőfeszítéseinek köszönhetően a „Gros Plant du Pays nantais”1954. február 26-i döntéssel megkapta a körülhatárolt területről származó, eredetmegjelöléssel ellátott, kiváló minőségű borként való elismerést. A borok ekkor tettek szert országos szinten ismertségre.

A gazdagabb és összetettebb borok előállítása érdekében a gazdasági szereplők kidolgoztak egy sajátos borkészítési technológiai eljárást, a „nantes-i módszert”, amely azt takarja, hogy a bort lefejtés nélkül legalább egy tél folyamán a bor erjedése során keletkező finomseprőn tartják. Ez a szaktudás abból a szokásból alakult ki, hogy a termelők a legjobb borukból egy hordónyit seprőn tartottak a következő tavaszi családi események megünnepléséhez. Ez az érlelési mód a mannoproteinek és egyéb, az élesztők sejtfalának autolíziséből származó összetevők mennyiségének növelése útján lekerekített és gazdag zamatokat kölcsönöz a bornak. Ez a borászati műveletek hiányán és a borok szénsavgázzal telített környezetben való tartásán alapuló módszer ráadásul – azáltal, hogy erősen korlátozza az oxidációs jelenségeket és az illékony anyagok felszabadulását – lehetővé teszi az alkoholos erjesztés során képződött aromák tavaszig vagy még tovább való megőrzését. A „sur lie” (seprőn tartott) hagyományos megjelölés megfelelő szabályozását 1977-ben határozták meg, 1994 óta pedig abban nyilvánul meg, hogy a bort a lefejtések és átöntések csökkentése érdekében ugyanazokban a borospincékben palackozzák, ahol az erjesztés zajlik.

2009-ben az ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvények mintegy 1 500 hektárt fedtek le, amelyet 600 termelő művelt. A termelés éves szinten megközelítőleg 100 000 hektolitert tett ki, ennek több mint egyharmadát a „sur lie” jelölés ellátott borok alkották. A „Gros Plant du Pays nantais” ellenőrzött eredetmegjelölésű borok csendes fehérborok. Színük erősen halványsárga, fiatal korukban néha zöld árnyalatokkal. Savas ízharmóniájuk uralkodó jegye az üdeség és a könnyedség. Illatra finom, főként gyümölcsös vagy virágos aromák jellemzik, gyakran jódos illattal.

A „sur lie” (seprőn tartott) megjelöléssel ellátott borok általában kiegyensúlyozottak, többnyire inkább teltek, összetett illataromákkal rendelkeznek, és az alkoholos erjesztés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyözhetnek. Üdeségük, aromagazdagságuk és az endogén szénsavgáz megőrzése érdekében az érlelés során óvják őket az oxidációtól. Mivel szén-dioxid-tartalmuk túl magas a rugalmas tárolóedényekbe való palackozáshoz, ezért üvegekbe palackozzák őket, és különleges körültekintést igényelnek. Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok egyediségét adó szőlőfajták nantes-i régióba való betelepítése egyidejűleg kötődik a földrajzi elhelyezkedéshez és Nantes történelméhez. A Loire és az Atlanti-óceán összefolyásában található nagy kikötőváros igen hamar élénk, az észak-európai városközpontokba irányuló borkereskedelembe kezdett. Rendkívüli kereskedelmi fontosságánál fogva számos kereskedőt vonzott, többek között számos holland kereskedőt, akik döntően hozzájárultak a Folle blanche B szőlőfajta földrajzi területen belüli elterjedéséhez, amelynek telepítése megelőzte a két másik, nagyon hasonló agronómiai viselkedésű szőlőfajta, a Montils B és a Colombard B fajta telepítését.

A nantes-i régió talaj- és időjárási viszonyainak köszönhetően e szőlőfajtákból finom aromájú, kiegyensúlyozott fehérborokat lehetett előállítani. A földrajzi terület gránit, gneisz, csillámpala vagy homokos-kavicsos hordalékon nyugvó, durva szemcséjű, savas talaja a nantes-i vidék enyhe téli időjárásával kombinálva kedvező a szőlő vegetatív ciklusának korai elindulása és a szőlőszemek teljes beérése szempontjából. Az ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvények északi fekvésére és az óceáni hatásoknak való kitettségére visszavezethető hűvös nyári hőmérséklet lehetővé teszi a finom aromák szőlőszemekben található prekurzorainak megfelelő megőrzését.

A kiválasztott szőlőfajtáknak a nantes-i térség természeti környezetéhez igazítása érdekében a földrajzi terület piaci szereplői ki tudták használni a finom borok kereskedelmének több évszázados hagyományából eredő, rég múltra visszatekintő borászati szaktudást. A mind a parcellák ültetést megelőző kiválasztása, mind a szőlő növekedésének kézben tartása tekintetében alkalmazott különböző technikai megoldások lehetővé tették a földrajzi területen a kevéssé termékeny talajok és a számos napsütéses óra legjobb kihasználását, hogy érett és egészséges termést lehessen betakarítani.

A borok érlelését illetően a nantes-i módszer szerint a feldolgozott borokat lefejtés nélkül a bor erjedése során keletkező finomseprőn tartják, ami lehetővé teszi, hogy az erjesztés során keletkezett illatmolekulák érvényre jussanak a borban. Az enyhe téli időjárás kedvez a seprővel való keveredésnek, amitől a bor gazdagabbá válik. Az ismertetett érlelésnek köszönhetően a „sur lie” jelöléssel ellátott borok kerekebbek, finoman gyümölcsös vagy virágos aromájúak és az alkoholos erjesztés végén képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyöznek. Az említett módon történő erjesztés előnyének megőrzése és az oxidáció elkerülése érdekében a gazdasági szereplők a palackozásra vonatkozó sajátos szaktudásra tettek szert: a palackba töltést közvetlenül a borospincékben végzik. Ez a hagyományos gyakorlat, amely minimálisra csökkenti a termékkel kapcsolatos műveleteket, tökéletesen alkalmas a borok finom illatanyagainak megőrzésére.

A „Gros Plant du Pays nantais”, az „óceánhoz a legközelebb eső” Loire menti bor, amelynek földrajzi területe a bourgneufi öbölig terjed, savas ízű, általában jódos aromákkal, amelynek köszönhetően a rákfélék és az osztriga tökéletes kísérője. A termelők a bor és a helyi konyha közötti identitási kapcsolat hangsúlyozásának ápolása révén elérték, hogy 1954-ben a bor megkapta a körülhatárolt területről származó, eredetmegjelöléssel ellátott, kiváló minőségű borként való elismerést. A Bretagne és Vendée közötti tengerparti elhelyezkedés a mai napig előnyös kereskedelmi szempontból, mivel a nyári idegenforgalom nagyban hozzájárul a bor ismertségéhez és ahhoz, hogy a fogyasztók e bort a tengeri termékek ideális kísérőjének tekintik.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése, valamint a „sur lie” (seprőn tartott) megjelöléssel ellátható borok erjesztése, készítése, érlelése és palackozása tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlen szomszédságban lévő terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Boussay, Chaumes-en-Retz (kizárólag Arthon-en-Retz volt önálló település területe tekintetében), Couffé, Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Boussay, Chaumes-en-Retz (kizárólag Arthon-en-Retz volt önálló település területe tekintetében), Couffé, Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Gesté volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet és Le Puiset-Doré volt önálló település területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Gesté volt önálló település területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet és Le Puiset-Doré volt önálló település területe tekintetében).

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető a „sur lie” (seprőn tartott) megjelöléssel a termékleírásban az e megjelöléshez meghatározott termelési feltételeknek megfelelő borok esetében.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban az e földrajzi név használatához meghatározott szabályok mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

A „sur lie” jelölés és a „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek sem magasságukat, sem szélességüket, sem pedig vastagságukat tekintve nem haladhatják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A „sur lie” jelöléssel ellátott borokon feltüntetik az évjáratot.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | kataszteri területről van szó, |
| --- | --- |

—

kataszteri területről van szó,

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

További feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi terület határain belül

A feltétel leírása:

A borerjesztési és érlelési módszerekből fakadó tulajdonságaik – különösen frissességük és bonyolult aromaviláguk, valamint az endogén szén-dioxid-tartalmuk miatt kialakuló enyhe gyöngyözés – megőrzése érdekében, az átöntések számának korlátozására törekedve a „sur lie” jelöléssel ellátható borokat a pincészetekben a szüretet követő március 1-je és december 31-e között palackozzák.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 18.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/26

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 89/05)

Ezen értesítés közzétételére (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor. (1)

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„TORO”

Hivatkozási szám: PDO-ES-A0886-AM03

Az értesítés időpontja: 2019.12.18.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A fizikai-kémiai jellemzők módosítása borfajták szerint

Leírás és indokolás

Ez a módosítás a termékleírás 2. pontjának a) bekezdését és az egységes dokumentum 1.4. pontját érinti.

A rendelkezésre álló biztonságosabb technológiának köszönhető új borkészítési trendek, valamint a megváltozott fogyasztói ízlés szükségessé teszi a fehér- és rozéborok esetében a redukálócukor-tartalom kiigazítását, amely így 4 g/literről 9 g/literre módosul. Ugyanakkor a vörösborok esetében a sokévnyi tapasztalat azt mutatja, hogy a Toro eredetmegjelölésű borok alacsonyabb összes cukortartalommal rendelkeznek, megőrizve kiváló minőségüket. Ezért a 6 g/l határérték 4 g/literre csökken.

A szárazanyag-tartalomra vonatkozó paraméter pedig feleslegessé vált, ezért törlésre került.

Ez a módosítás az egységes dokumentum módosításával járó standard módosításnak minősül, mivel a fizikai-kémiai jellemzők kiigazítását tartalmazza, ami nem jelenti az oltalom alatt álló termék jellemzőinek jelentős változtatását, így a termék megőrzi a kapcsolat leírásában szereplő, a természeti és emberi tényezők közötti kölcsönhatásból fakadó jellemzőket és profilt. Ennek alapján megállapítható, hogy e módosítás az (EU) 2019/33 rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt módosítástípusok egyikének sem felel meg.

2.   A borkészítés feltételeinek módosítása: extrakciós hozam

Leírás és indokolás

Ez a módosítás a termékleírás 3. pontjának b.1) bekezdését és az egységes dokumentum 1.5.1. pontját érinti.

Az elmúlt években a borospincék gépesítése, a hűtés alkalmazása, valamint a vákuumszűrőknek a must osztályozásához történő használata egyaránt hozzájárult ahhoz, hogy jobban tudják hasznosítani a szőlő levét anélkül, hogy a minőséget károsító mértékű nyomást kellene alkalmazni, így nagyobb hozammal járó optimális eredményt és a termékleírásban előírt minőséget lehet elérni. Ezért született az a javaslat, hogy az extrakciós hozam 100 kg szőlőnként 70 literről 72 literre módosuljon.

Ez a módosítás az egységes dokumentum módosításával járó standard módosításnak minősül, mivel nem jelenti az oltalom alatt álló termék jellemzőinek jelentős változtatását, így a termék megőrzi a kapcsolat leírásában szereplő, a természeti és emberi tényezők közötti kölcsönhatásból fakadó jellemzőket és profilt. Ennek alapján megállapítható, hogy e módosítás az (EU) 2019/33 rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt módosítástípusok egyikének sem felel meg.

3.   A verdejo fajta hozamának növelése és a hektáronkénti hektoliterben kifejezett hozam naprakésszé tétele

Leírás és indokolás

Ez a módosítás a termékleírás 5. bekezdését és az egységes dokumentum 1.5.2. pontját érinti.

A modern szőlőtermesztésben bekövetkezett fejlődés lehetővé tette a magasabb termelési hozamok (kg/ha) elérését úgy, hogy közben ne romoljon a nyersanyag minősége. A verdejo fajta esetében a TORO oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásában korábban szereplő maximális hozam egyértelműen alacsonyabb volt, mint a térségben elért átlagos hozamok. Ez a körülmény veszélyeztette a szőlőtermesztők nettó nyereségét, ebből következően pedig a szőlőültetvények jövedelmezőségét. Ezért a javaslat szerint a 6 900 kg/ha hozamot 9 000 kg/ha-ra kell emelni.

Ugyanakkor az extrakciós hozam emelésének (korábbi módosítás) következtében a hektáronkénti hektoliterben kifejezett hozamokat is naprakésszé kell tenni.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot érintő standard módosításnak minősül, mivel nem jelenti az oltalom alatt álló termék jellemzőinek jelentős változtatását, így a termék megőrzi a kapcsolat leírásában szereplő, a természeti és emberi tényezők közötti kölcsönhatásból fakadó jellemzőket és profilt. Ennek alapján megállapítható, hogy e módosítás az (EU) 2019/33 rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt módosítástípusok egyikének sem felel meg.

4.   A körülhatárolt területen belül történő csomagolás indokolásának kiterjesztése

Leírás és indokolás

Ez a módosítás a termékleírás 8. pontja b.2) bekezdését és az egységes dokumentum 1.9. pontját érinti.

A termékleírás 8. pontjának b.2) bekezdését át kell fogalmazni annak érdekében, hogy az tartalmazza a körülhatárolt területen belül történő csomagolásnak (palackozásnak) az új (EU) 2019/33 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének megfelelő indokolását.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot érintő standard módosításnak minősül, mivel ez a gyakorlat már eleve kötelező, tehát nem jár a forgalmazás még szigorúbb korlátozásával. Csupán a szövegnek a hatályos szabályozáshoz igazodó megfogalmazásáról van szó. Ennek alapján megállapítható, hogy e módosítás az (EU) 2019/33 rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt módosítástípusok egyikének sem felel meg.

5.   Igazodás a termékleírás teljesülésének ellenőrzésére irányuló szabályozáshoz

Leírás és indokolás

Ez a módosítás a termékleírás 9. pontját érinti.

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendeletének és a Bizottság 2018. október 17-i (EU) 2019/34 végrehajtási rendeletének előírásaihoz történő alkalmazkodás, különös tekintettel az utóbbi 19. cikkére, amely megállapítja, hogyan kell lefolytatnia az illetékes hatóságnak vagy az ellenőrző szervnek a termékleírásban meghatározott feltételeknek való megfelelés éves ellenőrzését. A módosítás szükséges a termékleírás naprakésszé tételéhez az EN-ISO 17065 szabvány követelményeinek teljesítése érdekében.

Ennek alapján megállapítható, hogy e módosítás standard módosítás, amely nem érinti az egységes dokumentumot, mivel az (EU) 2019/33 rendelet 14. cikke (1) bekezdésében felsorolt módosítástípusok egyikének sem felel meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Toro

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

4.   A bor(ok) leírása

BOR – FEHÉRBOROK ÉS ROZÉBOROK

A fehérborok színe szalmasárga, ízük gyümölcsös, ízletes és kiegyensúlyozott aromákkal jellemzett. Hordós érlelés esetén ezek a jellemzők keverednek a fa füstös és pörkölt jegyeivel.

A rozéborok eperpiros-málnapiros színűek, aromájuk erdei gyümölcsre emlékeztet.

Ha a bor legalább 5 g/l maradékcukrot tartalmaz, a kén-dioxid-tartalom elérheti a 250 mg/litert.)

Az ebben a bekezdésben meghatározott fizikai-kémiai paraméterek minden esetben megfelelnek az uniós jogszabályokban meghatározott határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban kifejezve) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 11 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 gramm/liter borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/literben kifejezve) | 200 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban kifejezve)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

11

Minimális összes savtartalom

3,5 gramm/liter borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/literben kifejezve)

200

BOR – VÖRÖSBOROK

A vörösborok színe cseresznyepiros-meggypiros, ízük a piros bogyós és erdei gyümölcsök aromáit idézi, jó szerkezetűek, ízletesek és kiegyensúlyozottak. Érlelés esetén a hordó jellemző jegyei is megfigyelhetők. Más vidékekétől az különbözteti meg a toro vörösborokat, hogy strukturáltabbak, tanninosabbak, az orrban az érett gyümölcs dominál, továbbá kevésbé savasak.

Az ebben a bekezdésben meghatározott fizikai-kémiai paraméterek minden esetben megfelelnek az uniós jogszabályokban meghatározott határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban kifejezve) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12,5 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 gramm/liter borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/literben kifejezve) | 150 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalékban kifejezve)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12,5

Minimális összes savtartalom

3,5 gramm/liter borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/literben kifejezve)

150

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

BORKÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOK

Konkrét borászati eljárás

| — | A szőlő minimális valószínűsíthető alkoholtartalma: 10,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

—

A szőlő minimális valószínűsíthető alkoholtartalma: 10,5 térfogatszázalék.

| — | Maximális extrakciós hozam: 72 l / 100 kg szőlő. |
| --- | --- |

—

Maximális extrakciós hozam: 72 l / 100 kg szőlő.

BORKÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOK

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

A fehérborok kizárólag fehér szőlőfajtákból (Malvasía Castellana és Verdejo) készülhetnek.

A rozéborok az engedélyezett (elsődleges és másodlagos) vörös és fehér szőlőfajtákból készülhetnek.

A vörösborok a Tinta de Toro és Garnacha fajtákból készülhetnek, és legalább 75 %-ban tartalmaznak Tinta de Toro szőlőfajtát.

BORKÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOK

Művelési gyakorlat

| — | Minimális ültetési sűrűség: 500 tőke/ha. |
| --- | --- |

—

Minimális ültetési sűrűség: 500 tőke/ha.

| — | A szőlőtőkék lehetnek bokor- vagy kordonművelésűek. |
| --- | --- |

—

A szőlőtőkék lehetnek bokor- vagy kordonművelésűek.

| — | Nem fogadható el olyan vegyes ültetvény, amely nem teszi lehetővé a fajtánként történő külön szüretelést. |
| --- | --- |

—

Nem fogadható el olyan vegyes ültetvény, amely nem teszi lehetővé a fajtánként történő külön szüretelést.

b)   Maximális hozamok

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) és Verdejo

hektáronként 9000 kilogramm szőlő

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) és Verdejo

hektáronként 64,80 hektoliter

Tinta de Toro

hektáronként 6000 kilogramm szőlő

Tinta de Toro

hektáronként 43,20 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „TORO” oltalom alatt álló eredetmegjelölés földrajzi területe Kasztília és León régió nyugati szélén helyezkedik el, Zamora tartománytól délkeletre, és Tierra del Vino, Valle del Guareña és Tierra de Toro természeti tájegységeket foglalja magában. A Tierra del Pan és a Tierra de Campos láppal szomszédos, összesen 62 000 hektáros terület.

A következő településeket foglalja magában:

Zamora tartományban:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo és Villabuena del Puente.

Valladolid tartományban:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero, valamint Villaester de Arriba és Villaester de Abajo, amely Pedrosa del Rey település területéhez tartozik.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

VERDEJO

DOÑA BLANCA - MALVASÍA CASTELLANA

TEMPRANILLO - TINTA DE TORO

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A szőlő terméshozamát korlátozó, ismertetett éghajlati viszonyok (télen kemény hideg, a napsütéses órák magas száma, valamint szélsőséges hőmérsékletek), továbbá a különböző talajtípusok (homokos-vályogos talajok, az egyes fajtáknak a szőlőtermesztő általi telepítése, pH-semleges, valamint szerves anyagokban szegény talajok, illetve a szőlőtermesztő által végzett talajjavítás) határozzák meg a borok aromáját, szerkezetét és alkoholtartalmát, amely magas. Hasonlóképpen a talaj magas vastartalma, továbbá a bokorművelés és a szőlőültetvény magas életkora mind hatással vannak a térség borainak kiemelten magas színezőanyag-tartalmára.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi terület határain belül

A feltétel leírása:

A borkészítési folyamatnak részét képezi a borok palackozása és érlelése, ezért a termékleírásban ismertetett érzékszervi és fizikai-kémiai jellemzők csak akkor garantálhatók, ha minden, a bor kezelésével kapcsolatos művelet elvégzésére a termelési területen kerül sor. Következésképpen a minőség megőrzése, a származás garantálása és az ellenőrzés biztosítása érdekében, mivel a „TORO” oltalom alatt álló eredetmegjelölés alá tartozó borok palackozása kritikus fontosságú a termékleírásban meghatározott jellemzők biztosítása szempontjából, e műveletet az előállítási területen belül működő pincékben található palackozó üzemekben végzik.

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkén az EREDETMEGJELÖLÉS hagyományos kifejezést lehet használni az OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉS helyett.

A borok címkéjén fel lehet tüntetni a ROBLE és a FERMENTADO EN BARRICA megjegyzést, a vörösboroknál pedig a CRIANZA, RESERVA és GRAN RESERVA hagyományos megnevezést, amennyiben megfelelnek a hatályos jogszabályokban meghatározott feltételeknek.

A termékleíráshoz vezető link

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o..

---