# Službeni list C 89/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 89 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.18. ožujka 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 89

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.18. ožujka 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 89/01 | Tečajna lista eura — 17. ožujka 2020. | 1 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 89/01

Tečajna lista eura — 17. ožujka 2020.

1

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 89/02 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 89/03 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 4 |
| 2020/C 89/04 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 89/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 26 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 89/02

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  )

1

2

DRUGI

Europska komisija

2020/C 89/03

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

4

2020/C 89/04

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2020/C 89/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 89/1

---

Tečajna lista eura (1)

17. ožujka 2020.

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0982 |
| JPY | japanski jen | 117,50 |
| DKK | danska kruna | 7,4732 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90823 |
| SEK | švedska kruna | 10,9593 |
| CHF | švicarski franak | 1,0561 |
| ISK | islandska kruna | 154,40 |
| NOK | norveška kruna | 11,5063 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,985 |
| HUF | mađarska forinta | 347,04 |
| PLN | poljski zlot | 4,4628 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8418 |
| TRY | turska lira | 7,1286 |
| AUD | australski dolar | 1,8287 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5512 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5274 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8420 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5691 |
| KRW | južnokorejski von | 1 365,21 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,2288 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7095 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5823 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 681,66 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7777 |
| PHP | filipinski pezo | 56,563 |
| RUB | ruski rubalj | 82,3460 |
| THB | tajlandski baht | 35,461 |
| BRL | brazilski real | 5,5280 |
| MXN | meksički pezo | 25,0491 |
| INR | indijska rupija | 81,5670 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0982

JPY

japanski jen

117,50

DKK

danska kruna

7,4732

GBP

funta sterlinga

0,90823

SEK

švedska kruna

10,9593

CHF

švicarski franak

1,0561

ISK

islandska kruna

154,40

NOK

norveška kruna

11,5063

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,985

HUF

mađarska forinta

347,04

PLN

poljski zlot

4,4628

RON

rumunjski novi leu

4,8418

TRY

turska lira

7,1286

AUD

australski dolar

1,8287

CAD

kanadski dolar

1,5512

HKD

hongkonški dolar

8,5274

NZD

novozelandski dolar

1,8420

SGD

singapurski dolar

1,5691

KRW

južnokorejski von

1 365,21

ZAR

južnoafrički rand

18,2288

CNY

kineski renminbi-juan

7,7095

HRK

hrvatska kuna

7,5823

IDR

indonezijska rupija

16 681,66

MYR

malezijski ringit

4,7777

PHP

filipinski pezo

56,563

RUB

ruski rubalj

82,3460

THB

tajlandski baht

35,461

BRL

brazilski real

5,5280

MXN

meksički pezo

25,0491

INR

indijska rupija

81,5670

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 89/2

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9705 — EXOR / GEDI)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 89/02)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | EXOR N.V., („EXOR”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V., („EXOR”, Nizozemska),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI”, Italija). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI”, Italija).

Poduzetnik EXOR stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad poduzetnikom GEDI.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | EXOR: holding društvo s ulaganjima u raznim sektorima (proizvodnja automobila, proizvodnja gospodarskih vozila koja se koriste za poljoprivredu, reosiguranje i profesionalni nogomet), |
| --- | --- |

—

EXOR: holding društvo s ulaganjima u raznim sektorima (proizvodnja automobila, proizvodnja gospodarskih vozila koja se koriste za poljoprivredu, reosiguranje i profesionalni nogomet),

| — | GEDI: izdavaštvo, digitalna komunikacija, oglašavanje, radio i TV. |
| --- | --- |

—

GEDI: izdavaštvo, digitalna komunikacija, oglašavanje, radio i TV.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

Predmet M.9705 — EXOR / GEDI

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI

Europska komisija

| 18.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 89/4

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/03)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Anjou”

Referentni broj: PDO-FR-A0820-AM02

Datum obavijesti: 14. studenoga 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje mijenja se kako slijedi:

| „(a) | Sve faze proizvodnje (...) provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:






  — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općinaBouillé-Saint-Paul i Cersay), |
| --- | --- | --- |

„(a)

Sve faze proizvodnje (...) provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općinaBouillé-Saint-Paul i Cersay),

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnja područja delegiranih općina Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque, |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnja područja delegiranih općina Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque,

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

| (b) | Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi oznaku ‚gamay’ provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:






  — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay), |
| --- | --- | --- |

(b)

Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi oznaku ‚gamay’ provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay),

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (n područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnjpodručja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnje područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnje područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné et Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (n područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnjpodručja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnje područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnje područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné et Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”.

Izmjena teksta: novi popis upravnih jedinica uzima u obzir spajanja i druge promjene u upravnoj podjeli područja do kojih je došlo nakon odobrenja specifikacije. Radi veće pravne sigurnosti taj se popis upravnih jedinica temelji na važećoj verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji svake godine objavljuje INSEE. Opseg zemljopisnog područja ostaje potpuno isti.

Naposljetku, navodi se da su radi boljeg informiranja javnosti karte zemljopisnog područja dostupne na internetskim stranicama INAO-a.

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u točki 6., koja se odnosi na zemljopisno područje.

2.   Razgraničeno područje čestice

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. specifikacije proizvoda nakon riječi „5. rujna 2007.” dodaju se riječi „i 19. siječnja 2017.”.

Tom se izmjenom dodaje datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. specifikacije proizvoda nakon riječi „4. rujna 1996.” dodane su riječi „4. i 5. rujna 1996.”.

Tom se izmjenom ispravlja datum na koji je nacionalno tijelo odobrilo razgraničeno područje čestice.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim tekstom:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil, |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet, |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet,

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Za naziv „gamay” popis općina zamjenjuje se sljedećim popisom:

| — | departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay, |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay,

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil, |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet, |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet,

| — | departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay, |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay,

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Time se uzimaju u obzir spajanja općina do kojih je došlo nakon zadnje verzije specifikacije. Opseg područja u neposrednoj blizini ostaje potpuno isti.

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na dodatne uvjete.

4.   Poljoprivredno-okolišna odredba

U poglavlju 1. odjeljku VI. točki 2. dodaje se: „Među redovima obvezan je kontrolirani biljni pokrov, samonikao ili zasijan; ako biljni pokrov ne postoji, gospodarski subjekt obrađuje tlo kako bi osigurao kontrolu samoniklog bilja ili upotrebljava sredstva za biološku kontrolu koje su odobrila tijela javne vlasti u vinogradarstvu. Ako se na čestici upotrebljavaju herbicidi za biološku kontrolu, upotreba drugih herbicida zabranjena je.”

Ta izmjena prati trenutačni razvoj praksi gospodarskih subjekata u korist agroekologije na cijelom anžuvinskom vinogradarskom području. Odražava rastuću brigu za okoliš u tehnološkim postupcima. Davanjem prednosti biljnom pokrovu, mehaničkom plijevljenju ili upotrebi sredstava za biološku kontrolu smanjuje se upotreba kemijskih herbicida. Smanjenom upotrebom herbicida omogućuje se bolja zaštita vinogradarskih tala i očuvanje njihovih prirodnih funkcija (plodnost, bioraznolikost, biološko pročišćavanje), što doprinosi kvaliteti i autentičnosti vina te jača identitet lokalne proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Odobrenje za početak berbe

U poglavlju 1. odjeljku VI. točki 1. rečenica „Datum početka berbe utvrđuje se u skladu s odredbama članka D. 645-6. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.” briše se.

Utvrđivanje datuma početka berbe više nije nužno jer su danas gospodarskim subjektima na raspolaganju brojni alati kojima se može točno procijeniti zrelost grožđa. Svaki gospodarski subjekt raspolaže određenim pojedinačnim i kolektivnim alatima i opremom koji omogućavaju precizno određivanje optimalnog datuma početka berbe na svakoj čestici, ovisno o ciljevima proizvodnje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Sadržaj šećera

U poglavlju 1. odjeljku IX. točki 1. podtočki (c) nakon riječi „Vina imaju” dodaju se riječi „nakon fermentacije”.

Navedena je izmjena provedena kako bi se izbjegle zabune u pogledu sadržaja šećera prije fermentacije; važno je pojasniti da se taj sadržaj mora provjeriti nakon fermentacije.

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u točki 4.

7.   Izmjena enoloških postupaka

U poglavlju 1. odjeljku IX. točki 1. podtočki (d) specifikacije proizvoda riječi „za bijela i ružičasta vina” dodaju se prije riječi „zabranjena je upotreba komadića drva” te se dodaju riječi „za crna vina zabranjena je upotreba komadića drva, osim tijekom proizvodnje”. Tom se izmjenom želi ukloniti zabrana korištenja komadića hrastova drva tijekom proizvodnje crnih vina s oznakom. Proizvođači time žele dodatno istaknuti posebnost vina s oznakom kao proizvoda s voćnim okusom koji su spremni za piće u bilo kojoj fazi. Kad se upotrebljavaju u proizvodnji vina, tanini drveta omogućuju intenzivniji izražaj voćnog okusa, razvijaju strukturu i doprinose zaokruženosti i dugom zadržavanju okusa u ustima te stabilnosti boje kod odležanih vina. Upotreba komadića drva dopuštena je jedino u fazi proizvodnje vina, no zabranjena je tijekom sazrijevanja vina.

U skladu s tim mijenja se jedinstveni dokument u točki 5.

8.   Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju 1. odjeljku IX. točki 1. podtočki (e) rečenica: „Svaki gospodarski subjekt raspolaže kapacitetom vinskog podruma koji je najmanje 1,4 puta veći od prosječnog prinosa na gospodarstvu u prethodnih pet godina.” zamjenjuje se rečenicom: „Svaki gospodarski subjekt raspolaže kapacitetom vinskog podruma koji je najmanje 1,4 puta veći od prosječne količine vina proizvedenog u prethodnih pet godina.”.

U specifikaciji proizvoda nije se upućivalo na količinski kapacitet (izražen u hl ili m3), već na prinos, odnosno količinu berbe podijeljenu s proizvodnom površinom (izražen primjerice u hl/ha). Predloženom se izmjenom ispravlja ta nedosljednost u pogledu veličina, no u bitnome se ništa ne mijenja (najmanji kapacitet i dalje je 1,4 puta veći od prosječne količine vina proizvedenog na gospodarstvu tijekom prethodnih godina).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b), koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost je izmijenjena kako bi se ažurirao broj predmetnih općina (na primjer, za departman Maine-et-Loire iznosi 70 umjesto 126).

U skladu s tim mijenja se jedinstveni dokument u točki 6.

11.   Prijelazna mjera

Brišu se prijelazne odredbe koje su istekle. U poglavlju 1. odjeljku IX. dodaje se tekst „Odredbe o obvezi postojanja samoniklog ili zasijanog kontroliranog biljnog pokrova i o tome da ako biljnog pokrova nema, gospodarski subjekt mora obrađivati tlo ili upotrebljavati proizvode za biološku kontrolu kako bi osigurao kontrolu samoniklog bilja ne primjenjuju se na čestice vinograda koje postoje na datum odobrenja ove specifikacije i na kojima razmak između redova ne prelazi 1,70 metara.”.

Tom se prijelaznom mjerom izbjegava sankcioniranje postojećih vinograda čiji trenutačni način uzgoja nije prilagođen poljoprivredno-okolišnim odredbama. U gusto zasađenim vinogradima, u kojima je razmak između redova 1,70 metara ili manji, održavanje trajnog travnjaka ili obrađivanje tla mogu uzrokovati tehničke probleme (mehanizacija, oprema, alat). U niskim vinogradima travnjak povećava i rizik od proljetnog mraza. Osim toga, što su nasadi gušći, to prisutnost biljnog pokrova više utječe na opskrbu vinove loze vodom. Međutim, vinogradi koji budu zasađeni nakon odobrenja specifikacije proizvoda morat će biti u skladu s uvedenim poljoprivredno-okolišnim mjerama, bez obzira na njihovu gustoću sadnje i razmak između redova.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12.   Vođenje evidencija

U poglavlju 2. odjeljku II. točki 3. riječ „potencijalna” zamjenjuje se riječju „prirodna”.

Radi usklađivanja teksta s ostalim specifikacijama za područje Anjou Saumur izrazi „potencijalna” ili „stupanj” zamijenjeni su izrazom „prirodna volumna alkoholna jakost”. Tim se izmjenama poboljšava razumljivost specifikacije. Usklađivanjem odredaba o vođenju evidencija želi se olakšati izrada plana inspekcijskog nadzora i kontrole tih evidencija.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Glavni elementi koje je potrebno kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je kako bi se uskladio tekst glavnih elemenata koje je potrebno kontrolirati u specifikacijama proizvoda s područja Anjou Saumur.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

„Anjou”

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

Mirna bijela vina

Svojstva su im sljedeća:

| — | najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 11 %, |
| --- | --- |

—

najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 11 %,

| — | sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 3 g/l, s tim da se ta vrijednost može povećati na najviše 8 g/l ako je sadržaj ukupne kiselosti izražen u gramima vinske kiseline po litri najviše 2 g/l manji od sadržaja fermentabilnih šećera. |
| --- | --- |

—

sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 3 g/l, s tim da se ta vrijednost može povećati na najviše 8 g/l ako je sadržaj ukupne kiselosti izražen u gramima vinske kiseline po litri najviše 2 g/l manji od sadržaja fermentabilnih šećera.

Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Mirna bijela vina uglavnom su suha, ali ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere i zbog toga nositi oznaku „polusuho”, „poluslatko” ili „slatko”. Uglavnom se odlikuju razvijenom aromatičnošću, cvjetnim aromama (glog, jorgovan, lipa, verbena, kamilica...) i voćnijim notama (agrumi, šljiva, kruška, suho voće...). Zaokružena su i bogata okusa koji završava osjećajem svježine i profinjenosti.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 9,5 |
| Najmanji sadržaj ukupne kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

9,5

Najmanji sadržaj ukupne kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Mirna crna vina

Svojstva su im sljedeća:

| — | najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 10,5 %, |
| --- | --- |

—

najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 10,5 %,

| — | sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 3 g/l, |
| --- | --- |

—

sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 3 g/l,

| — | za vina koja imaju oznaku „gamay”, nadopunjenu navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”), sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 2 g/l. |
| --- | --- |

—

za vina koja imaju oznaku „gamay”, nadopunjenu navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”), sadržaj fermentabilnih šećera nakon fermentacije ne prelazi 2 g/l.

Za crna vina obvezna je dovršena malolaktična fermentacija. Crna vina koja se mogu stavljati na tržište u rasutom stanju ili u fazi pakiranja imaju sadržaj jabučne kiseline koji ne prelazi 0,4 grama po litri.

Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni udio sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice, ali svaka serija vina koje nije pakirano i koje može nositi navod „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) ima sadržaj hlapljivih kiselina od najviše 10,2 miliekvivalenata po litri.

Crna vina dozrijevaju najmanje do 15. siječnja godine koja slijedi nakon godine berbe.

Mirna crna vina imaju dobru taninsku strukturu. Odlikuju se razvijenom aromatičnošću u kojoj se ponajprije osjećaju note bobičastog voća. Posjeduju strukturu, ali mora prevladavati lakoća. Riječ je o slatkim vinima koja se trebaju piti u roku od tri godine nakon berbe.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanji sadržaj ukupne kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanji sadržaj ukupne kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Pjenušava vina

Pjenušava su vina bijela ili ružičasta.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina imaju najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10,5 %

Osnovna vina namijenjena proizvodnji pjenušavih vina koja nisu pojačana imaju najveću stvarnu alkoholnu jakost od 12 %.

Osnovna vina koja nisu pojačana nakon fermentacije imaju sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) koji ne prelazi 24 grama po litri.

Osnovna vina koja su pojačana nakon fermentacije imaju sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza + fruktoza) koji ne prelazi 5 grama po litri.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina koja su pojačana imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 11,6 %.

Vina nakon druge fermentacije, a prije dodavanja ekspedicijskog likera, nakon pojačavanja imaju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Sadržaj hlapivih kiselina, ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Pjenušava su vina bijela ili ružičasta. Odlikuju se profinjenošću koja se ne očituje samo u oslobađanju plinova, već i u aromama i strukturi koja se osjeća kušanjem.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanji sadržaj ukupne kiselosti | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanji sadržaj ukupne kiselosti

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,5 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra. Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Na tim česticama razmaci između redova ne smiju biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metra.

Pravila o rezidbi i učvršćivanju vinove loze

Postupak uzgoja

Vinova loza reže se mješovitom rezidbom najkasnije do 30. travnja., u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda, a kojoj je za svaku sortu propisan najveći broj pupova po trsu i najveći broj pupova po kraku.

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine razmaka između redova mjereno od donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,4 metra iznad tla do gornje granice lišća utvrđene na najmanje 0,2 metra iznad najviše nosive žice.

Na čestice vinove loze čija je gustoća sadnje manja od 4 000 trsova po hektaru, ali je veća od ili jednaka 3 300 trsova po hektaru, primjenjuju sljedeća i pravila o sustavima brajdi: najmanja visina kolaca u sustavu brajdi iznad tla iznosi 1,9 metara; vinova loza podvezuje se s četiri razine žice; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

Pojačavanje

Poseban enološki postupak

Za crna vina dopuštene su tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %.

Mirna vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12,5 %.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji bijelih i ružičastih pjenušavih vina koja su pojačana imaju sadržaj fermentabilnih šećera koji ne prelazi 5 g/l i ukupnu volumnu alkoholnu jakost koja ne prelazi 11,6 %.

Upotreba komadića drva

Poseban enološki postupak

Za bijela i ružičasta vina zabranjena je upotreba komadića drva.

Za crna vina upotreba komadića drva zabranjena je, osim u fazi proizvodnje vina.

Osnovna vina namijenjena proizvodnji ružičastih pjenušavih vina mogu biti dobivena maceracijom ili metodom „saignée”.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Ograničenja u pogledu proizvodnje

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

b.   Najveći prinosi

| | Mirna bijela vina |
| --- | --- |

Mirna bijela vina

| | 65 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

65 hektolitara po hektaru

| | Mirna crna vina |
| --- | --- |

Mirna crna vina

| | 65 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

65 hektolitara po hektaru

| | Pjenušava bijela i ružičasta vina |
| --- | --- |

Pjenušava bijela i ružičasta vina

| | 76 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

76 hektolitara po hektaru

| | Vina s oznakom „gamay” |
| --- | --- |

Vina s oznakom „gamay”

| | 72 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

72 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

| (a) | – Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou” provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:






  — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općinaBouillé-Saint-Paul i Cersay), |
| --- | --- | --- |

(a)

– Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou” provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općinaBouillé-Saint-Paul i Cersay),

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnja područja delegiranih općina Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque, |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnja područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnja područja delegiranih općina Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque,

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

| (b) | Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi oznaku „gamay” provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:






  — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay), |
| --- | --- | --- |

(b)

Sve faze proizvodnje vina koja mogu nositi oznaku „gamay” provode se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje općina navedenih u nastavku, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekadašnja područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay),

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (n područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnjpodručja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnje područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnje područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné et Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (n područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon i Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekadašnjpodručja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekadašnja područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekadašnje područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (nekadašnje područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekadašnja područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekadašnje područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekadašnja područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekadašnja područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekadašnja područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné et Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Opis povezanosti

1.   – Informacije o zemljopisnom području

Mirna vina

| (a) | Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti
  Zemljopisno područje prostire se na dvije velike geološke cjeline u kojima se vinogradi prije svega nalaze na padinama rijeka i na nekoliko visoravni: na zapadu to je podloga pretkambrijske i paleozojske stijene povezane s Armorikanskim masivom; na istoku supstrat iz razdoblja mezozoika i kenozoika pariške kotline prekriva stariju podlogu. Zahvaljujući toj geološkoj posebnosti zapadni se dio zemljopisnog područja, obilježen škriljevcima, osobito lisnatim škriljevcem, lokalnog naziva „crni Anjou”, razlikuje od istočnog dijela zemljopisnog područja, obilježenog prisustvom sedre (Saumur), lokalnog naziva „bijeli Anjou”.
  Povijesno povezano sa starom pokrajinom Anjou, zemljopisno područje 2018. zauzima prije svega južnu polovicu departmana Maine-et-Loire (70 općina) te sjeverne dijelove departmana Deux-Sèvres (14 općina) i Vienne (9 općina). Nekoliko preostalih otočića na sjeveru departmana Maine-et-Loire svjedoči o razdoblju kad se vinova loza sadila u cijelom departmanu.
  Tla na razgraničenim česticama za berbu grožđa potječu iz različitih geoloških formacija. Iako se međusobno jako razlikuju, ta su tla općenito siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.
  Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom, s relativno niskim temperaturnim razlikama zbog razmjerne blizine Atlantskog oceana s jedne strane, uloge toplinske regulacije rijeke Loire i njezinih pritoka s druge strane te, konačno, položaju vinogorja na obroncima. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. Zemljopisno područje odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u okolici Choleta i Maugesa te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina na zemljopisnom području iznosi 585 mililitara, a u okolici Choleta gotovo 800 mililitara. |
| --- | --- |

(a)

Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Zemljopisno područje prostire se na dvije velike geološke cjeline u kojima se vinogradi prije svega nalaze na padinama rijeka i na nekoliko visoravni: na zapadu to je podloga pretkambrijske i paleozojske stijene povezane s Armorikanskim masivom; na istoku supstrat iz razdoblja mezozoika i kenozoika pariške kotline prekriva stariju podlogu. Zahvaljujući toj geološkoj posebnosti zapadni se dio zemljopisnog područja, obilježen škriljevcima, osobito lisnatim škriljevcem, lokalnog naziva „crni Anjou”, razlikuje od istočnog dijela zemljopisnog područja, obilježenog prisustvom sedre (Saumur), lokalnog naziva „bijeli Anjou”.

Povijesno povezano sa starom pokrajinom Anjou, zemljopisno područje 2018. zauzima prije svega južnu polovicu departmana Maine-et-Loire (70 općina) te sjeverne dijelove departmana Deux-Sèvres (14 općina) i Vienne (9 općina). Nekoliko preostalih otočića na sjeveru departmana Maine-et-Loire svjedoči o razdoblju kad se vinova loza sadila u cijelom departmanu.

Tla na razgraničenim česticama za berbu grožđa potječu iz različitih geoloških formacija. Iako se međusobno jako razlikuju, ta su tla općenito siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.

Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom, s relativno niskim temperaturnim razlikama zbog razmjerne blizine Atlantskog oceana s jedne strane, uloge toplinske regulacije rijeke Loire i njezinih pritoka s druge strane te, konačno, položaju vinogorja na obroncima. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. Zemljopisno područje odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u okolici Choleta i Maugesa te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina na zemljopisnom području iznosi 585 mililitara, a u okolici Choleta gotovo 800 mililitara.

| (b) | Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti
  Vinogorje u Anjouu postoji neprestano od 1. stoljeća nove ere. U tom kraju vinova loza dobro uspijeva, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko od Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima Cerere i Bakha, čiji naziv Andégave (Angers) potječe iz grčkog jezika.” Iako se vinogradarstvo na području Angersa razvijalo tijekom cijelog srednjeg vijeka, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. i 13. stoljeća. Za kraljevanja Henrika II. i Eleonore Akvitanske „anžuvinsko vino” probilo se do najljepših trpeza.
  Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled „anžuvinskih vina” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogorje se 1881. prostire na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.
  Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na proizvodnji bijelih vina dobivenih iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina uglavnom je bila usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Zajedno sa sortama grolleau N i grolleau gris G, iz kojih se dobivaju vina vrste „clairet” blijede boje, a povremeno i sa sortama gamay N i pineau d’Aunis N, te sorte pridonose razvoju proizvodnje znamenitih ružičastih vina poznatih pod kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”. Druga faza te preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tim sortama. Od 60-ih godina dvadesetog stoljeća proizvodnja crnih vina potaknuta je zahvaljujući proučavanju i analizi najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjeni potencijala berbe i ovladavanju tehnikama proizvodnje vina. |
| --- | --- |

(b)

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogorje u Anjouu postoji neprestano od 1. stoljeća nove ere. U tom kraju vinova loza dobro uspijeva, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko od Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima Cerere i Bakha, čiji naziv Andégave (Angers) potječe iz grčkog jezika.” Iako se vinogradarstvo na području Angersa razvijalo tijekom cijelog srednjeg vijeka, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. i 13. stoljeća. Za kraljevanja Henrika II. i Eleonore Akvitanske „anžuvinsko vino” probilo se do najljepših trpeza.

Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled „anžuvinskih vina” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogorje se 1881. prostire na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.

Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na proizvodnji bijelih vina dobivenih iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina uglavnom je bila usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Zajedno sa sortama grolleau N i grolleau gris G, iz kojih se dobivaju vina vrste „clairet” blijede boje, a povremeno i sa sortama gamay N i pineau d’Aunis N, te sorte pridonose razvoju proizvodnje znamenitih ružičastih vina poznatih pod kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”. Druga faza te preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tim sortama. Od 60-ih godina dvadesetog stoljeća proizvodnja crnih vina potaknuta je zahvaljujući proučavanju i analizi najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjeni potencijala berbe i ovladavanju tehnikama proizvodnje vina.

2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Mirna vina

Mirna vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou” proizvode se kao bijela, ružičasta i crna vina.

Bijela su vina uglavnom suha, ali ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere i zbog toga nositi oznaku „polusuho”, „poluslatko” ili „slatko”. Uglavnom se odlikuje razvijenom aromatičnošću, s cvjetnim aromama (glog, jorgovan, lipa, verbena, kamilica itd.) i voćnijim notama (agrumi, šljiva, kruška, suho voće itd.). Zaokružena je i bogata okusa koji završava osjećajem svježine i profinjenosti.

Ružičasta vina, koja nose kontrolirane oznake izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”, sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Aroma im je intenzivna i u svakom vinu otkriva posebnosti sorti vinove loze od kojih su proizvedena. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) nezaobilazne su. Okus im je istodobno svjež i zaokružen. Aromatičnost im je postojana, osobito za ružičasta vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou”.

Crna vina imaju dobru taninsku strukturu. Odlikuju se razvijenom aromatičnošću u kojoj se ponajprije osjećaju note bobičastog voća. Posjeduju strukturu, ali mora prevladavati lakoća. Riječ je o slatkim vinima koja se trebaju piti u roku od tri godine nakon berbe.

Crna vina s oznakom „gamay” svježa su, živahna i lagana. Razvijaju karakteristične, najčešće voćne arome. U njima uglavnom treba uživati dok su mlada.

3.   Uzročna veza

Mirna vina

Kombinacija sjevernog vinogorja, zasađenog u posebnom krajoliku s blagim podnebljem i specifičnim geološkim i pedološkim svojstvima daje tim vinima poseban okus koji se ističe svježinom.

Raznovrsnost položaja vinograda zbog različitih geopedoloških uvjeta omogućili su proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Proizvođači vina na temelju proučavanja i analize ponašanja vinove loze utvrđuju pravilnu sadnju vinograda. Tako se na cijelom području regije Anjou glavna obilježja sorte chenin B razvijaju u suhom bijelom vinu, na osunčanim obroncima izloženima jugu uzgaja se vinova loza najpogodnija za složena, starija vina, a povoljne klimatske okolnosti kasne jeseni pogoduju nastanku „poluslatkih” ili „slatkih” vina.

Uz to, dok sorte grolleau N, grolleau gris G ili pineau d’Aunis N koje se uzgajaju na uzvisinama i pjeskovito-šljunčanim zaravnima pogoduju proizvodnji voćnih ružičastih vina, sortama cabernet franc N i cabernet-sauvignon N pogoduju položaji s plitkim ili smeđim tlima s reguliranom opskrbom vodom za proizvodnju ružičastih vina zaokružena okusa i dugotrajne aromatičnosti ili za proizvodnju crnih vina čija se jačina ublažava kratkim dozrijevanjem propisanim u specifikaciji proizvoda.

Naposljetku, nasadima sorte gamay N pogoduju čestice na kojima su se tla razvila na pretkambrijskim stijenama u srcu područja „crni Anjou”, uz iznimku svih položaja područja „bijeli Anjou”, kako o tome svjedoči zemljopisna jedinica podrobnije definirana u specifikaciji proizvoda za crna vina s oznakom „gamay” u okviru zemljopisnog područja.

Umijeće i znanje proizvođača, stečeno kroz iskustvo brojnih generacija, očituju se i u odabiru tehnoloških postupaka proizvodnje i miješanja sorti, ovisno o godini i o tome kakav se proizvod želi dobiti. Raznolika proizvodnja adut je za osvajanje različitih tržišta, i to ne samo na nacionalnoj razini, gdje ta vina osobito cijene stanovnici grada Angersa i njegove okolice i francuskih regija Bretagne i Normandije, već i izvan nacionalnih granica jer vina s kontroliranim oznakama izvornosti „Anjou”, „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou” uvelike pridonose sedmom mjestu koje među francuskim regijama izvoznicama zauzima regija „Val de Loire”.

Pjenušava vina

Proizvodnja pjenušavih vina temelji se na povijesnoj proizvodnji mirnih bijelih vina. Proizvođači su već u 15. stoljeću primijetili da vino punjeno u boce tijekom zime, a nakon druge fermentacije do koje dolazi s povratkom prvih toplih dana, pucketa, ali i zadržava svoju aromatsku profinjenost. Kad je riječ o „pucketavim” vinima, kontroliranje druge fermentacije u boci, neovisno o tome postiže li se dodavanjem fermentabilnih šećera od djelomično fermentiranog mošta ili dodavanjem tiražnog likera, početkom 19. stoljeća pogoduje razvoju proizvodnje pjenušavih vina zahvaljujući postojanju velikih podruma izdubljenih u sedri, u kojima su se vina mogla čuvati i sazrijevati na niskoj i stabilnoj temperaturi.

Pjenušava vina odlikuju se profinjenošću koja se ne očituje samo u oslobađanju plinova, već i u aromama i strukturi koja se osjeća kušanjem.

Proizvodnja pjenušavih vina odvija se u istim okolnostima. Proizvođači su utvrdili da pakirana vina koja se čuvaju u podrumu mogu po završetku zime biti podvrgnuta novoj fermentaciji. Empirijsko iskustvo u pogledu te „spontane druge fermentacije” prvo je dovelo do proizvodnje „pucketavih” vina, osobito od sorte chenin B. Ta kasna sorta odlikuje se svojstvima, svježinom i profinjenim aromama zbog kojih je pogodna za proizvodnju pjenušavih vina. Ta se svojstva razvijaju od početka 19. stoljeća, osobito pod utjecajem Jean-Baptistea Ackermana, koji je u proizvodnji pjenušavih vina ovladao „drugom fermentacijom u boci”.

Osobita se pozornost posvećuje berbi. Grožđe se bere kad dosegne optimalnu zrelost i dobru ravnotežu između slatkoće i kiselosti, koja je potrebna kako bi se osigurala svježina, druga fermentacija i dobro dozrijevanje. Uz to, podzemni vinski podrumi, osobito u srcu područja „bijeli Anjou”, povoljan su čimbenik za proizvodnju tih vina koja zahtijeva prostrane prostorije za skladištenje i rukovanje u idealnim okolnostima u pogledu svjetlosti, vlažnosti zraka i temperature. Navedena stroga pravila i tehnološki postupak proizvodnje primjenjivali su se na crne sorte za ograničeniju proizvodnju ružičastih pjenušavih vina.

Zahvaljujući iskustvu stečenom tijekom više od jednog stoljeća, u današnje vrijeme proizvođači pjenušavih vina posjeduju znanje i iskustvo koji se savršeno pretače u njihove kupaže. Dozrijevanje na vinskom talogu u trajanju od najmanje devet mjeseci pridonosi razvoju složenosti vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina koja mogu nositi kontrolirane oznake izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”, u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja mirnih vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou”, u pogledu proizvodnje, razvoja, dozrijevanja i pakiranja pjenušavih vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Anjou”, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil, |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet, |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet,

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Područje u neposrednoj blizini za vina s oznakom „gamay”

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje vina koja mogu nositi oznaku „gamay”, čini područje sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.

| — | departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay, |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay,

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil, |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil,

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet, |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekadašnje područje delegirane općine Anetz), Vallet,

| — | departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay, |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekadašnje područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay,

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Pakiranje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na ograničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Pjenušava vina proizvode se isključivo drugom fermentacijom u boci.

Vina se na talogu u bocama moraju čuvati najmanje devet mjeseci.

Pjenušava vina proizvode se i stavljaju na tržište u bocama u kojima je došlo do druge fermentacije, osim vina koja se prodaju u bocama čija zapremnina ne prelazi 37,5 centilitara ili je veća od 150 centilitara.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sve dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se slovima koja visinom, širinom i debljinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova kojima se navodi naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati dodatni zemljopisni naziv „Val de Loire”, u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” moraju (visinom i širinom) biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Oznaka „gamay”

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Iza naziva kontrolirane oznake izvornosti navodi se oznaka „gamay” za vina koja ispunjavaju posebne uvjete utvrđene za tu oznaku u specifikaciji proizvoda.

Oznaka „gamay” na etiketama obvezno se navodi nakon naziva kontrolirane oznake izvornosti, slovima iste boje koja moraju (visinom i širinom) biti barem za trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Oznaka „gamay” može biti nadopunjena navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) za vina koja ispunjavaju posebne uvjete utvrđene za tu oznaku u specifikaciji proizvoda.

Na vinima koja nose navod „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) obvezno mora biti navedena godina berbe.

Mirna bijela vina

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Uz mirna bijela vina na trgovačkim ispravama, dokumentima o kretanju vina i na etiketama obvezno se navode oznake „polusuho”, „poluslatko” ili „slatko”, ovisno o sadržaju fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza), kako je utvrđeno propisima Zajednice. Na etiketama te se oznake nalaze u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Manja zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako je riječ o registriranoj lokaciji ili ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. Slova u nazivu registrirane lokacije smiju (visinom i širinom) biti najviše upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 18.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 89/18

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/04)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Gros Plant du Pays nantais”

Referentni broj: PDO-FR-A0275-AM01

Datum obavijesti: 24. prosinca 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

Izmjene teksta: novi popis upravnih jedinica uzima u obzir spajanja i druge promjene u upravnoj podjeli područja do kojih je došlo nakon odobrenja specifikacije. Radi veće pravne sigurnosti taj se popis upravnih jedinica temelji na važećoj verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji svake godine objavljuje INSEE.

Naposljetku, navodi se da su radi boljeg informiranja javnosti karte zemljopisnog područja dostupne na internetskim stranicama INAO-a.

Osim toga, provedena je revizija zemljopisnog područja, što je dovelo do sljedećeg:

| — | uključivanja triju općina (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine i Saint-Hilaire-de-Loulay) s obzirom na to da su za te općine karakteristični postupci proizvodnje vina i vinogradi koji su u skladu sa zahtjevima za kontroliranu oznaku izvornosti |
| --- | --- |

—

uključivanja triju općina (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine i Saint-Hilaire-de-Loulay) s obzirom na to da su za te općine karakteristični postupci proizvodnje vina i vinogradi koji su u skladu sa zahtjevima za kontroliranu oznaku izvornosti

| — | isključenja 14 općina (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer -Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois i Bouguenais) nakon sužavanja područja proizvodnje na vinograde u kojima se održava kvalitetno vinogradarstvo. |
| --- | --- |

—

isključenja 14 općina (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer -Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois i Bouguenais) nakon sužavanja područja proizvodnje na vinograde u kojima se održava kvalitetno vinogradarstvo.

Stoga je izmijenjen jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na razgraničeno zemljopisno područje.

2.   Razgraničeno područje čestice

Razgraničeno područje čestice mijenja se kako slijedi:

| — | riječ „razgraničenom” zamjenjuje se riječju „proizvodnje”; |
| --- | --- |

—

riječ „razgraničenom” zamjenjuje se riječju „proizvodnje”;

| — | dodaju se datumi 3. svibnja 2017. i 15. studenoga 2018.; |
| --- | --- |

—

dodaju se datumi 3. svibnja 2017. i 15. studenoga 2018.;

| — | uklonjene su odredbe koje se odnose na identifikaciju čestice. |
| --- | --- |

—

uklonjene su odredbe koje se odnose na identifikaciju čestice.

Do izmjene dolazi zbog prelaska s postupka identifikacije zemljišnih čestica na postupak razgraničenja čestica.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim tekstom:

| — | departman Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo za područje delegirane općine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo za područje delegirane općine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegirane općine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet i Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegirane općine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet i Le Puiset-Doré).

Izmjenom se uzima u obzir uključivanje određenih općina u zemljopisno područje i spajanje općina.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

4.   Gustoća sadnje

U točki koja se odnosi na gustoću sadnje

| — | broj 6 500 zamjenjuje se brojem 5 000 |
| --- | --- |

—

broj 6 500 zamjenjuje se brojem 5 000

| — | brojka 1,5 zamjenjuje se brojkom 2,2 |
| --- | --- |

—

brojka 1,5 zamjenjuje se brojkom 2,2

| — | riječi „ne smije biti manji od 1 metar” zamjenjuju se riječima „između 0,9 i 1,1 metra” |
| --- | --- |

—

riječi „ne smije biti manji od 1 metar” zamjenjuju se riječima „između 0,9 i 1,1 metra”

Svrha je navedene izmjene odgovoriti na razvoj materijala i enoloških postupaka. Proširenje razmaka između redova pogodovat će primjeni agroekološke prakse poput održavanja trajnog travnjaka i oranja razmaka između redova, zaštite nasada pločama koje smanjuju rasipanje fitosanitarnih sredstava, što su sve zahvati za koje je standardna vinogradarska oprema prilagođena razmacima između redova od 2 metra. Takav način uzgoja dobro odgovara razini prinosa i kvalitete koje su potrebne za vrstu vina ove kontrolirane oznake izvornosti (svježe, lagano, kiselkasto vino itd.).

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja u dijelu koji se odnosi na postupak uzgoja.

5.   Način uzgoja vinove loze

U točki koja se odnosi na pravila o podvezivanju pojašnjava se da visina lišća iznosi najmanje:

| — | 0,6 veličine razmaka između redova ako taj razmak nije veći od 1,5 metra; |
| --- | --- |

—

0,6 veličine razmaka između redova ako taj razmak nije veći od 1,5 metra;

| — | 0,65 veličine razmaka između redova ako je taj razmak veći od 1,5 metra. |
| --- | --- |

—

0,65 veličine razmaka između redova ako je taj razmak veći od 1,5 metra.

Visina lišća mjeri se od donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,3 metra iznad tla do gornje granice brajde. ”

Izmjena je posljedica izmjene koja se odnosi na gustoću sadnje i omogućava održavanje stabilnog omjera lista i ploda (vanjska površina biljnog pokrova/težina ubranog grožđa).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Toplinska obrada

Briše se zabrana koja se odnosi na upotrebu toplinske obrade vina pri temperaturama višim od 40 °C. Svrha izmjene jest pružiti gospodarskim subjektima sva moguća tehnička sredstva za rješavanje posljedica loših berbi čije su značajke organoleptička odstupanja kao što je „zemljano-tresetni okus” Tehnika zagrijavanja mošta, odnosno termovinifikacija, mnogo je manje štetna za strukturu i puninu okusa vina od upotrebe mezoporoznog enološkog ugljena.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na posebne enološke postupke.

7.   Pakiranje

Završetak razdoblja pakiranja vina s navodom „na vinskom talogu” pomiče se s 30. studenoga na 31. prosinca. Izmjenom se omogućuje produljenje razdoblja punjenja u boce vina s navodom „na vinskom talogu” za jedan mjesec kako bi se optimiziralo razdoblje stavljanja te kategorije vina na tržište, a da se pritom ne utječe na karakterističnu svježinu koju podrazumijeva taj navod.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

8.   Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost je izmijenjena kako bi se ažurirao broj predmetnih općina (69 umjesto 92). U povezanosti je pojašnjeno da je gustoća sadnje srednja do visoka.

Izbrisano je upućivanje na morsko odmaralište Pornic, a ime općine Bourgneuf ispravljeno je (riječi „en Retz” brišu se).

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na povezanost sa zemljopisnim područjem.

10.   Prijelazna mjera

| — | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim stavkom:
  „U skladu s ostalim odredbama ove specifikacije proizvoda čestice zasađene vinovom lozom koje su isključene iz razgraničenog područja čestice kontrolirane oznake izvornosti, identificirane svojim katastarskim referentnim brojem i površinom, mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti sve do krčenja zemljišta i najkasnije do |
| --- | --- |

—

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim stavkom:

„U skladu s ostalim odredbama ove specifikacije proizvoda čestice zasađene vinovom lozom koje su isključene iz razgraničenog područja čestice kontrolirane oznake izvornosti, identificirane svojim katastarskim referentnim brojem i površinom, mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti sve do krčenja zemljišta i najkasnije do

| — | berbe 2021., uključujući tu godinu, za općine čije je razgraničeno područje čestice odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 21. svibnja 1996. i 25. svibnja 2000.” |
| --- | --- |

—

berbe 2021., uključujući tu godinu, za općine čije je razgraničeno područje čestice odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 21. svibnja 1996. i 25. svibnja 2000.”

| — | berbe 2031., uključujući tu godinu, za općine čije je razgraničeno područje čestice odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 3. svibnja 2017. ” |
| --- | --- |

—

berbe 2031., uključujući tu godinu, za općine čije je razgraničeno područje čestice odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 3. svibnja 2017. ”

Svrha je navedene izmjene postupno prilagođavanje vinograda.

Briše se prijelazna mjera koja se odnosi na uzgoj vinove loze.

Prijelazna mjera koja se odnosi na nasad izmijenjena je u svrhu uvođenja datuma 16. studenoga 2011. umjesto riječi „na datum odobrenja specifikacije proizvoda”.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Pravilo označivanja

U odjeljku XII. dodaje se točka „(c) Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji; |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji;

| — | ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Slova u nazivu registrirane lokacije moraju visinom, širinom i debljinom biti barem upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. Taj naziv navodi se u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti. ”

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

12.   Obveze podnošenja izjava

Rok za podnošenje izjave o zahtjevu pomiče se s 15. prosinca na 31. prosinca.

Izmijenjen je i tekst u poglavlju II. odjeljku I. točki 2. i poglavlju 2. odjeljku II. točki 2.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je kako bi se uskladio tekst glavnih elemenata koje treba kontrolirati u specifikacijama proizvoda iz okolice grada Nantesa.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Gros Plant du Pays nantais

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Vina su bijela, suha i mirna.

Ta vina imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 9 %; |
| --- | --- |

—

najmanja prirodna volumna alkoholna jakost iznosi 9 %;

| — | najveći sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) iznosi 4 grama po litri; |
| --- | --- |

—

najveći sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) iznosi 4 grama po litri;

| — | najveći sadržaj hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri; |
| --- | --- |

—

najveći sadržaj hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri;

| — | najveća ukupna prirodna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja iznosi 11 % |
| --- | --- |

—

najveća ukupna prirodna volumna alkoholna jakost nakon pojačavanja iznosi 11 %

Ukupna kiselost, ukupni sadržaj sumporova dioksida i ukupna stvarna alkoholna jakost u skladu su s pragovima utvrđenima propisima Zajednice. Vina su bijela, suha i mirna.

Boja im je izrazito blijedožuta, ponekad sa zelenkastim odsjajem dok su još mlada.

Uravnotežena su kiselkastog okusa, a općenito prevladavaju svježina i lakoća.

Njihov se miris odlikuje nježnim, uglavnom voćnim ili cvjetnim aromama, a često je prožet mirisom joda.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne prelazi 2,2 metra, a razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 i 1,1 metar.

Vinova loza obrezuje se s najviše 14 pupova po trsu:

| — | kratkom rezidbom (kordonac Royat, oblik vaze, rezidba na krakove), ili |
| --- | --- |

—

kratkom rezidbom (kordonac Royat, oblik vaze, rezidba na krakove), ili

| — | rezidbom jednostruki Guyot. |
| --- | --- |

—

rezidbom jednostruki Guyot.

Rezidbu je potrebno dovršiti prije pupanja ili prije dosezanja 5. stupnja Eichhorn ili Lorentz skale.

U fazi zametanja plodova broj rodnih izbojaka u godini po trsu ne prelazi 12.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je toplinska obrada ubrana grožđa na temperaturi nižoj od –5 °C.

Vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 11 %.

Uz prethodno navedene odredbe u pogledu enoloških postupaka vina su u skladu s obvezama utvrđenima propisima Zajednice te Zakonikom o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinosi

75 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kakvoću na sjednici nadležnog nacionalnog odbora održanoj 20. lipnja 2018. Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to područje obuhvaćalo je sljedeće općine na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz. |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

| — | departman Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegirane općine La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Saint-Crespin-sur-Moine i Tillières). |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegirane općine La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Saint-Crespin-sur-Moine i Tillières).

| — | departman Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departman Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Reljef zemljopisnog područja ispresijecan je vodenim tokovima koji tvore gustu mrežu južno i istočno od grada Nantesa. Izmjenjivanje vinogradarskih brežuljaka i dolina posvećenih uzgoju vinove loze oblikuje krajolik u okolici grada Nantesa, koji se proteže od podbrežja Maugesa na istoku do obale Atlantskog oceana na zapadu, od obala rijeke Loire na sjeveru do ravnice Plaine vendéenne na jugu. Vinograd je pretežno zasađen na humcima i padinama smještenima oko jezera Grandlieu i njegovih pritoka, kao i na padinama močvare Goulaine i doline rijeke Loire. Predmetno zemljopisno područje najzapadniji je produžetak velikog vinograda regije Val de Loire i obuhvaća 69 općina departmana Loire-Atlantique, Maine-et-Loire i Vendée.

Zemljopisno područje počiva na drevnoj i složenoj geološkoj podlozi, na kojoj su isprepletene plutonske formacije (graniti, gabro) i metamorfne stijene (gnajs, tinjčev škriljavac, eklogit, amfibolit), ponekad prekrivene pjeskovito-šljunčanim sedimentima iz razdoblja tercijara. Kada te različite stijene erodiraju, od njih često nastaju kisela tla, bogata krupnim elementima (pijesak, kamenčići, šljunak), zdrava i prozračena, prirodno dobro drenirana, slabo plodna i s umjerenom zalihom vode. U skladu s postojećom praksom područje čestice za berbu grožđa strogo je ograničeno na najstrmije obronke s plitkim pješčanim tlima.

Klima regije grada Nantesa pod oceanskim je utjecajem, čiji prodor uvelike olakšava estuarij rijeke Loire. Odlikuje se malim temperaturnim razlikama tijekom godine. Zime su osobito blage, što pogoduje ranom zagrijavanju tla u proljeće. Ljeti su temperature hladnije zahvaljujući morskim povjetarcima, što smanjuje učestalost i intenzitet razdoblja velikih vrućina Kiše su relativno dobro raspoređene tijekom cijele godine, s time da tijekom ljeta dolazi do istaknutijeg nedostatka padalina. Na toj je zemljopisnoj širini velik broj sunčanih dana.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Kao nasljednik vrlo stare vinogradarske tradicije nantski vinograd jedan je od najvećih u Francuskoj u srednjem vijeku. Pod utjecajem nizozemske trgovine od 16. stoljeća okrenuo se djelatnostima destilacije. Grožđe sorte folle blanche B regije Charente, poznato po profinjenosti rakija koje se dobivaju od njega, zatim se širi i istiskuje autohtone sorte grožđa. U prirodnim uvjetima nantske regije ističe se prikladnost te sorte za proizvodnju bijelih vina. Naziv „Gros Plant” prvi se put pojavljuje u spisu iz 1732. kako bi se imenovala navedena vina koja ostvaruju velik uspjeh na zapadu Francuske. Sredinom 19. stoljeća, dok destilacijska djelatnost nantske regije slabi, vinograd „Gros Plant” još uvijek obuhvaća područje od 20 000 hektara.

Nakon krize nastale pojavom filoksere uz sortu folle blanche B u manjim su omjerima zasađene sorte montils B i colombard B. Kako bi ublažili snagu prirodno plodnih biljaka, proizvođači donose stroga pravila: srednja do visoka gustoća sadnje, kratka rezidba vinove loze, strogo ograničen broj rodnih izbojaka. Odabiru čestice namijenjene za proizvodnju tih vina zbog prikladnosti za rano dozrijevanje, malih zaliha vode i slabije plodnosti. Sa slabljenjem prinosa, kvaliteta vina se poboljšava. Zahvaljujući promidžbenim aktivnostima koje je provodilo vinsko bratstvo Bretvins, osnovano 1948., i naporima prvog Sindikata za zaštitu, osnovanog 1951., odlukom od 26. veljače 1954. vino „Gros Plant du Pays nantais” dobilo je oznaku „appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure”. Vina su tada postala poznata na nacionalnoj razini.

U cilju proizvodnje bogatijih i složenijih vina gospodarski subjekti donijeli su poseban tehnički plan proizvodnje vina, tzv. nantsku metodu, prema kojoj se vino drži na finom talogu tijekom najmanje jedne zime bez ikakva pretakanja, što je proizašlo iz navike proizvođača da zadrže jednu bačvu najboljeg vina na talogu za potrebe proslava obiteljskih događanja sljedećeg proljeća. Takav način proizvodnje vinima daje punoću i snagu, osobito pojačavanjem manoproteinima, ali i drugim spojevima koji nastaju autolizom staničnih stijenki kvasca. Uz to, ta metoda koja se temelji na izostanku manipulacije vinima i njihovu čuvanju u okruženju bogatom ugljikovim dioksidom, uz strogo ograničavanje oksidacije i otpuštanja hlapivih spojeva, omogućuje očuvanje aroma koje nastaju tijekom alkoholnog vrenja sve do proljeća i nakon njega. Propisi koji se odnose na tradicionalni naziv „sur lie” (na talogu) utvrđeni su 1977. te se taj naziv od 1994. stavlja na boce vina još u vinariji kako bi se ograničilo punjenje u boce i pretakanje vina.

U 2009. vinogradi kontrolirane oznake izvornosti obuhvaćaju gotovo 1 500 hektara, a njima upravlja 600 proizvođača za godišnju proizvodnju od približno 100 000 hektolitara, od čega više od trećine ispunjava uvjete za izraz „sur lie”. Vina koja nose kontroliranu oznaku podrijetla „Gros Plant du Pays nantais” bijela su i mirna. Boja im je izrazito blijedožuta, ponekad sa zelenkastim odsjajem dok su još mlada. Uravnoteženog su kiselkastog okusa, a općenito prevladavaju svježina i lakoća. Njihov se miris odlikuje nježnim, uglavnom voćnim ili cvjetnim aromama, a često je prožet mirisom joda.

Vina koja nose oznaku „sur lie” u ustima daju uravnotežen okus koji posjeduje punoću, složeniji mirisni buke, a mogu se pojaviti i nježni mjehurići zbog ugljikova dioksida koji nastaje alkoholnim vrenjem. Kako bi se sačuvala njihova svježina, bogatstvo aroma i prirodni ugljikov dioksid, zaštićena su od oksidacije tijekom dozrijevanja. Budući da je njihov udio ugljikova dioksida previsok za punjenje u fleksibilne spremnike, vina se pune u boce i to uz posebnu pažnju. Sadnja u nantskoj regiji sorti koje čine posebnost vina s kontroliranom oznakom izvornosti istodobno je posljedica zemljopisnog položaja i povijesti Nantesa. Smješten na sutoku rijeke Loire s Atlantskim oceanom, taj veliki lučki grad vrlo je rano razvio aktivnu trgovinu vinom namijenjenim gradskim središtima sjeverne Europe. To iznimno važno trgovačko mjesto privuklo je mnoge trgovce, uključujući velik broj nizozemskih trgovaca, koji su u najvećoj mjeri pridonijeli širenju sorte folle blanche B na zemljopisnom području, prije sadnje drugih dviju sorti, montils B i colombard B, čije je agronomsko ponašanje vrlo slično.

U nantskoj regiji pedoklimatski uvjeti omogućili su da se s tim sortama grožđa proizvode skladna bijela vina profinjenih aroma. Kisela tla krupne teksture na tom zemljopisnom području, razvijena na granitima, gnajsu, tinjčevu škriljavcu ili na pjeskovito-šljunkovitim naslagama, u interakciji s blagom nantskom zimskom klimom, uistinu pogoduju ranom početku vegetativna ciklusa vinove loze i postizanju odgovarajuće zrelosti grožđa. Sjeverni položaj vinograda kontrolirane oznake izvornosti i njegova izloženost oceanskim utjecajima jamče svježe ljetne temperature, koje omogućuju da se sačuvaju osjetljivi prekursori aroma u bobicama grožđa.

Kako bi odabrane sorte prilagodili prirodnom okruženju nantske regije, gospodarski subjekti zemljopisnog područja imali su mogućnost iskoristiti dobro ukorijenjeno znanje i iskustvo vinara, kao višestoljetno nasljeđe trgovine kvalitetnim vinima. Izbor tehnika, kako u odabiru čestica prije sadnje tako i u kontroli bujnosti vinove loze, omogućuju da se u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste slabo plodna tla i obilje sunca na zemljopisnom području za dobivanje zrelog i zdravog grožđa.

Nantska metoda dozrijevanja vina na finom talogu bez ikakva pretakanja omogućuje da se u vinima osjete mirisne molekule nastale vrenjem. Blaga zimska klima pogoduje prožimanju s talogom tako da vina postaju bogatija. To sazrijevanje vinima s oznakom „sur lie” daje zaokruženost, blage i profinjene voćne ili cvjetne arome te nježne mjehuriće uzrokovane ugljikovim dioksidom koji nastaje na kraju fermentacije. Da bi očuvali prednosti takvog vrenja i izbjegli oksidaciju vina, gospodarski subjekti stekli su posebna znanja i vještine punjenja boca vinom, pri čemu se punjenje boca provodi izravno u vinarijama. Taj je tradicionalni postupak kojim se rukovanje proizvodom svodi na najmanju razinu savršeno prilagođen očuvanju delikatnih mirisnih spojeva u vinu.

Kao vino iz regije rijeke Loire koje je „najbliže oceanu”, s obzirom na to da se zemljopisno područje proteže sve do zaljeva Bourgneuf, vino „Gros Plant du Pays nantais” u ustima ostavlja kiselkast okus i uglavnom sadržava arome joda koje se savršeno sljubljuju s rakovima i kamenicama. Proizvođači su uvijek isticali tu povezanost identiteta vina i lokalne gastronomije, a 1954. vino je dobilo oznaku „appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure”. I u naše vrijeme obalni položaj vinograda, između pokrajina Bretanje i Vendée, prednost je u komercijalnom smislu jer ljetni posjeti turista u velikoj mjeri pridonose njegovu ugledu i jačaju dojam o vinu koje se izvrsno slaže s plodovima mora.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina, proizvodnja, razvoj, sazrijevanje i pakiranje vina koja mogu nositi oznaku „sur lie”, obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo za područje delegirane općine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo za područje delegirane općine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo za područje delegirane općine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegirane općine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet i Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegirane općine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet i Le Puiset-Doré).

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se upotpuniti oznakom „sur lie” za vina koja ispunjavaju uvjete proizvodnje utvrđene specifikacijom za tu oznaku.

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se upotpuniti zemljopisnim nazivom „Val de Loire” prema pravilima utvrđenima specifikacijom za upotrebu tog zemljopisnog naziva.

Slova kojima se navode oznaka „sur lie” i zemljopisni naziv „Val de Loire” ne smiju biti viša, šira ni deblja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Na vinima koja nose oznaku „sur lie” mora biti navedena godina berbe.

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji; |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji;

| — | ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Slova u nazivu registrirane lokacije moraju visinom, širinom i debljinom biti barem upola manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. Nalazi se u istom vidnom polju kao i kontrolirana oznaka izvornosti.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Kako bi sačuvali značajke koje se dobivaju tim načinom proizvodnje i odležavanjem, posebno svježina, složenost aroma i nježni mjehurići koji nastaju zbog udjela prirodnog ugljikova dioksida, kako bi se ograničilo pretakanje, vina koja smiju nositi oznaku „sur lie” pune se u boce u vinarijama između 1. ožujka i 31. studenoga u godini koja slijedi nakon godine berbe.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 18.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 89/26

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„TORO”

Referentni broj: PDO-ES-A0886-AM03

Datum obavijesti: 18. prosinca 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Izmjena fizičkih i kemijskih svojstava po vrsti vina

Opis i razlozi

Ta se izmjena odnosi na točku 2. podtočku (a) specifikacije proizvoda i točku 1.4. jedinstvenog dokumenta.

Dostupnost sigurnijih tehnologija i novi ukusi potrošača doveli su do stvaranja novih trendova u proizvodnji vina zbog čega je potrebno prilagoditi udio reducirajućeg šećera u bijelim i ružičastim vinima s 4 grama po litri na 9 grama po litri. Osim toga, kad je riječ o crnim vinima, bogato iskustvo u proizvodnji vina pokazalo je da vina oznake „Toro” DO imaju manji ukupni udio šećera, no to ne utječe na njihovu visoku kvalitetu. Stoga je gornja granica od 6 grama po litri smanjena na 4 grama po litri.

Nadalje, uklonjen je element suhog ekstrakta jer je suvišan.

Ta se izmjena, kojom se izmjenjuje jedinstveni dokument, smatra standardnom jer uključuje prilagodbu fizičkih i kemijskih svojstava. To ne podrazumijeva znatnu izmjenu zaštićenog proizvoda, koji zadržava svojstva i profil koji se postižu međudjelovanjem prirodnih i ljudskih čimbenika iz opisa povezanosti. Stoga se smatra da ta izmjena ne odgovara nijednoj od kategorija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33.

2.   Izmjena uvjeta proizvodnje: prinos pri ekstrakciji

Opis i razlozi

Ta se izmjena odnosi na točku 3. podtočku (b.1) specifikacije i točku 1.5.1. jedinstvenog dokumenta.

Posljednjih su godina nove tehnologije u vinarijama, primjena hlađenja i upotreba vakuumskih filtara za klasifikaciju mošta omogućili dobivanje više soka iz grožđa bez povećanja pritiska koji bi mogao štetno utjecati na kvalitetu. Time se dobivaju najbolji rezultati s većim prinosom uz zadržavanje iste razine kvalitete koja se zahtijeva u specifikaciji. Stoga se predlaže povećanje prinosa pri ekstrakciji sa 70 litara na 72 litre vina na svakih 100 kilograma grožđa.

Ta se izmjena, kojom se izmjenjuje jedinstveni dokument, smatra standardnom jer ne podrazumijeva znatne izmjene zaštićenog proizvoda koji zadržava svojstva i profil koji su opisani u povezanosti, a postižu se međudjelovanjem prirodnih i ljudskih čimbenika. Stoga se smatra da ta izmjena ne odgovara nijednoj od kategorija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33.

3.   Povećanje prinosa sorte verdejo i ažuriranje najvećih prinosa u hektolitrima po hektaru

Opis i razlozi

Ta se izmjena odnosi na točku 5. specifikacije i točku 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

Napredak u suvremenom vinogradarstvu doveo je do većih prinosa u proizvodnji (u kilogramima po hektaru) bez štetnih posljedica za kvalitetu sirovina. U konkretnom slučaju sorte Verdejo vrijednost najvećeg prinosa koja je dosad bila navedena u specifikaciji za ZOI „Toro” bila je prilično ispod prosječnih prinosa na tom području. Zbog toga je bila ugrožena neto marža vinogradara, a posljedično i profitabilnost vinograda. Stoga se predlaže povećanje u rasponu od 6 900 kilograma po hektaru do 9 000 kilograma po hektaru.

Prinosi u hektolitrima po hektaru isto su tako ažurirani zbog povećanja prinosa pri ekstrakciji (prethodna izmjena).

Ta se izmjena, kojom se izmjenjuje jedinstveni dokument, smatra standardnom jer ne podrazumijeva znatne izmjene zaštićenog proizvoda koji zadržava svojstva i profil koji su opisani u povezanosti, a postižu se međudjelovanjem prirodnih i ljudskih čimbenika. Stoga ta izmjena ne odgovara nijednoj od kategorija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Dodavanje opravdanja za obavljanje pakiranja na razgraničenom području

Opis i razlozi

Ta se izmjena odnosi na točku 8. podtočku (b.2) specifikacije i točku 1.9. jedinstvenog dokumenta.

Tekst točke 8. podtočke (b.2) specifikacije preformuliran je da bi se opravdalo pakiranje (punjenje u boce) na razgraničenom području definiranom u skladu s člankom 4. stavkom 2. nove Uredbe (EU) 2019/33.

Budući da je riječ o praksi koja je već bila obvezna, to se smatra standardnom izmjenom koja utječe na jedinstveni dokument. Stoga se tom izmjenom ne uvode nikakva nova ograničenja stavljanja na tržište. Riječ je o jednostavnoj promjeni teksta kojom se osigurava usklađenost sa zakonodavstvom koje je na snazi. Stoga se smatra da ta izmjena ne odgovara nijednoj od kategorija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33.

5.   Usklađivanje s pravilima o provjeri usklađenosti sa specifikacijom

Opis i razlozi

Ta se izmjena odnosi na točku 9. specifikacije.

Usklađivanje s odredbama Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. i Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 od 17. listopada 2018., a posebno njezinim člankom 19., u kojem se utvrđuje na koji način nadležno tijelo ili kontrolna tijela provode godišnju provjeru radi provjere ispunjavanja uvjeta iz specifikacije proizvoda. Izmjena je dio nužnog ažuriranja specifikacije kako bi se osigurala njezina usklađenost s kriterijima iz norme UNE-EN-ISO 17065.

Smatra se da izmjena ne utječe na jedinstveni dokument jer ne odgovara nijednoj od kategorija iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/33.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

„Toro”

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

VINO – BIJELA VINA I RUŽIČASTA VINA

Bijela vina slamnato žute su boje, punog i uravnoteženog okusa te voćnih aroma. Fermentiraju li se vina u bačvama, ta se svojstva povezuju s notama dima i prepečenosti koje se dobivaju od drva.

Ružičasta vina crvene su boje jagode ili maline, a odlikuju se aromama šumskog voća.

Ako udio neprevrelih šećera u vinima iznosi 5 grama po litri ili više, vina smiju sadržavati najviše 250 miligrama sumporova dioksida po litri.

U svakom slučaju, fizički i kemijski parametri utvrđeni u ovom stavku moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u propisima EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

VINO – CRNA VINA

Crna vina tamne su boje višnje, punog i uravnoteženog okusa, s aromama crvenog i šumskog voća, a odlikuje ih dobra struktura. Dozrijevanjem poprimaju i note koje im daje bačva. Crna vina „Toro” razlikuju se od crnih vina s drugih područja jer imaju izraženiju strukturu i više tanina, prevladavajuću notu zrelog voća i manju kiselost.

U svakom slučaju, fizički i kemijski parametri utvrđeni u ovom stavku moraju biti u skladu s ograničenjima utvrđenima u propisima EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12,5 |
| Najmanji ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12,5

Najmanji ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

POSTUPCI PROIZVODNJE VINA

Poseban enološki postupak

| — | Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa: 10,5 % volumena. |
| --- | --- |

—

Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa: 10,5 % volumena.

| — | Najveći prinos pri ekstrakciji: 72 litre na 100 kilograma grožđa. |
| --- | --- |

—

Najveći prinos pri ekstrakciji: 72 litre na 100 kilograma grožđa.

POSTUPCI PROIZVODNJE VINA

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Bijela vina moraju se proizvoditi isključivo od bijelih sorti grožđa (Malvasia Castellana i Verdejo).

Ružičasta vina moraju se proizvoditi od odobrenih sorti crnog i bijelog grožđa (primarne i sekundarne sorte).

Crna vina moraju se proizvoditi od sorti Tinta de Toro i Grenache te moraju sadržavati najmanje 75 % sorte grožđa Tinta de Toro.

POSTUPCI PROIZVODNJE VINA

Postupak uzgoja

| — | Najmanja gustoća sadnje vinove loze: 500 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

—

Najmanja gustoća sadnje vinove loze: 500 trsova po hektaru.

| — | Trsovi se mogu uzgajati metodom račvastog uzgoja ili špalirskim sustavom uzgoja. |
| --- | --- |

—

Trsovi se mogu uzgajati metodom račvastog uzgoja ili špalirskim sustavom uzgoja.

| — | Nisu dopušteni mješoviti nasadi koji onemogućuju odvojenu berbu za svaku sortu. |
| --- | --- |

—

Nisu dopušteni mješoviti nasadi koji onemogućuju odvojenu berbu za svaku sortu.

b.   Najveći prinos

Sorte crni Grenache, Malvasía Castellana (Doña Blanca) i Verdejo

9 000 kilograma grožđa po hektaru

Sorte crni Grenache, Malvasía Castellana (Doña Blanca) i Verdejo

64,80 hektolitara po hektaru

Sorta Tinta de Toro

6 000 kilograma grožđa po hektaru

Sorta Tinta de Toro

43,20 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zemljopisno područje proizvodnje ZOI-ja „Toro” smješteno je na najzapadnijem dijelu regije Castilla y León, jugoistočno od pokrajine Zamora, a uključuje dijelove prirodnih područja Tierra del Vino, Valle del Guareña i Tierra de Toro. Graniči s nizinama regija Tierra del Pan i Tierra de Campos, a proteže se na 62 000 hektara.

Uključuje sljedeće općine:

U pokrajini Zamora:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo i Villabuena del Puente.

U pokrajini Valladolid:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero, vinogradarske okruge općina Villaester de Arriba i Villaester de Abajo te općinu Pedrosa del Rey.

7.   Glavne sorte vinove loze

VERDEJO

DOÑA BLANCA – MALVASÍA CASTELLANA

TEMPRANILLO – TINTA DE TORO

8.   Opis povezanosti

Klimatski uvjeti (iznimno hladne zime, velik broj sunčanih sati i ekstremne temperature) ograničuju prinos vinove loze. Različite su vrste tla pjeskovito-ilovaste (vinogradari sade svaku sortu u skladu s vrstom tla), neutralnih pH vrijednosti i s malim količinama organskih tvari, koje dodaju vinogradari u obliku poboljšivača tla. Klimatski uvjeti i vrste tla utječu na aromu, strukturu i znatnu alkoholnu jakost vina. Osim toga, visok udio željeza u tlu, u kombinaciji s primjenom metode račvastog uzgoja i starosti vinograda, utječe na izuzetnu pigmentiranost tih vina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

U nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Postupak proizvodnje vina uključuje punjenje u boce i naknadno dozrijevanje vina. Stoga se organoleptička te fizička i kemijska svojstva opisana u specifikaciji mogu zajamčiti samo ako se sve radnje povezane s proizvodnjom vina provode na području proizvodnje. Punjenje u boce vina sa ZOI-jem „Toro” jedan je od čimbenika ključnih za postizanje svojstava navedenih u specifikaciji. Zbog toga, i u cilju osiguravanja kvalitete i pružanja jamstva u pogledu podrijetla i kontrole, punjenje u boce provodi se u pogonima za punjenje u boce u vinarijama na području proizvodnje.

Pravni okvir:

U nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Umjesto izraza „ZAŠTIĆENA OZNAKA IZVORNOSTI” na etiketama se može upotrebljavati tradicionalni izraz „OZNAKA IZVORNOSTI”.

Na etiketama vina mogu se navoditi i napomene „ROBLE” [HRAST] i „FERMENTADO EN BARRICA” [FERMENTIRANO U BAČVI]. Za crna vina mogu se upotrebljavati tradicionalni izrazi „CRIANZA”, „RESERVA” i „GRAN RESERVA”, pod uvjetom da ispunjavaju uvjete iz zakonodavstva koje je na snazi.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---