# Uradni list C 327/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 327 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6530. avgust 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 327

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6530. avgust 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 327/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10341 – PRINCE / FERRO) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 327/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10301 – CVC / ETHNIKI) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 327/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 327/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10341 – PRINCE / FERRO) (
  1
  )

1

1

2022/C 327/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10301 – CVC / ETHNIKI) (
  1
  )

1

2

2022/C 327/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 327/04 | Menjalni tečaji eura — 29. avgust 2022 | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 327/04

Menjalni tečaji eura — 29. avgust 2022

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 327/05 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 5 |
| 2022/C 327/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 20 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 327/05

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

5

2022/C 327/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10341 – PRINCE / FERRO)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 327/01)

Komisija se je 25. januarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) v povezavi s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10341. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10341. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10301 – CVC / ETHNIKI)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 327/02)

Komisija se je 24. februarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10301. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10301. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 327/03)

Komisija se je 22. avgusta 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10814. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10814. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. avgust 2022

(2022/C 327/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9986 |
| JPY | japonski jen | 138,49 |
| DKK | danska krona | 7,4379 |
| GBP | funt šterling | 0,85420 |
| SEK | švedska krona | 10,6280 |
| CHF | švicarski frank | 0,9670 |
| ISK | islandska krona | 141,10 |
| NOK | norveška krona | 9,7675 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,592 |
| HUF | madžarski forint | 409,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,7450 |
| RON | romunski leu | 4,8699 |
| TRY | turška lira | 18,1605 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4529 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3026 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,8368 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6305 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3950 |
| KRW | južnokorejski won | 1 347,47 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8891 |
| CNY | kitajski juan | 6,9044 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5119 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 871,09 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4837 |
| PHP | filipinski peso | 56,187 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,399 |
| BRL | brazilski real | 5,0663 |
| MXN | mehiški peso | 19,9876 |
| INR | indijska rupija | 79,8295 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9986

JPY

japonski jen

138,49

DKK

danska krona

7,4379

GBP

funt šterling

0,85420

SEK

švedska krona

10,6280

CHF

švicarski frank

0,9670

ISK

islandska krona

141,10

NOK

norveška krona

9,7675

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,592

HUF

madžarski forint

409,90

PLN

poljski zlot

4,7450

RON

romunski leu

4,8699

TRY

turška lira

18,1605

AUD

avstralski dolar

1,4529

CAD

kanadski dolar

1,3026

HKD

hongkonški dolar

7,8368

NZD

novozelandski dolar

1,6305

SGD

singapurski dolar

1,3950

KRW

južnokorejski won

1 347,47

ZAR

južnoafriški rand

16,8891

CNY

kitajski juan

6,9044

HRK

hrvaška kuna

7,5119

IDR

indonezijska rupija

14 871,09

MYR

malezijski ringit

4,4837

PHP

filipinski peso

56,187

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,399

BRL

brazilski real

5,0663

MXN

mehiški peso

19,9876

INR

indijska rupija

79,8295

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/5

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 327/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Steirisches Kürbiskernöl“

EU št.: PGI-AT-1460-AM02 – 9. 12. 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Gemeinschaft der Arbeitsgemeinschaft Steirischer Kürbisbauern Gen.m.b.H. [Združenje pridelovalcev štajerskih buč],

Landesinnung Steiermark des Lebensmittelgewerbes Berufszweig Ölpresser [Sektor oljarjev štajerskega združenja živilske industrije].

vročiti Gemeinschaft Steirisches Kürbiskernöl g.g.A. [Združenje za ZGO „Steirisches Kürbiskernöl“]

| Julius Strauß Weg 1a |
| --- |
| 8430 Leibnitz |
| ÖSTERREICH |
| tel. +43 345272151 |
| faks +43 34527215115 |
| e-naslov: office@steirisches-kuerbiskernoel-gga.at |

Julius Strauß Weg 1a

8430 Leibnitz

ÖSTERREICH

tel. +43 345272151

faks +43 34527215115

e-naslov: office@steirisches-kuerbiskernoel-gga.at

2.   Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo [nacionalne zahteve] |
| --- | --- |

☒

Drugo [nacionalne zahteve]

4.   Vrsta sprememb

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Do sedaj veljavna specifikacija, sestavljena iz več posameznih dokumentov, je bila združena v en dokument in revidirana, predvsem zaradi upoštevanja zahtev, ki urejajo postopek proizvodnje in dokazila o poreklu, ter zaradi popravka geografskega območja, ki je bilo prvotno pravilno prikazano na zemljevidu, vendar preozko opredeljeno v besedilu, ter zaradi njegove opredelitve in popravka v skladu s spremembami imen političnih okrajev. Podroben opis sistema nadzora je namenjen pojasnitvi in preprečevanju izkrivljanja konkurence ter prispeva k zagotavljanju kakovosti in posebnim značilnostim proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Podrobneje:

Opis proizvoda:

Točka 5(b) veljavne specifikacije proizvoda – opis

„Temno obarvano, viskozno jedilno olje, ki se uporablja predvsem kot solatno olje. Proizvedeno s postopkom nežnega stiskanja semen štajerske buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Bogato z večkrat nenasičenimi maščobami in zelo hranljivo.“

in pojasnilo

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je temno, viskozno jedilno olje z okusom po oreških. Njegova posebna kakovost je, da se dobro drži solatnih listov. Ker je bogato z večkrat nenasičenimi maščobami, je zelo hranljivo.

Analiza:

Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l

Vsebnost maščob 90 %,

od tega 40–60 % linolne kisline in 25–40 % oleinske kisline skupaj približno 80 %; 10–25 % palmitoleinske kisline, 3–6 % stearinske kisline, 1–2 % drugih maščobnih kislin

Osnovni proizvod za olje je ‚štajerska oljna buča‘Cucurbita pepo var. styriaca (znana tudi kot oljna buča s semeni brez luščine), mutantna sorta, katere štiri najbolj zunanje celične plasti (luščine semena) ne olesenijo in se ne odebelijo. To daje semenom značilno olivno do temno zeleno barvo. Po navedbah avstrijskega genetika Ericha Tschermaka von Seysnegga je štajerska buča verjetno nastala spontano zaradi mutacije z izgubo funkcije v zadnjem stoletju.

Semena imajo naslednjo hranilno sestavo:

Sestava se razlikuje glede na pridelovalno leto:

Maščobe: 45–53 %

Beljakovine: 32–38 %

Ogljikovi hidrati: 3–5 %

Surove vlaknine: 2–4 %

Minerali: 4–6 % (kalij, fosfor, kalcij, magnezij, železo, baker, mangan, selen, cink)

Vitamini: E, B1, B2, B6, C, A, D.

Približno 615 kcal na 100 g obroka.

Druga pomembna hranila:

Fitosterol in citrulin (farmakološki učinek na bolezni prostate)

Skvalen (raven holesterola)

Zaradi hranilnih snovi se štajerska bučna semena zelo razlikujejo od običajnih semen, ki so bila oluščena. Razlika med ‚oluščenimi‘ bučnimi semeni in bučnimi semeni ‚brez luščine‘ v smislu hranilne vrednosti je prikazana spodaj (Eduard von Boguslawski):

| Semena | Abs. teža suhe snovi | Kot % teže suhe snovi |
| --- | --- | --- |
| Surove maščobe | Surove beljakovine | Surove vlaknine |
| Buče z oluščenimi semeni | 90,0 | 39,6 | 27,7 | 19,6 |
| Štajerska oljna buča | 90,0 | 48,6 | 36,3 | 4,4 |

Semena

Abs. teža suhe snovi

Kot % teže suhe snovi

Surove maščobe

Surove beljakovine

Surove vlaknine

Buče z oluščenimi semeni

90,0

39,6

27,7

19,6

Štajerska oljna buča

90,0

48,6

36,3

4,4

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se zato od drugih jedilnih olj razlikuje v dveh pomembnih točkah: regionalno značilen osnovni proizvod (bučna semena, ki so naravno brez luščine) in edinstven postopek stiskanja (brez rafiniranja).“

se za izboljšanje in pojasnitev opisa nadomestita z naslednjim:

„5(b)   Opis:

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se pridobiva iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca).

Semena morajo biti certificirana semena sorte štajerske oljne buče, ki je odobrena v Avstriji in navedena na avstrijskem seznamu sort.

Bučna semena se pred stiskanjem vedno prepražijo. To daje olju temno barvo, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto.

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je viskozno olje z značilnim vonjem.

Ima bolj ali manj močan okus po oreških, odvisno od intenzivnosti postopka praženja.

Olje ni niti filtrirano niti rafinirano. Nima odstranjene sluzi, ni (delno) razkisano, beljeno, dezodorirano in/ali frakcionirano.

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sestoji iz 100-odstotno čistega olja, pridobljenega s prvim stiskanjem semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine, z opredeljenega pridelovalnega območja, stisnjenih na opredeljenem območju.

Mešanje z drugimi olji ali semeni ni dovoljeno.

Olje je bogato z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo.

Povprečni parametri za ‚Steirisches Kürbiskernöl‘:

Vsebnost olja, specifična teža in profil maščobnih kislin bučnih semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine, se lahko zelo razlikujejo, odvisno od tal in vremenskih razmer na lokaciji, kjer se gojijo buče, ter stopnje zrelosti.

Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l

Vsebnost maščob najmanj 99 %,

od tega 37–60 % linolne kisline in 25–44 % oleinske kisline, skupaj približno 80 %,

10–20 % palmitinske kisline,

3–7 % stearinske kisline,

1–2 % drugih maščobnih kislin.

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se od drugih jedilnih olj razlikuje v več pomembnih točkah. Prvič, zaradi regionalno značilnega osnovnega proizvoda (semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine) na geografsko opredeljenem pridelovalnem območju, in drugič, zaradi značilnega (mehanskega/hidravličnega) postopka stiskanja po praženju semen.“

Razlogi:

Posebna kakovost in videz proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ sta bila vedno obravnavana kot rezultat regionalnega podnebja na opredeljenem pridelovalnem območju, strokovnega znanja kmetov na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter tradicionalne metode proizvodnje – stiskanja olja. Tako je bilo kot „Steirisches Kürbiskernöl“ z zaščitenim poreklom ter neprimerljivim okusom in vonjem opisano samo olje, pridobljeno iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Besedilo, katerega del je bil vključen v prvotno specifikacijo proizvoda in katerega del je bil zdaj dodan, naj bi nedvoumno izražalo, da se lahko kot „Steirisches Kürbiskernöl“ označi samo 100-odstotno čisto olje, pridobljeno s prvim stiskanjem semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine, z opredeljenega pridelovalnega območja, stisnjenih na opredeljenem območju. Ker se goji le certificirano seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, to zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje in na ta način ohranjajo kakovost bučnih semen, potrebno za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

V specifikaciji proizvoda, ki se je uporabljala do danes, je bila vsebnost maščob 90 %; to je zdaj popravljeno na „najmanj 99 %“, saj je običajno med 99 % in 100 %. Navedene maščobne kisline so bile ustrezno prilagojene.

Prejšnji seznam hranilne sestave bučnih semen je bil črtan, saj se te vrednosti ne uporabljajo na enak način za olje, pridobljeno iz semen, zato bi lahko potrošnike zmedle, vendar pa so pomembne za namene spremljanja. Prav tako se vrednosti, ki jih je določil Eduard von Boguslawski in so navedene v prej predstavljeni tabeli v zvezi z razlikami v hranilih med štajersko oljno bučo in bučo z oluščenimi semeni, ne nanašajo jasno na užitni del semena, kar je privedlo do kritik, zato je bila tudi ta tabela črtana.

Namen spremembe opisa je zagotoviti natančnejše informacije in ohraniti zaupanje potrošnikov v kakovost, edinstvenost in sloves proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. Sprememba ne vpliva na kakovost oljnega proizvoda ali njegove organoleptične lastnosti, kot so zlasti barva, vonj in okus.

Geografsko območje:

Geografsko območje:

Točka 5(c) veljavne specifikacije proizvoda – geografsko območje

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se stiska izključno na tradicionalnem območju južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Radgona, Voitsberg in Weiz) in južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart). Osnovni proizvod (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja in delov Spodnje Avstrije (politični okraji Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau).“

in pojasnilo

„Posebna kakovost proizvoda izhaja iz dveh komponent. Prvič, posebnega ilirskega in podalpskega podnebja na območju pridelave semen – tradicionalnem pridelovalnem območju, glej zemljevid v Prilogi 1a), ki prikazuje območje južne Štajerske (politične okraje Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Radgona, Voitsberg in Weiz), območje južne Gradiščanske (okraje Jennersdorf, Güssing in Oberwart), Spodnjo Avstrijo (politične okraje Melk, Horn in Mistelbach), in, drugič, tradicionalne metode proizvodnje, razvite zlasti na območju Štajerske, glej zemljevid 1b) – območju južne Štajerske (politični okraji Radgona, Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Voitsberg in Weiz (glej zemljevid Štajerske) ter južne Gradiščanske (politični okraji Güssing, Jennersdorf in Oberwart).“

se nadomestita z naslednjim:

„5(c)   Geografsko območje

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se stiska izključno na tradicionalnem območju južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Gradec, Gradec-okolica, Hartberg-Fürstenfeld, Lipnica, Südoststeiermark, Voitsberg in Weiz) in južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart).

Osnovni proizvod (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja južne Štajerske in južne Gradiščanske ter iz naslednjih političnih okrajev Spodnje Avstrije: Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau.“

Razlogi:

Da bi popravili napako v izvirnem besedilu specifikacije proizvoda, sprememba pojasnjuje, da politični okraji tradicionalnega območja, na katerem je mogoče stiskati proizvod „Steirisches Kürbiskernöl“, vključujejo politični okraj Gradec, ki leži na sredini območja, ki je bilo do zdaj ponazorjeno z zemljevidom v prvotni specifikaciji. Gre torej za popravek v skladu z zemljevidom, vključenim v prvotni zahtevek za registracijo.

Novi okraj Südoststeiermark, ki je bil ustanovljen z združitvijo okrajev Radgona in Feldbach, ter novi okraj Hartberg-Fürstenfeld, ki je bil ustanovljen z združitvijo okrajev Fürstenfeld in Hartberg, sta bila vključena zgolj zaradi pojasnitve in popravka.

Dokazilo o poreklu:

Dokazilo o poreklu:

Navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda o zgodovini proizvoda, ki jih je bilo treba ob priznanju označbe pojasniti v točki 5(d) („Zgodovina“), so bile skupaj s pojasnilom prestavljene v točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) (glej besedilo pod navedeno točko). Namesto tega je treba pod točko 5(d) („Dokazilo o poreklu“) v novi specifikaciji proizvoda vključiti naslednje določbe o zagotavljanju sledljivosti:

„5(d)   Dokazilo o poreklu:

Da bi lahko sledili celotnemu toku od gojenja do predelave, je treba dokumentirati pretok semena štajerske oljne buče, ki je naravno brez luščin (Cucurbita pepo var. styriaca), vse do končnega proizvoda z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. Da bi lahko jasno sledili površinam s pridelki, letinam, vrsti uporabe bučnih semen in količini proizvedenega olja, morajo proizvajalci pisno ali v elektronski obliki dokumentirati vse naslednje točke:

Vsak proizvajalec mora imeti veljavno pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka) in mora predložiti dokazilo o poreklu v skladu s točko (d), odvisno od njegovega mesta v postopku proizvodnje.

Če se je več udeležencev na trgu združilo v proizvodno zadrugo, mora zadruga skleniti veljavno pogodbo z nadzorno agencijo in notranje pogodbe o nalogah nadzora specifikacij s svojimi člani, tj. s posameznimi proizvajalci (kmeti, oljarnami).

5(d)(1)   Površine s pridelki

Vsako leto morajo proizvajalci semena agenciji, pooblaščeni v okviru sistema nadzora, v skladu s pogodbo o nadzoru (ki je morda vključena v pogodbo o pridelavi pridelka) v pisni ali elektronski obliki predložiti dokazilo, da so površine s pridelki na opredeljenem pridelovalnem območju ZGO. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija. Poročilo mora vsebovati seznam površin, ki so predmet predpisanih nadzorov (npr. združeni zahtevek AMA ali podoben dokument). To poročilo omogoča evidentiranje vseh območij pridelave oljne buče, ki so pomembna za proizvodnjo ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ v zadevnem proizvodnem letu.

5(d)(2)   Spravila

Vsak posamezni proizvajalec semena mora pisno ali elektronsko dokumentirati količino bučnih semen, ki so bila spravljena neposredno s polja, posušena in očiščena (tj. s katerih so bili odstranjeni pulpa in deli luščine), in to sporočiti agenciji, pooblaščeni v okviru sistema nadzora v skladu s pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka), do 31. decembra v pridelovalnem letu. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija.

To poročilo omogoča evidentiranje skupne letne količine, ki jo je pridelal posamezni proizvajalec semena, v sistemu nadzora. Navedeno omogoča izračun povprečnega donosa na hektar in proizvajalca. Nato se lahko določi skupna letina; to pa je osnovni pogoj za nadzor celotnega toka.

Tok bučnih semen, spravljenih neposredno s polja, iz leta spravila XY od proizvajalca semena do različnih izvajalcev (obrati za pranje, sušenje in čiščenje) mora biti prav tako dokumentiran pisno (npr. tehtalna opomba mokre/suhe snovi v kg ali račun) ali elektronsko in sporočen agenciji, ki je pooblaščena v okviru sistema nadzora v skladu s pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka).

5(d)(3)   Uporaba semena

Če se bučna semena z opredeljenega pridelovalnega območja, spravljena neposredno s polja, posušena in očiščena (tj. s katerih so bili odstranjeni pulpa in deli luščine), iz pridelovalnega leta XY prodajo, morajo proizvajalec semena in vsa druga podjetja, vključena v proizvodno verigo do oljarne (trgovci na debelo, imetniki skladišč, oljarne itd.), ali agencija, ki jo ti pooblastijo, pisno ali v elektronski obliki potrditi izvor semen. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija. Naslednje pomembne informacije morajo biti dokumentirane pisno ali v elektronski obliki, da se zagotovi sledljivost toka, tudi če se proizvod dostavi tretjim osebam: proizvajalec semena, količina semena [v kg], proizvedena v skladu s specifikacijo, iz proizvodnega leta XY in prejemnik.

Dokument, potreben za to (npr. količinska opomba, spremni dokument, elektronski zapis itd.), mora biti oštevilčen z zaporedno številko. Če se semena prodajo naprej, se ta dokument posreduje naslednji osebi, ki ima v lasti semena.

Poleg tega mora proizvajalec (oljar, kmet) dokumentirati stranko (kmeta, trgovca), količino semen [v kg], datum proizvodnje, faktor stiskanja in velikost posode ob vsakem stiskanju semen za proizvodnjo olja z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. S tem se hkrati dokumentira lokacija stiskanja/oljarna.

Če udeleženec v sistemu ZGO uporablja semena na način, ki ni namenjen stiskanju za pridobivanje olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, proizvedenega v skladu s specifikacijo proizvoda (npr. za prigrizke, semena, pekovske izdelke, farmacevtsko industrijo, mešanje z drugimi olji ali živili itd.), mora oseba, ki ima v lasti semena, proizvedena v skladu s specifikacijo, ali združenje proizvajalcev to pisno ali elektronsko dokumentirati ter zabeležiti količino [v kg] in predvideno uporabo.

To dokumentacijo je treba stalno posodabljati ter jo povzeti in posredovati združenju proizvajalcev vsakih šest mesecev (do 30. junija za prvo polletje tekočega leta in do konca tekočega leta za drugo polletje). Semena, ki se ne uporabljajo za stiskanje za pridobivanje olja z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, je treba pri izračunu toka odšteti od skupne količine. Podjetja/predelovalci, ki so predmet nadzora, morajo ustvariti lastne edinstvene in sledljive številke proizvodov/izdelkov (npr. za semena za prigrizke z ZGO in semena za prigrizke na splošno) ter predložiti evidence.

Vsa predelovalna podjetja, ki sodelujejo v sistemu ZGO in predelujejo semena v skladu s specifikacijo (npr. pri proizvodnji semen za prigrizke, pekovskih izdelkov itd.), morajo preveriti ustrezne tokove; semena, proizvedena v skladu s specifikacijo, morajo biti predelana, skladiščena in označena ločeno od drugih bučnih semen.

5(d)(4)   Serijske kontrolne številke na posodah:

Vsaki posodi (razen za lastno porabo) je treba dodeliti serijsko kontrolno številko, s katere je mogoče prepoznati ime podjetja za neposredno trženje proizvoda ali proizvajalca bučnega olja (proizvodne serije) ali ime izvajalca (kmeta ali trgovca ali oljarne ali distributerja). Ta kontrolna številka mora omogočati tudi določitev datuma proizvodnje (stiskanja olja).

Kontrolna številka in podatki o količini (v litrih ali kg) morajo biti vidni na etiketi proizvoda z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘.

Ta sistem kontrolnih številk omogoča sledenje in preverjanje toka v vsakem podjetju in celotnega toka vseh proizvajalcev.

Nadzor mora zajemati naslednje točke:

| — | geografska lokacija pridelovalca (bučnih semen) in predelovalca (nadaljnja predelava, zlasti stiskanje) v skladu s specifikacijo proizvoda, |
| --- | --- |

—

geografska lokacija pridelovalca (bučnih semen) in predelovalca (nadaljnja predelava, zlasti stiskanje) v skladu s specifikacijo proizvoda,

| — | zloraba dokumentov (npr. potrdil) ali kontrolnih številk, npr. z nakupom ali mešanjem blaga in ločenih tokov blaga, |
| --- | --- |

—

zloraba dokumentov (npr. potrdil) ali kontrolnih številk, npr. z nakupom ali mešanjem blaga in ločenih tokov blaga,

| — | tok med proizvajalci semena, predelovalci ali izvajalci, proizvajalci olja in trgovci, |
| --- | --- |

—

tok med proizvajalci semena, predelovalci ali izvajalci, proizvajalci olja in trgovci,

| — | lastnosti proizvoda v skladu s specifikacijo proizvoda (npr. samo iz prvega stiskanja semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine [pepo var. styriaca], 100-odstotno čisto), |
| --- | --- |

—

lastnosti proizvoda v skladu s specifikacijo proizvoda (npr. samo iz prvega stiskanja semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine [pepo var. styriaca], 100-odstotno čisto),

| — | pravilno označevanje proizvoda.“ |
| --- | --- |

—

pravilno označevanje proizvoda.“

Razlogi:

Ker dosedanja specifikacija ne vsebuje nobenih informacij o dokazilu o poreklu, je bilo smiselno vključiti informacije za izboljšanje in zagotavljanje sledljivosti proizvoda v skladu s točko 5(d) specifikacije proizvoda. Za jasno spremljanje površin s pridelki, letin, uporabe semen in količine proizvedenega olja, tudi če se semena/olje prodajo tretji osebi, specifikacija zdaj zahteva uporabo večstopenjskega sistema dokazovanja in nadzora, ki vključuje sistem kontrolnega številčenja ter poročila o površinah s pridelki in letinah.

Metoda proizvodnje:

Metoda proizvodnje:

Točka 5(e) veljavne specifikacije proizvoda – postopek ekstrakcije:

„Oprana in posušena bučna semena, ki so naravno brez luščine, se zmeljejo, mehko odprejo in nato stisnejo. Ta nežen postopek zagotavlja, da se v štajerskih bučnih semenih ohrani večina pomembnih hranil.“

in pojasnilo:

„Bučna semena, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), se temeljito posušijo. Posušena semena se drobno zmeljejo v ustreznem mlinu, zmešajo z vodo in pregnetejo v bučno maso. Nato se lahko doda nekaj soli, da se okrepi okus. Za proizvodnjo olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je treba bučno maso pred stiskanjem počasi segrevati v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus. Pražena bučna masa se nežno mehansko stisne, da dobimo bučno olje brez kemičnih dodatkov.“

se nadomestita z naslednjim:

„5(e)   Postopek proizvodnje:

‚Semena štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), so rezultat mutacije, pri kateri štiri najbolj zunanje celične plasti (luščine semena) ne olesenijo in se ne odebelijo. To daje semenom značilno olivno do temno zeleno barvo.

Za gojenje se lahko uporablja samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna.

To zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje. To je bistveno za ohranjanje kakovosti bučnih semen, ki je potrebna za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘.

Ker se oprana in posušena bučna semena dobro skladiščijo, se običajno stisnejo na zahtevo, s čimer se zagotovi, da je bučno olje, ki se trži, čim bolj sveže in aromatično.

Tradicionalni postopek proizvodnje vključuje drobno mletje opranih in posušenih bučnih semen, ki so naravno brez luščine, v primernem mlinu. Posušena semena se zmešajo z vodo in soljo ter pregnetejo v bučno maso.

Za pomoč pri stiskanju in predvsem denaturaciji visoke vsebnosti beljakovin v bučnih semenih brez luščine (pepo var. styriaca) je običajno in dovoljeno dodajati namizno sol. Ker se ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ pridobiva brez kakršnih koli drugih kemičnih dodatkov, se ohrani večina dragocenih hranil.

pepo var. styriaca

Bučna masa se pred stiskanjem počasi segreva v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus.

Lahko ima bolj ali manj močan okus po praženju, odvisno od intenzivnosti postopka praženja.

Olje se pridobiva iz pražene bučne mase s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom brez nadaljnjega segrevanja.

‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se pridobiva samo iz prvega stiskanja.

Suspendirane trdne snovi v naravnem olju potrebujejo nekaj dni, da se usedejo, nato pa se olje ustekleniči v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo (običajno v temnih steklenicah). To je potrebno, ker je bučno olje občutljivo na svetlobo.“

Razlogi:

Posebna kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ je deloma odvisna od strokovnega znanja kmetov o tradicionalnem postopku proizvodnje pridelka in postopku stiskanja olja. Besedilo prvotne specifikacije, ki je zdaj dopolnjeno, podrobneje opisuje ta tradicionalni postopek proizvodnje; natančneje, postopek stiskanja je natančneje opredeljen s pojasnilom, da se olje pridobiva iz pražene bučne mase „s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom“ brez nadaljnjega segrevanja.

Ker je „Steirisches Kürbiskernöl“ občutljiv na svetlobo, specifikacija proizvoda vključuje dejstvo, da mora biti olje ustekleničeno v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo, običajno v temnih steklenicah. To zagotavlja kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Vključitev zahteve, da se lahko uporablja samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna, bi morala zagotoviti, da se razmnožujejo in kot seme uporabljajo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje in lahko zato zagotavljajo kakovost bučnih semen, potrebno za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Te posebne zahteve za surovine so utemeljene z dveh vidikov:

| 1. | Dovoljenje za posebne sorte:
  V Avstriji so nekatere sorte štajerske oljne buče pridobile dovoljenje. Avstrijsko dovoljenje za bučno seme zahteva preskušanje pridelovalne vrednosti sorte (člen 46(2) avstrijskega zakona o semenih), ki presega zahteve Direktive 2002/55/ES o trženju semena zelenjadnic. Med preskušanjem se lastnosti, ki določajo pridelovalno vrednost, določijo s primerjavo s podobnimi odobrenimi sortami (npr. odpornost proti škodljivim organizmom, donos pridelka itd.), da se ponazori posebna primernost sort buč, odobrenih v Avstriji za avstrijska pridelovalna območja. Dostop do avstrijskega postopka sprejemanja sort je odprt za vse sorte, ne glede na njihov kraj izvora. |
| --- | --- |

1.

Dovoljenje za posebne sorte:

V Avstriji so nekatere sorte štajerske oljne buče pridobile dovoljenje. Avstrijsko dovoljenje za bučno seme zahteva preskušanje pridelovalne vrednosti sorte (člen 46(2) avstrijskega zakona o semenih), ki presega zahteve Direktive 2002/55/ES o trženju semena zelenjadnic. Med preskušanjem se lastnosti, ki določajo pridelovalno vrednost, določijo s primerjavo s podobnimi odobrenimi sortami (npr. odpornost proti škodljivim organizmom, donos pridelka itd.), da se ponazori posebna primernost sort buč, odobrenih v Avstriji za avstrijska pridelovalna območja. Dostop do avstrijskega postopka sprejemanja sort je odprt za vse sorte, ne glede na njihov kraj izvora.

| 2. | Razmnoževanje semena
  V skladu z avstrijsko uredbo o semenih iz leta 2006 se lahko oljna bučna semena v Avstriji tržijo le kot seme za razmnoževanje in kot certificirano seme. Vendar Direktiva 2002/55/ES (člen 20(2)) dovoljuje tudi standardno seme. Za standardno seme velja samo nadzor trženja semena. Uradno spremljanje postopka proizvodnje (tudi med razmnoževanjem) ni predvideno. Zato na terenu ni nobenega preverjanja, s katerim bi se zagotovilo, da je bila uporabljena navedena sorta (to se lahko v praksi uveljavi le na terenu). Pri certificiranem semenu pa se pristnost sorte preverja z uradnimi pregledi na terenu.
  Ta preverjanja območij razmnoževanja temeljijo na metodah na terenu za štajersko oljno bučo, ki jih je Zvezni urad za varnost hrane objavil v avstrijskem listu o sortah in semenih (Sorten- und Saatgutblatt) in ki vključujejo posebne zahteve za območja razmnoževanja in posevke. Te metode na terenu bi bilo treba podobno uporabljati tudi v okviru potrjevanja semena v drugih državah članicah, s čimer bi zagotovili, da proizvedene oljne buče dosegajo pričakovano kakovost.
  Avstrijska zakonodaja o priznavanju sort (preverjanje pridelovalne vrednosti) in razmnoževanju semena (certificirano seme) je strožja od predpisov EU ali predpisov drugih držav članic. Strožje zahteve za priznavanje sort in razmnoževanje semena v primerjavi z zakonodajo EU tako zagotavljajo primernost sorte posebej za avstrijska pridelovalna območja in zagotavljajo, da se dejansko razmnožuje seme sorte štajerske oljne buče. |
| --- | --- |

2.

Razmnoževanje semena

V skladu z avstrijsko uredbo o semenih iz leta 2006 se lahko oljna bučna semena v Avstriji tržijo le kot seme za razmnoževanje in kot certificirano seme. Vendar Direktiva 2002/55/ES (člen 20(2)) dovoljuje tudi standardno seme. Za standardno seme velja samo nadzor trženja semena. Uradno spremljanje postopka proizvodnje (tudi med razmnoževanjem) ni predvideno. Zato na terenu ni nobenega preverjanja, s katerim bi se zagotovilo, da je bila uporabljena navedena sorta (to se lahko v praksi uveljavi le na terenu). Pri certificiranem semenu pa se pristnost sorte preverja z uradnimi pregledi na terenu.

Ta preverjanja območij razmnoževanja temeljijo na metodah na terenu za štajersko oljno bučo, ki jih je Zvezni urad za varnost hrane objavil v avstrijskem listu o sortah in semenih (Sorten- und Saatgutblatt) in ki vključujejo posebne zahteve za območja razmnoževanja in posevke. Te metode na terenu bi bilo treba podobno uporabljati tudi v okviru potrjevanja semena v drugih državah članicah, s čimer bi zagotovili, da proizvedene oljne buče dosegajo pričakovano kakovost.

Sorten- und Saatgutblatt

Avstrijska zakonodaja o priznavanju sort (preverjanje pridelovalne vrednosti) in razmnoževanju semena (certificirano seme) je strožja od predpisov EU ali predpisov drugih držav članic. Strožje zahteve za priznavanje sort in razmnoževanje semena v primerjavi z zakonodajo EU tako zagotavljajo primernost sorte posebej za avstrijska pridelovalna območja in zagotavljajo, da se dejansko razmnožuje seme sorte štajerske oljne buče.

Povezava z geografskim območjem:

Povezava z geografskim območjem:

Navedbe iz točke 5(d) veljavne specifikacije proizvoda („Zgodovina“):

„Razvoj proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je tesno povezan s Štajersko. Obstajajo dokazi, da se je olje iz bučnih semen stiskalo že v 18. stoletju. Tradicionalni postopek stiskanja in gojenje bučnih semen brez luščine sta se razvila na Štajerskem. S tega območja izhaja tudi mehanizacija spravila in predelave.“

in pojasnilo:

„Olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, proizvedeno v Avstriji, zlasti na Štajerskem, se pridobiva iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca).

Oblikovanje in razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sta zelo tesno povezana s Štajersko. Številni sklici na literaturo dokazujejo, da se je bučno olje na naši zemljepisni širini stiskalo že v začetku 18. stoletja (glej prispevek profesorja Teppnerja v Die Koralpe, str. 57–63, 1982).

Na Štajerskem so še danes ohranjeni stari mlini za mletje bučnega semena iz 18. stoletja, ki so se že takrat uporabljali za proizvodnjo bučnega olja iz oluščenih semen. Kot primer je vreden omembe ‚stari Pechmannov mlin za mletje bučnega semena‘, ki ga je družina Egger (predniki sedanje lastnice Irmgard Schober) leta 1774 kupila od vladarjev posestva Brunnsee in se od takrat upravlja kot oljarna. Drugi predniki, ki so bili po družini Egger lastniki oljarne, so bili Georg Friedl, Josef Pechmann, Friedrich Pechmann in zdaj Irmgard Schober. Kot dodatno dokazilo o proizvodnji bučnega olja so priložena potrdila oljarne Karl Hartlieb iz leta 1910 o gojenju bučnih semen.

Izkušeni stiskalci so razvili postopek nežnega stiskanja za proizvodnjo dragocenega bučnega olja. V primerjavi z drugimi evropskimi državami proizvajalkami (v jugovzhodni Evropi) so semena, ki so bila takrat običajno z luščino, oluščili pred stiskanjem. Štajerski kmetje so odkrili ‚mutacije z mehko luščino‘ in začeli gojiti ta dragocena bučna semena. ‚Bučna semena, ki so naravno brez luščine‘ so se nato gojila izključno na Štajerskem. Ko se je kmetijstvo okrepilo, ročno odstranjevanje semen iz buč ni bilo več ekonomsko vzdržno. Pridelki so se od leta 1970 naprej povečevali, saj sta se spravilo in predelava na pobudo štajerskih kmetov mehanizirala. Združenje pridelovalcev štajerskih buč, ustanovljeno leta 1978, je prevzelo trženje bučnih semen za številne kmete. Površine s pridelki so se od takrat stalno povečevale.“

so bili prestavljeni v to točko in se skupaj z dosedanjimi navedbami iz točke 5(f) veljavne specifikacije proizvoda („Povezava z geografskim območjem“):

„Ker na pridelovalnih območjih (ilirsko-podalpsko podnebje na Štajerskem) prevladuje toplo in vlažno vreme, štajerske oljne buče dozorijo šele jeseni. Posledica tega je visoka vsebnost nenasičenih maščob. Ta pridelek ima na teh območjih pomembno gospodarsko vlogo pri ohranjanju malih kmetijskih gospodarstev (trenutna kmetijska površina znaša približno 10 000 ha). Proizvodnja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ zagotavlja tudi pomembna delovna mesta in dohodek za približno 70 komercialnih oljarn na območjih z omejenimi možnostmi, ki jim grozi izseljevanje. Potrošniki posebej povprašujejo po olju ‚Steirisches Kürbiskernöl‘.“

in pojasnilom:

„Podnebne razmere:

Zaradi ilirsko-podalpskega podnebja (toplo in vlažno vreme) štajerske oljne buče dozorijo šele jeseni. To povečuje visoko vsebnost hranilno dragocenih nenasičenih maščob. Po drugi strani pa oljne buče, gojene v panonskem podnebju, dozorijo prej (kar pomeni spravilo v toplem obdobju leta) in imajo nižjo vsebnost nenasičenih maščob.

Gospodarski pomen:

Razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je neločljivo povezan s Štajersko (glej točko 5(d)). Trenutna površina s pridelki na Štajerskem znaša med 8 000 in 9 000 ha. Pridelki buče so zanimiva alternativa vse bolj nedobičkonosni pridelavi žit za približno 2 000 kmetijskih gospodarstev v strukturno šibkih obmejnih regijah.

Proizvodnja bučnega olja zagotavlja alternativo vse bolj nedobičkonosnemu mletju žit tudi 70 komercialnim oljarnam in številnim kmetijskim stiskalnicam (neposredno trženje). Zaščita gojenja bučnih semen je posebno regionalno politično vprašanje v smislu preambule Uredbe (EGS) št. 2081/92. Bučno olje kot regionalna specialiteta na uveljavljenem pridelovalnem območju zagotavlja številna delovna mesta v kmetijstvu in trgovini, s čimer pomaga prebivalstvu, da ostane na tem območju, ki mu grozi izseljevanje, in zasluži dohodek. Ta regionalna specialiteta malim kmetijskim gospodarstvom in komercialnim podjetjem omogoča privlačen alternativni vir dohodka.“

preoblikujejo in posodobijo na naslednji način:

„5(f)   Povezava z geografskim območjem:

Podnebne značilnosti:

Zaradi vremena, ki prevladuje na pridelovalnih območjih (npr. ilirsko-podalpsko podnebje na Štajerskem), štajerske oljne buče dozorijo šele pozno poleti ali jeseni. To zagotavlja doseganje (povečanje) visoke vsebnosti hranilno dragocenih nenasičenih maščob.

Gospodarski pomen in ugled:

Polja oljne buče so pomemben element krajine na opredeljenem območju, prebivalci pa se močno identificirajo z oljem ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ kot enim od vodilnih proizvodov regije.

To je zelo pomembno tudi za turizem. Gojenje tega pridelka je neločljivo povezano s Štajersko in ima na določenih območjih pomembno gospodarsko vlogo pri ohranjanju malih kmetijskih gospodarstev. Pridelki buče so zanimiva alternativa drugim, vse bolj nedobičkonosnim pridelkom za približno 3 000 kmetijskih gospodarstev v strukturno šibkih regijah.

Odkar je bilo olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ leta 1996 vpisano v register EU za zaščito porekla, se je površina s pridelki na geografsko opredeljenem območju skoraj podvojila. To je posledica doslednega strokovnega svetovanja kmetom in sistema zaščite porekla, ki sta ta tradicionalni proizvod še utrdila in izpostavila kot vrhunski proizvod.

Proizvodnja bučnega olja zagotavlja alternativo vse bolj nedobičkonosnemu mletju žit tudi 50 komercialnim oljarnam in številnim kmetijskim stiskalnicam (neposredno trženje). Zaščita gojenja buč je posebno regionalno politično vprašanje v smislu preambule Uredbe (EGS) št. 2081/92 in njenih nadaljnjih uredb. Bučno olje kot regionalna specialiteta na uveljavljenem pridelovalnem območju zagotavlja številna delovna mesta v kmetijstvu in trgovini, s čimer pomaga prebivalstvu, da ostane na tem območju, ki mu grozi izseljevanje, in zasluži dohodek. Ta regionalna specialiteta malim kmetijskim gospodarstvom in komercialnim podjetjem omogoča privlačen alternativni vir dohodka.

Naložbe v trženje in proizvodnjo v višini več milijonov eurov v zadnjih letih so povečale prepoznavnost proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ med potrošniki.

Proizvodu ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ posebno kakovost zagotavljajo kakovost semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine, na geografsko opredeljenem pridelovalnem območju, strokovno znanje kmetov na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter metoda proizvodnje – stiskanje olja.

Sloves proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, ki temelji na posebni kakovosti proizvoda, se je tako razširil prek avstrijskih meja.

Zgodovinsko ozadje:

Oblikovanje in razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sta zelo tesno povezana s Štajersko.

Številni sklici na literaturo dokazujejo, da se je bučno olje v regiji stiskalo že v 18. stoletju (profesor Teppner, Die Koralpe, str. 57–63, 1982).

Na Štajerskem so še danes ohranjeni stari mlini za mletje bučnega semena iz 18. stoletja, ki so se že takrat uporabljali za proizvodnjo bučnega olja iz oluščenih semen. Kot primer je vreden omembe ‚stari Pechmannov mlin za mletje bučnega semena‘, ki ga je družina Egger (predniki sedanje lastnice Irmgard Schober) leta 1774 kupila od vladarjev posestva Brunnsee in se od takrat upravlja kot oljarna. Drugi predniki, ki so bili po družini Egger lastniki oljarne, so bili Georg Friedl, Josef Pechmann, Friedrich Pechmann in zdaj Irmgard Schober. Dodatno dokazilo o proizvodnji bučnega olja so potrdila oljarne Karl Hartlieb iz leta 1910 o gojenju bučnih semen.

Gojenje bučnih semen brez luščine se je začelo na Štajerskem. S tega območja izhaja tudi mehanizacija spravila in predelave. Po navedbah avstrijskega genetika Ericha Tschermaka von Seysnegga je štajerska buča verjetno nastala spontano zaradi mutacije z izgubo funkcije v zadnjem stoletju.

Izkušeni stiskalci so postopek nežnega stiskanja za proizvodnjo dragocenega bučnega olja razvijali vse od 18. stoletja. V primerjavi z drugimi evropskimi državami proizvajalkami (v jugovzhodni Evropi) so semena, ki so bila takrat običajno z luščino, oluščili pred stiskanjem. Štajerski kmetje so odkrili ‚mutacije z mehko luščino‘ in začeli gojiti ta dragocena bučna semena. ‚Bučna semena, ki so naravno brez luščine‘ so se nato gojila izključno na Štajerskem. Ko se je kmetijstvo okrepilo, ročno odstranjevanje semen iz buč ni bilo več ekonomsko vzdržno. Pridelki so se od leta 1970 naprej povečevali, saj sta se spravilo in predelava na pobudo štajerskih kmetov mehanizirala. Združenje pridelovalcev štajerskih buč, ustanovljeno leta 1978, je prevzelo trženje bučnih semen za številne kmete. Površine s pridelki so se od takrat stalno povečevale.“

Razlogi:

Navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda o zgodovini proizvoda iz točke 5(d) („Zgodovina“), ki bi morale biti ob priznanju označbe pojasnjene pod točko „Dokazilo o poreklu“, so bile skupaj s pojasnilom prestavljene v točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) in združene skupaj z navedbami v veljavni specifikaciji proizvoda pod točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) ter zgolj strukturno urejene. To ni privedlo do vsebinskih sprememb.

Označevanje:

Označevanje:

Dosedanje navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda iz točke 5(h) („Označevanje“):

„Steirisches Kürbiskernöl“

in pojasnilo:

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ v smislu našega zahtevka se stiska izključno na območjih, navedenih v točki 5(e), iz bučnih semen z oznako Cucurbita pepo var. styriaca, ki prav tako prihajajo samo z območij, navedenih v točki 5(e). ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ pomeni bučno olje iz prvega stiskanja.“

se nadomestijo z naslednjim:

„olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ z ZGO je treba označiti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Poleg označevanja, ki se zahteva v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 in njenimi izvedbenimi določbami, so lahko na proizvodu prikazani tudi logotipi in blagovne znamke proizvajalcev.

Vsi proizvodi iz bučnega olja, ki so vključeni v sistem nadzora ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ in se dajejo na trg, morajo imeti registrirano ime ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ in biti v skladu z zakonom označeni kot ZGO.

Tudi vsaka posamezna posoda za prodajo mora biti označena s serijsko kontrolno številko (glej točko 5(d)(4)), količino (v litrih ali kg) in imenom nadzorne agencije. Blagovne znamke morajo prav tako uporabljati kontrolno številko, kot je navedeno v točki 5(d)(4).“

Razlogi:

Dodatne navedbe podpirajo predpisane nadzorne ukrepe ter izboljšujejo preglednost in seznanjenost potrošnikov.

Drugo:

Drugo:

| — | Nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

—

Nacionalna zakonodaja

Nacionalna zakonodaja

Dosedanji sklic na „Codex Alimentarius“ kot splošno veljavno nacionalno zahtevo na podlagi nacionalne zakonodaje je bil izpuščen, saj ta točka v specifikaciji ni več obvezna.

ENOTNI DOKUMENT

„Steirisches Kürbiskernöl“

„Steirisches Kürbiskernöl“

EU št.: PGI-AT-1460-AM02 – 9. 12. 2019

EU št.: PGI-AT-1460-AM02 – 9. 12. 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [zop ali zgo]

Ime [zop ali zgo]

„Steirisches Kürbiskernöl“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Steirisches Kürbiskernöl“ je 100-odstotno čisto, temno obarvano, viskozno olje, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto. Pridobiva se s prvim stiskanjem certificiranih semen, ki so naravno brez luščine, sorte štajerske oljne buče (Cucurbita pepo var. styriaca), ki je odobrena v Avstriji in je navedena na avstrijskem seznamu sort.

Cucurbita pepo var. styriaca

Olje ima okus po oreških in značilen vonj. Bogato je z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo.

Parametri za „Steirisches Kürbiskernöl“ so naslednji:

Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l

Vsebnost maščob najmanj 99 %,

od tega 37–60 % linolne kisline in 25–44 % oleinske kisline, skupaj približno 80 %,

10–20 % palmitinske kisline,

3–7 % stearinske kisline,

1–2 % drugih maščobnih kislin.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Steirisches Kürbiskernöl“ se lahko pridobiva samo iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), z opredeljenega območja. Uporabi se lahko samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu za štajerske oljne buče ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna.

Cucurbita pepo var. styriaca

Omejitev na sorte, odobrene v Avstriji, in seme, certificirano na podlagi nekaterih metod na terenu, je potrebna za zagotovitev kakovosti proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. To zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste, ki so primerne za avstrijska pridelovalna območja. Sorte oljnih buč, odobrene v Avstriji, so bile preskušene na določenih pridelovalnih območjih, rezultati teh preskusov pa so pokazali, da so se prilagodile prevladujočim podnebnim in talnim razmeram na pridelovalnih območjih. To je bistveno za kakovost končnega proizvoda (sorte oljnih buč, ki niso primerne za območje, so zelo dovzetne za bolezni) in zmanjšuje tudi finančno tveganje pridelovalcev buč. Enako velja za certificiranje, pri katerem se posevki pregledujejo na pridelovalnih območjih z uporabo metod na terenu za štajersko oljno bučo, ki se osredotočajo zlasti na zahteve v zvezi s sortno pristnostjo, nečistočami in zdravjem rastlin (zlasti v zvezi z virusi). Ker je oljna buča navzkrižni opraševalec, je treba upoštevati najmanjše razdalje, da se preprečijo tuji križanci s hibridi in samooplodnimi linijami.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

„Steirisches Kürbiskernöl“ je treba stiskati po tradicionalnem postopku proizvodnje na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Steirisches Kürbiskernöl“ je treba stekleničiti v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo (običajno v temnih steklenicah). S tem se ohrani kakovost proizvoda, ki je občutljiv na svetlobo.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsaka posoda za prodajo mora imeti serijsko kontrolno številko, s katere je mogoče prepoznati ime podjetja za neposredno trženje proizvoda ali proizvajalca bučnega olja ali ime izvajalca in datum proizvodnje (stiskanja). Vključiti je treba tudi količino (v litrih ali kg) in ime nadzorne agencije. Tudi blagovne znamke morajo uporabljati kontrolno številko.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Steirisches Kürbiskernöl“ se stiska v regiji južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Gradec, Gradec-okolica, Hartberg-Fürstenfeld, Lipnica, Südoststeiermark, Voitsberg in Weiz) in regiji južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart). Surovina (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja južne Štajerske in južne Gradiščanske ter iz naslednjih okrajev v Spodnji Avstriji: politični okraji Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Registracija ZGO „Steirisches Kürbiskernöl“ temelji na kakovosti proizvoda, ki izhaja iz kombinacije posebnega osnovnega proizvoda, štajerske oljne buče (Cucurbita pepo var. styriaca), in nežnega postopka stiskanja, razvitega na Štajerskem, ter slovesa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ (ki je skoraj temeljnega pomena za identiteto prebivalstva na Štajerskem) in velikega spoštovanja do proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Cucurbita pepo var. styriaca

Posebnosti geografskega območja in človeški dejavniki

Posebnosti geografskega območja in človeški dejavniki

Obstajajo dokazi, da se buče na Štajerskem gojijo že približno 300 let. Prototip štajerske oljne buče, razvite z mutacijo v 19. stoletju, ki se je razlikovala po značilnosti, da luščine njenih semen niso olesenele, so na Štajerskem skrbno negovali in sprva gojili izključno tam. Gojenje se je pozneje razširilo na območja, kjer so podnebne razmere ugodno vplivale na zorenje buč šele pozno poleti ali jeseni.

Oljna buča je rastlina, ki potrebuje toploto, je razmeroma odporna proti suši in se dobro prilagaja suhim obdobjem. Vendar je za visok donos semen potrebna obilna količina padavin zgodaj poleti (od konca junija do sredine avgusta). Povprečna letna temperatura mora biti najmanj 8 °C. Ne sme je prizadeti pozna zmrzal spomladi ali zgodnja zmrzal jeseni. Toplo jesensko vreme je še posebej pomembno za dobro zorenje oljnih buč. Mokre, hladne vremenske razmere in močni vetrovi so lahko zelo škodljivi.

Ilirsko podnebno območje (jugovzhodna Štajerska, južna Gradiščanska) je zato idealno za gojenje buč. Zanj so značilne visoke temperature, zadostne in enakomerno porazdeljene padavine (približno 600–800 mm/leto) ter visoka vlažnost. Tradicionalna območja gojenja buč vključujejo zgoraj navedena območja Spodnje Avstrije, ki spadajo v predalpsko-panonsko podnebno območje z enako količino sončnih žarkov (približno 1 850–2 100 ur sonca), vendar nekoliko manj padavinami (povprečna letna količina padavin med 500 in 750 mm/leto).

Strokovno znanje pridelovalcev buč na področju gojenja in upravljanja posevkov je na Štajerskem spodbudilo tehnološki napredek pri gojenju in spravilu ter predelavi semen. Semena brez luščin pa so privedla do razvoja postopka nežnega stiskanja, značilnega za Štajersko, pri katerem je poznavanje trajanja in temperature praženja semen s strani lokalnih proizvajalcev bistveno prispevalo k temu, da je olje, ki je na tak način nastalo, pridobilo kakovost, zlasti svojo temno zeleno do rdečkasto barvo in okus po oreških. Bučna masa, ki nastane z drobnim mletjem semen in mešanjem z vodo in soljo, se pred stiskanjem počasi segreva v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus. Lahko ima bolj ali manj močan okus po praženju, odvisno od intenzivnosti samega postopka praženja. Olje se nato pridobiva iz pražene bučne mase s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom brez nadaljnjega segrevanja.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

100-odstotno čisto, viskozno, temno obarvano olje, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto, in se pridobiva s prvim stiskanjem certificiranih semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), proizvedeno po tradicionalnem postopku stiskanja, razvitem v regiji.

Cucurbita pepo var. styriaca

Olje ima okus po oreških in značilen vonj. Bogato je z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo.

Vzročna povezava

Vzročna povezava

Zaradi podnebnih razmer na pridelovalnih območjih štajerska oljna buča zori šele pozno poleti ali jeseni, zaradi česar ima visoko raven hranilno dragocenih nenasičenih maščobnih kislin. Semena brez luščin, izkušnje in strokovno znanje kmetov in stiskalcev olja na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter tradicionalni postopek stiskanja, ki se je razvil na geografsko opredeljenem območju, zagotavljajo zgoraj navedeni značilni okus in posebno kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. Pomembna prednostna naloga je ohranjanje kakovosti. Senzorične delavnice in konference o pridelavi buč pomagajo ohranjati tradicionalno strokovno znanje in ga prilagajajo sodobnim izsledkom.

Pomen in spoštovanje proizvoda se odražata v njegovih močnih koreninah ter v tem, da prebivalstvo na Štajerskem zelo dobro pozna „Steirisches Kürbiskernöl“ in se z njim tudi v veliki meri identificira. Štajersko bučno olje je eden od kulinaričnih ambasadorjev regije, skupaj s štajerskimi jabolki, štajerskim hrenom in štajerskim vinom, in je poznano tudi pod imenom štajersko „črno zlato“ ali „zeleno zlato“. Glede na lokalno folkloro je štajersko bučno olje tisto, kar prebivalcem Štajerske daje edinstveno moč in veselje do življenja. Mediji obsežno poročajo o rasti posevka, o letini in začetku pobiranja buč (npr. članek Kürbisernte: In den nächsten Tagen geht es los Karlheinza Linda o skorajšnjem začetku pobiranja buč v Neues Land, tedenski reviji štajerske kmečke zveze z dne 25. avgusta 2021). Štajerci so ponosni na „svoje“ olje; v medijih se pogosto poroča o strahu pred nepravilnostmi ali poročilih o semenih, ki domnevno izvirajo zunaj dovoljenega območja (npr. članek Krieg der Kerne in der Steiermark Verene Kainrath o semenskih vojnah na Štajerskem v časopisu Der Standard z dne 20. maja 2015).

Kürbisernte: In den nächsten Tagen geht es los

Neues Land

Krieg der Kerne in der Steiermark

Der Standard

„Steirisches Kürbiskernöl“ je nacionalno in mednarodno priznana reklama za štajersko kuhinjo. Njegova uporaba je praktično večnamenska pri pripravi predjedi, glavnih jedi in sladic ter pri izpopolnjevanju slaščic. Tako je z iskanjem tega olja po spletu mogoče najti številne predloge receptov.

Močno zakoreninjena regionalna identifikacija s proizvodom „Steirisches Kürbiskernöl“ se je izrazila v številnih tradicionalnih dogodkih, ki so se razvili v zvezi s tem proizvodom (kot je sejem štajerske oljne buče), in celo privedla do oblikovanja ljudskih oblačil na temo štajerske oljne buče (dirndl, obleka in poseben „klobuk iz bučnih semen“).

Za trženje olja so še posebej pomembne odmevne nagrade za olje na podelitvenih slovesnostih s stotinami gostov, ki so jih podelile izkušene specializirane žirije, katerih odločitve temeljijo na natančnih laboratorijskih testih. Z iskanjem teh nagrad po spletu je mogoče najti številna poročila o letni uradni regionalni nagradi, prostem ustvarjanju jedi, ki vključuje bučno olje in gobe, ter letnem izboru najboljšega štajerskega bučnega olja, ki ga organizira vodilni gurmanski vodnik „Gault & Millau“ (glej na primer tudi članek Michaela Sariaja o testih Gault & Millau v časopisu Kleine Zeitung z dne 16. junija 2021).

Kleine Zeitung

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/steirischeskuerbiskernoel/

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 30.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/20

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 327/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Miele della Lunigiana“

EU št.: PDO-IT-0195-AM01 – 8.7.2021

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consorzio Miele della Lunigiana DOP (Združenje za zaščito medu z ZOP Miele della Lunigiana), c/o Unione dei Comuni - Piazza delle Libertà, 17 - 54013 Fivizzano

Elektronski naslov: mieledellalunigiandop@yahoo.it.

potrjen e-naslov: mieledellalunigiandop@arubapec.it.

Zgoraj navedeno združenje izpolnjuje zahteve iz člena 13(1) ministrskega odloka št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☒

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezava |
| --- | --- |

☐

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo: embalaža, informacije o nadzornem organu |
| --- | --- |

☒

Drugo: embalaža, informacije o nadzornem organu

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

Sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije, točko 4.2 objavljenega povzetka in točko 3.2 enotnega dokumenta. Natančneje, spremenjena je bila vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) tako akacijevega kot kostanjevega medu „Miele della Lunigiana“.

Sedanja različica:

„Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg ob pakiranju v kozarce“

Nova različica:

„Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg v štirih mesecih po točenju medu“

Dinamika čebelarskih obratov se je od priznanja ZOP spremenila. Včasih so bili ti obrati zelo majhni, namenjeni dopolnjevanju drugih dohodkov, danes pa je velik delež teh obratov v lasti poklicnih kmetov, ki proizvod tržijo tudi prek pakirnic, kar podaljšuje čas obdelave proizvoda. Poleg tega so se spremenili tudi uporabljene distribucijske verige in tržna dinamika. Medtem ko je bil prej proizvod dan naprodaj in ga je med letom zmanjkalo, je danes zaradi sodelovanja z velikimi trgovci na drobno treba dlje časa vzdrževati stalno dobavo proizvoda in zagotoviti, da je v supermarketih vedno na zalogi, da ne bi izgubili tržnega položaja, ki ga je težko ponovno pridobiti.

Zaradi podaljšanja obdobja pakiranja proizvoda za dajanje na trg je težko ohraniti parameter hidroksimetilfurfurala (HMF) v mejah, določenih v specifikaciji, saj je to vrednost, ki se povečuje s časom in po segrevanju medu, ki je včasih potrebno za pakiranje medu, če ta kristalizira.

Podaljšanje obdobja za preverjanje parametra ne pomeni, da ni nadzora nad kakovostjo proizvoda, saj je zakonsko določena vrednost tega parametra 40 mg/kg, kar je veliko več, kot je določeno v specifikaciji.

Namen spremembe specifikacije je zagotoviti, da se HMF meri v štirih mesecih po točenju, ko se med zbistri. V vsakem primeru se v fazi trženja upoštevajo zakonsko določeni parametri.

Geografsko območje

Geografsko območje

Ta sprememba se nanaša na točko 4.3 objavljenega povzetka, ki je zdaj točka 4 enotnega dokumenta.

Sedanja različica:

„Območje proizvodnje, predelave, priprave in pakiranja akacijevega in kostanjevega medu ‚Miele della Lunigiana‘ obsega del pokrajine Massa Carrara v Toskani, ki je del območja gorske skupnosti Lunigiana in obsega približno 97 000 ha.“

Nova različica:

„Območje proizvodnje akacijevega in kostanjevega medu ‚Miele della Lunigiana‘ obsega naslednje občine v pokrajini Massa Carrara: Pontremoli, Zeri, Mulazzo, Tresana, Podenzana, Aulla, Fosdinovo, Filattiera, Bagnone, Villafranca in Lunigiana, Licciana Nardi, Comano, Fivizzano in Casola in Lunigiana.

To območje je enotna površina, ki obsega približno 97 000 ha in je del območja gorske skupnosti Lunigiana. “

Območje proizvodnje se ni spremenilo, vendar je bil seznam občin vključen le v specifikacijo proizvoda in ne v objavljeni povzetek. Seznam občin je bil zato dodan v enotni dokument.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije, točko 5.3 – Pridobivanje in predelovanje ter točko 4.5 objavljenega povzetka. Dodana je bila faza sušenja

Dodana je bila naslednja poved:

„Sušenje se lahko izvaja z razvlažilniki zraka, ki ustvarjajo tok suhega zraka, ali s stroji, primernimi za sušenje medu, kot so diskasti razvlažilniki.“

Vsebnost vlage v medu je treba preveriti, da se ohranijo njegove lastnosti in značilnosti. V zadnjih letih je bila v medu zaradi pogostih padavin med časom cvetenja večkrat ugotovljena prekomerna vlažnost, zato je bilo treba vključiti fazo sušenja, da bi med dosegal parametre stabilnosti. Najboljši pogoji za nabiranje kakovostnega medu so v času cvetenja, ki je sveže, z ustrezno, vendar ne pretirano vlago, medtem ko so pogoji neugodni ob pogostejših padavinah. Uvedba sušenja bi pomenila, da zbiranje medu ne bi bilo ogroženo prav v tistih letnih časih, ko so razmere neugodne in je količina medu manjša. Prevelika vsebnost vlage v medu in morebitne visoke temperature po dajanju na trg lahko spodbudijo razmnoževanje osmofilnih kvasovk, ki povzročajo fermentacijo, in tako povzročijo, da med „Miele della Lunigiana“ izgubi svoje značilnosti kakovosti in odličnosti.

Vsebnost vlage

Označevanje

Označevanje

Sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije, točko 4.8 objavljenega povzetka in točko 3.6 enotnega dokumenta.

Sedanja različica:

| „(1) | akacijev ali kostanjev med ‚Miele della Lunigiana‘; |
| --- | --- |

„(1)

akacijev ali kostanjev med ‚Miele della Lunigiana‘;

| (2) | ZOP – zaščitena označba porekla; |
| --- | --- |

(2)

ZOP – zaščitena označba porekla;

| (3) | logotip zaščitene označbe porekla v smislu Uredbe (ES) št. 1726/98; ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo; |
| --- | --- |

(3)

logotip zaščitene označbe porekla v smislu Uredbe (ES) št. 1726/98; ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo;

| (4) | minimalni rok trajanja iz členov 3 in 9 Direktive 2000/13/ES mora biti naveden z besedami ‚uporabno najmanj do konca...‘, ki jim sledita mesec in leto; ta datum v nobenem primeru ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja.“ |
| --- | --- |

(4)

minimalni rok trajanja iz členov 3 in 9 Direktive 2000/13/ES mora biti naveden z besedami ‚uporabno najmanj do konca...‘, ki jim sledita mesec in leto; ta datum v nobenem primeru ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja.“

Nova različica:

| „(1) | akacijev ali kostanjev med ‚Miele della Lunigiana‘; |
| --- | --- |

„(1)

akacijev ali kostanjev med ‚Miele della Lunigiana‘;

| (2) | kratica ‚ZOP‘ ali njena daljša oblika „zaščitena označba porekla; |
| --- | --- |

(2)

kratica ‚ZOP‘ ali njena daljša oblika „zaščitena označba porekla;

| (3) | logotip EU: ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo; |
| --- | --- |

(3)

logotip EU: ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo;

| (4) | zakonsko določen minimalni rok trajanja, ki ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja; |
| --- | --- |

(4)

zakonsko določen minimalni rok trajanja, ki ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja;

| (5) | ime označbe in logotip EU morata biti na etiketi ali embalaži napisana z jasnimi, neizbrisljivimi črkami v barvi, ki je v močnem kontrastu z barvo etikete; vsi drugi izrazi morajo biti napisani z manjšimi črkami od tistih, ki se uporabljajo za zapis zaščitene označbe.“ |
| --- | --- |

(5)

ime označbe in logotip EU morata biti na etiketi ali embalaži napisana z jasnimi, neizbrisljivimi črkami v barvi, ki je v močnem kontrastu z barvo etikete; vsi drugi izrazi morajo biti napisani z manjšimi črkami od tistih, ki se uporabljajo za zapis zaščitene označbe.“

Sprememba bo omogočila uporabo kratice ZOP kot alternative celotnemu besedilu, kar pomeni, da jo bo mogoče prilagoditi različnim velikostim embalaže.

Poleg tega so bile črtane zastarele navedbe zakonodaje in navedena veljavna pravila.

Uvedena je bila možnost prilagoditve grafične podobe imena in logotipa glede na uporabljeno embalažo.

Drugo

Drugo

Embalaža

Embalaža

Sprememba se nanaša na člen 5, točka 5.4, specifikacije proizvoda, točko 4.5 sedanjega povzetka in točko 3.5 (enotnega) dokumenta o vrstah embalaže. Zastarele navedbe zakonodaje so bile črtane.

Sedanja različica:

„Dovoljena je samo steklena embalaža s pokrovom z navojem naslednjih prostornin: 30–1 000 g“

Nova različica:

„Proizvod se lahko pakira v embalažo, katere prostornina in material, primeren za živila, sta dovoljena v skladu z veljavnimi predpisi, po možnosti v embalažo, ki je v celoti izdelana iz materiala, ki ga je mogoče reciklirati ali kompostirati. Samo med z ZOP ‚Miele della Lunigiana‘, ki ni namenjen končnim potrošnikom, se lahko pakira v embalažo velike prostornine, primerno za živila.“

Načini pakiranja, določeni v sedanji specifikaciji, so se izkazali za veliko omejitev tako v fazi prodaje kot tudi pri promociji proizvoda. Možnost uporabe katere koli vrste embalaže bo omogočila boljše odzivanje na zahteve trga.

Poleg tega bo možnost pakiranja medu, ki ni namenjen končnim potrošnikom, v embalažo velike prostornine omogočila uporabo medu z ZOP „Miele della Lunigiana“ kot sestavine v predelanih proizvodih. Navedba, da je treba dati prednost embalažnim materialom, ki jih je mogoče v celoti reciklirati ali kompostirati, bo gospodarske subjekte dodatno spodbudila k izbiri takšnih materialov.

Sedanja različica:

| „(b) | se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz člena 7 te specifikacije (v smislu člena 10 Uredbe (EGS) št. 2081/92).“ |
| --- | --- |

„(b)

se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz člena 7 te specifikacije (v smislu člena 10 Uredbe (EGS) št. 2081/92).“

Nova različica:

| „(b) | se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz veljavne zakonodaje.“ |
| --- | --- |

„(b)

se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz veljavne zakonodaje.“

Sklicevanja na razveljavljeno zakonodajo so bila črtana.

Sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda.

Sedanja različica:

„V skladu s členom 10 Uredbe (EGS) št. 2081 z dne 14. julija 1992 pristojni zasebni subjekt preverja skladnost z določbami te specifikacije proizvoda.“

Nova različica:

„Skladnost proizvoda s specifikacijo preveri nadzorni organ v skladu z Uredbo (ES) št. 1151/2012. Nadzorni organ je: Bioagricert srl, Via dei Macabraccia n.8/3-4-5, Casalecchio di Reno (pokrajina Bologna); Telefon: 051 562158; certificirana elektronska pošta: Bioagricert@pec.bioagricert.org; Elektronski naslov: info@bioagricert.org“

Člen o preverjanju je bil posodobljen z vnosom podatkov o nadzornem organu in posodobitvijo pravnih sklicev.

ENOTNI DOKUMENT

„Miele della Lunigiana“

„Miele della Lunigiana“

EU št.: PDO-IT-0195-AM01 – 8.7.2021

EU št.: PDO-IT-0195-AM01 – 8.7.2021

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [zop ali zgo]

Ime [zop ali zgo]

„Miele della Lunigiana“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [V skladu s Prilogo XI]

Vrsta proizvoda [V skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Miele della Lunigiana“ se uporablja za naslednji dve vrsti medu: akacijev med in kostanjev med,

Akacijev med „Miele della Lunigiana“ je opredeljen kot med, pridelan iz cvetov Robinia pseudoacacia L. Kostanjev med „Miele della Lunigiana“ je opredeljen kot med, pridelan iz cvetov Castanea sativa M.

Robinia pseudoacacia L

Castanea sativa M.

Značilnosti proizvoda

Akacijev med „Miele della Lunigiana“

Akacijev med „Miele della Lunigiana“

Organoleptične lastnosti

Organoleptične lastnosti

Akacijev med „Miele della Lunigiana“ ima naslednje lastnosti:

| — | dolgo ostane bister in tekoč. Proti koncu obdobja trženja lahko pride do delne, vendar ne popolne kristalizacije; |
| --- | --- |

—

dolgo ostane bister in tekoč. Proti koncu obdobja trženja lahko pride do delne, vendar ne popolne kristalizacije;

| — | konsistenca: vedno viskozna, odvisno od vsebnosti vode; |
| --- | --- |

—

konsistenca: vedno viskozna, odvisno od vsebnosti vode;

| — | barva: zelo svetla, od skoraj brezbarvne do slamnato rumene barve; |
| --- | --- |

—

barva: zelo svetla, od skoraj brezbarvne do slamnato rumene barve;

| — | vonj: blag, kratkotrajen, po svežem in kandiranem sadju, podoben vonju cvetov; |
| --- | --- |

—

vonj: blag, kratkotrajen, po svežem in kandiranem sadju, podoben vonju cvetov;

| — | okus: izrazito sladek z nekoliko kislosti, ni grenak. Okus je zelo nežen, običajno z noto vanilje, kratkotrajen in brez pookusa. |
| --- | --- |

—

okus: izrazito sladek z nekoliko kislosti, ni grenak. Okus je zelo nežen, običajno z noto vanilje, kratkotrajen in brez pookusa.

Kemične, fizikalne in mikroskopske lastnosti

Kemične, fizikalne in mikroskopske lastnosti

Poleg zahtev veljavne zakonodaje mora imeti akacijev med „Miele della Lunigiana“ naslednje lastnosti:

| — | vsebnost vode: ne več kot 18 %; |
| --- | --- |

—

vsebnost vode: ne več kot 18 %;

| — | vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg v štirih mesecih po točenju medu. |
| --- | --- |

—

vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg v štirih mesecih po točenju medu.

Melisopalinološke lastnosti

Melisopalinološke lastnosti

V usedlini medu je na splošno malo cvetnega prahu, saj je v 10 g medu manj kot 20 000 zrnc cvetnega prahu akacije.

Kostanjev med „Miele della Lunigiana“

Kostanjev med „Miele della Lunigiana“

Organoleptične lastnosti

Organoleptične lastnosti

Kostanjev med „Miele della Lunigiana“ ima naslednje lastnosti:

| — | dolgo ostane tekoč. Proti koncu obdobja trženja se lahko pojavi delna ali nepopolna kristalizacija; |
| --- | --- |

—

dolgo ostane tekoč. Proti koncu obdobja trženja se lahko pojavi delna ali nepopolna kristalizacija;

| — | barva: temne rumenorjave barve, pogosto z rdečkastimi odtenki; |
| --- | --- |

—

barva: temne rumenorjave barve, pogosto z rdečkastimi odtenki;

| — | vonj: precej močan in oster; |
| --- | --- |

—

vonj: precej močan in oster;

| — | okus: dolgotrajen in nekoliko grenak. |
| --- | --- |

—

okus: dolgotrajen in nekoliko grenak.

Kemične, fizikalne in mikroskopske lastnosti

Kemične, fizikalne in mikroskopske lastnosti

Poleg zahtev v veljavni zakonodaji mora imeti kostanjev med „Miele della Lunigiana“ naslednje lastnosti:

| — | vsebnost vode: ne več kot 18 %; |
| --- | --- |

—

vsebnost vode: ne več kot 18 %;

| — | vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg v štirih mesecih po točenju medu. |
| --- | --- |

—

vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF): ne več kot 10 mg/kg v štirih mesecih po točenju medu.

Melisopalinološke lastnosti

Melisopalinološke lastnosti

V usedlini medu je veliko cvetnega prahu, saj je v 10 g medu več kot 100 000 zrnc cvetnega prahu kostanja.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Vsako krmljenje je treba prekiniti pred vstavitvijo okvirjev in mora v vsakem primeru vsebovati le sladkor in vodo.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje, predelave in priprave morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod se lahko pakira v embalažo, katere prostornina in material, primeren za živila, sta dovoljena v skladu z veljavnimi predpisi, po možnosti v embalažo, ki je v celoti izdelana iz materiala, ki ga je mogoče reciklirati ali kompostirati. Samo med z ZOP „Miele della Lunigiana“, ki ni namenjen končnim potrošnikom, se lahko pakira v embalažo velike prostornine, primerno za živila. Pakiranje proizvoda mora potekati na opredeljenem geografskem območju. Pakiranje na opredeljenem geografskem območju je skupaj z drugimi fazami proizvodnje tradicionalna praksa na tem območju in je upravičena, da:

| (a) | se zaščiti kakovost proizvoda, saj se s pakiranjem na opredeljenem območju preprečuje tveganje poslabšanja kemičnih/fizikalnih in organoleptičnih lastnosti medu, ki bi jih lahko povzročili neizogibni premiki ter spremembe fizikalnih in okoljskih pogojev med prevozom na drugo območje; |
| --- | --- |

(a)

se zaščiti kakovost proizvoda, saj se s pakiranjem na opredeljenem območju preprečuje tveganje poslabšanja kemičnih/fizikalnih in organoleptičnih lastnosti medu, ki bi jih lahko povzročili neizogibni premiki ter spremembe fizikalnih in okoljskih pogojev med prevozom na drugo območje;

| (b) | se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

se zagotovi nadzor in sledljivost proizvoda, s čimer se zagotovi učinkovitost obveznih pregledov, ki jih izvaja pooblaščeni organ na vseh stopnjah proizvodnje iz veljavne zakonodaje.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Informacije v zvezi z označbo in predstavitvijo pakiranega proizvoda ureja veljavna zakonodaja. Poleg informacij, ki jih zahteva zakonodaja, morajo biti navedene tudi naslednje informacije:

| (1) | akacijev ali kostanjev med „Miele della Lunigiana“; |
| --- | --- |

(1)

akacijev ali kostanjev med „Miele della Lunigiana“;

| (2) | kratica „ZOP“ ali njena daljša oblika „zaščitena označba porekla; |
| --- | --- |

(2)

kratica „ZOP“ ali njena daljša oblika „zaščitena označba porekla;

| (3) | logotip EU: ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo; |
| --- | --- |

(3)

logotip EU: ta logotip je lahko na etiketi ali pečatu, ki se pritrdi na embalažo;

| (4) | minimalni rok trajanja, ki v nobenem primeru ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja; |
| --- | --- |

(4)

minimalni rok trajanja, ki v nobenem primeru ne sme biti daljši od dveh let od datuma pakiranja;

| (5) | ime označbe in logotip morata biti na etiketi ali embalaži napisana z jasnimi, neizbrisljivimi črkami v barvi, ki je v močnem kontrastu z barvo etikete; vsi drugi izrazi morajo biti napisani z manjšimi črkami od tistih, ki se uporabljajo za zapis zaščitene označbe. |
| --- | --- |

(5)

ime označbe in logotip morata biti na etiketi ali embalaži napisana z jasnimi, neizbrisljivimi črkami v barvi, ki je v močnem kontrastu z barvo etikete; vsi drugi izrazi morajo biti napisani z manjšimi črkami od tistih, ki se uporabljajo za zapis zaščitene označbe.

Na etiketi so lahko tudi druge neobvezne informacije, ki so potrošniku v pomoč, in/ali informacije o hranilni vrednosti.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje akacijevega in kostanjevega medu „Miele della Lunigiana“ obsega naslednje občine v pokrajini Massa Carrara: Pontremoli, Zeri, Mulazzo, Tresana, Podenzana, Aulla, Fosdinovo, Filattiera, Bagnone, Villafranca in Lunigiana, Licciana Nardi, Comano, Fivizzano in Casola in Lunigiana.

To območje je enotna površina, ki obsega približno 97 000 ha in je del območja gorske skupnosti Lunigiana.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Območje proizvodnje je večinoma gorato. Na severu in vzhodu jo od Padske nižine ločuje greben toskansko-emilijskih Apeninov, medtem ko apnenčasta veriga Apuanskih Alp na jugu in konec Ligurskih Apeninov na zahodu ločujeta Lunigiano od drugih sosednjih dolin.

V središču območja je obsežna aluvialna in intramontanska kotlina z zapletenim sistemom rek, med katerimi je najpomembnejša reka Magra, v katero se izlivajo vsi vodotoki na območju.

Zaradi bližine morja in kompleksnosti gorske pokrajine se pojavljajo različni mikroklimatski predeli, pri čemer so nižje ležeča območja podvržena toplotni inverziji, ki povzroča pogoste nočne megle, ki pogosto trajajo do poznih jutranjih ur, na hribovitih območjih pa je podnebje milejše.

Zaradi tal in goratosti se območje Lunigiana ni intenzivno izkoriščalo. To je skupaj s pomanjkanjem industrijskega razvoja ohranilo celovitost okolja z bogatimi gozdovi. Lunigiana ima trenutno približno 65 000 ha gozdov, kar predstavlja 67 % njene površine. Najpogostejši vrsti sta akacija (Robinia pseudoacacia) in kostanj (Castanea sativa). Akacija, vrsta drevesa, ki se je uporabljala za utrjevanje pobočij, zdaj raste naravno in je razširjena na zapuščenih območjih. Čebele v kratkem, a zelo intenzivnem obdobju cvetenja v aprilu/maju iz cvetov pridobivajo velike količine nektarja.

Robinia pseudoacacia

Castanea sativa

Kostanj, ki se goji že od rimskih časov, je pomemben vir za kmečke družine v Lunigiani, ki ga uporabljajo v prehrani in za druge namene (oglje, les in tanin), v času cvetenja junija in julija pa ga obiskujejo čebele. Razširjenost teh dveh vrst je zato sčasoma spodbudila čebelarje k proizvodnji dveh vrst medu.

Čebelarstvo se zaradi redkega prebivalstva tradicionalno izvaja v tem okolju in je razširjeno na celotnem območju. Razširjenost akacije in kostanja ter ugodno zaporedje cvetenja omogočata proizvodnjo posebno čistega medu.

Čebelarstvo je v Lunigiani prisotno že od nekdaj, kar potrjujejo številni zgodovinski dokumenti in sloves proizvoda. V dokumentu iz časa Napoleona je navedeno število delujočih panjev ter proizvodnja in prodaja medu različnim trgovcem. V istem dokumentu je zapisano, da je bila v mestu tovarna sveč, ki je proizvajala sveče za lokalni trg. Tradicija proizvodnje medu in čebeljih proizvodov je na tem območju prisotna že več stoletij, ustanovitev čebelarskega društva leta 1873, katerega glavni cilj je bil širjenje tradicionalnih čebelarskih praks, pa je jasen dokaz, da je ta dejavnost v Lunigiani globoko zakoreninjena.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---