# Europeiska unionens C 72/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 72 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången5 mars 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 72

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången5 mars 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/01 | Kommissionens Yttrande av den 3 mars 2020 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverket Krümmel KKK i den tyska delstaten Schleswig–Holstein | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2020/C 72/01

Kommissionens Yttrande av den 3 mars 2020 om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverket Krümmel KKK i den tyska delstaten Schleswig–Holstein

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 72/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/03 | Eurons växelkurs — 4 mars 2020 | 4 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 72/03

Eurons växelkurs — 4 mars 2020

4

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/04 | Meddelande om allmänna uttagningsprov | 5 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9722 – Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 72/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 72/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 72/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 72/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 72/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  ) | 13 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 72/11 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 14 |
| 2020/C 72/12 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 72/13 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 25 |
| 2020/C 72/14 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 33 |
| 2020/C 72/15 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 38 |
| 2020/C 72/16 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 43 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2020/C 72/04

Meddelande om allmänna uttagningsprov

5

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 72/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9722 – Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

2020/C 72/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

8

2020/C 72/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  )

1

9

2020/C 72/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

10

2020/C 72/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

12

2020/C 72/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  )

1

13

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 72/11

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

14

2020/C 72/12

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

18

2020/C 72/13

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

25

2020/C 72/14

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

33

2020/C 72/15

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

38

2020/C 72/16

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 3 mars 2020

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverket Krümmel KKK i den tyska delstaten Schleswig–Holstein

(Endast den tyska texten är giltig)

(2020/C 72/01)

Nedanstående bedömning görs enligt bestämmelserna i Euratomfördraget, utan att det påverkar eventuella ytterligare bedömningar som ska göras enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som följer av det fördraget och av sekundärlagstiftningen (1).

I enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget mottog Europeiska kommissionen den 2 september 2019 från Tysklands regering allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall (2) som härrör från avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverket Krümmel KKK.

På grundval av dessa upplysningar och ytterligare information som kommissionen begärde den 14 oktober 2019 och som lämnades av de tyska myndigheterna den 19 november 2019, och efter samråd med expertgruppen, avger kommissionen följande yttrande:

| 1. | Avståndet mellan anläggningen och närmaste gräns till en annan medlemsstat, i detta fall Danmark, är 150 km. |
| --- | --- |

1.

Avståndet mellan anläggningen och närmaste gräns till en annan medlemsstat, i detta fall Danmark, är 150 km.

| 2. | Vid normal avveckling och nedmontering av kärnkraftverket Krümmel KKK torde de flytande och gasformiga radioaktiva utsläppen inte innebära att befolkningen i andra medlemsstater exponeras i en utsträckning som är av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (3). |
| --- | --- |

2.

Vid normal avveckling och nedmontering av kärnkraftverket Krümmel KKK torde de flytande och gasformiga radioaktiva utsläppen inte innebära att befolkningen i andra medlemsstater exponeras i en utsträckning som är av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (3).

| 3. | Fast radioaktivt avfall lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till godkända bearbetnings- eller deponeringsanläggningar i Tyskland.
  Icke-radioaktivt fast avfall och restmaterial i enlighet med friklassningsnivåerna kommer att befrias från reglering och tillsyn och deponeras som konventionellt avfall alternativt återanvändas eller återvinnas. Detta kommer att ske i enlighet med kriterierna i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

3.

Fast radioaktivt avfall lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till godkända bearbetnings- eller deponeringsanläggningar i Tyskland.

Icke-radioaktivt fast avfall och restmaterial i enlighet med friklassningsnivåerna kommer att befrias från reglering och tillsyn och deponeras som konventionellt avfall alternativt återanvändas eller återvinnas. Detta kommer att ske i enlighet med kriterierna i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer.

| 4. | I händelse av oplanerade radioaktiva utsläpp till följd av olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de sannolika doserna till befolkningen i en annan medlemsstat inte vara av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

4.

I händelse av oplanerade radioaktiva utsläpp till följd av olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de sannolika doserna till befolkningen i en annan medlemsstat inte vara av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av alla typer av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverket Krümmel KKK i den tyska delstaten Schleswig–Holstein inte torde innebära några risker för radioaktiv kontamination av betydelse från hälsosynpunkt av en annan medlemsstats vatten, mark eller luft, vare sig under normala förhållanden eller vid olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna, med hänsyn till bestämmelserna i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer.

Utfärdat i Bryssel den 3 mars 2020.

På kommissionens vägnar

Kadri SIMSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör exempelvis en ytterligare bedömning av miljöaspekter göras. Kommissionen vill som en indikation rikta uppmärksamheten på bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv 2014/52/EU, direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter och direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

1

(2)  Deponering av radioaktivt avfall i den mening som avses i punkt 1 i kommissionens rekommendation 2010/635/Euratom av den 11 oktober 2010 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget (EUT L 279, 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1).

3

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/02)

Kommissionen beslutade den 18 februari 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9638. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9638. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/4

---

Eurons växelkurs (1)

4 mars 2020

(2020/C 72/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1125 |
| JPY | japansk yen | 119,58 |
| DKK | dansk krona | 7,4727 |
| GBP | pund sterling | 0,86850 |
| SEK | svensk krona | 10,5555 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0647 |
| ISK | isländsk krona | 142,20 |
| NOK | norsk krona | 10,3051 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,340 |
| HUF | ungersk forint | 334,96 |
| PLN | polsk zloty | 4,2968 |
| RON | rumänsk leu | 4,8073 |
| TRY | turkisk lira | 6,7828 |
| AUD | australisk dollar | 1,6794 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4862 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6437 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7667 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5400 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 314,96 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,9784 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7014 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4848 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 702,94 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6491 |
| PHP | filippinsk peso | 56,288 |
| RUB | rysk rubel | 73,2180 |
| THB | thailändsk baht | 34,866 |
| BRL | brasiliansk real | 5,0146 |
| MXN | mexikansk peso | 21,4105 |
| INR | indisk rupie | 81,5025 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1125

JPY

japansk yen

119,58

DKK

dansk krona

7,4727

GBP

pund sterling

0,86850

SEK

svensk krona

10,5555

CHF

schweizisk franc

1,0647

ISK

isländsk krona

142,20

NOK

norsk krona

10,3051

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,340

HUF

ungersk forint

334,96

PLN

polsk zloty

4,2968

RON

rumänsk leu

4,8073

TRY

turkisk lira

6,7828

AUD

australisk dollar

1,6794

CAD

kanadensisk dollar

1,4862

HKD

Hongkongdollar

8,6437

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7667

SGD

singaporiansk dollar

1,5400

KRW

sydkoreansk won

1 314,96

ZAR

sydafrikansk rand

16,9784

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7014

HRK

kroatisk kuna

7,4848

IDR

indonesisk rupiah

15 702,94

MYR

malaysisk ringgit

4,6491

PHP

filippinsk peso

56,288

RUB

rysk rubel

73,2180

THB

thailändsk baht

34,866

BRL

brasiliansk real

5,0146

MXN

mexikansk peso

21,4105

INR

indisk rupie

81,5025

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/5

---

MEDDELANDE OM ALLMÄNNA UTTAGNINGSPROV

(2020/C 72/04)

Europeiska rekryteringsbyrån (Epso) anordnar följande allmänna uttagningsprov:

| | Epso/AD/375/20 – DANSKSPRÅKIGA (DA) JURISTLINGVISTER (AD 7) |
| --- | --- |

Epso/AD/375/20 – DANSKSPRÅKIGA (DA) JURISTLINGVISTER (AD 7)

| | Epso/AD/376/20 – GREKISKSPRÅKIGA (EL) JURISTLINGVISTER (AD 7) |
| --- | --- |

Epso/AD/376/20 – GREKISKSPRÅKIGA (EL) JURISTLINGVISTER (AD 7)

| | Epso/AD/377/20 – FRANSKSPRÅKIGA (FR) JURISTLINGVISTER (AD 7) |
| --- | --- |

Epso/AD/377/20 – FRANSKSPRÅKIGA (FR) JURISTLINGVISTER (AD 7)

| | Epso/AD/378/20 – KROATISKSPRÅKIGA (HR) JURISTLINGVISTER (AD 7) |
| --- | --- |

Epso/AD/378/20 – KROATISKSPRÅKIGA (HR) JURISTLINGVISTER (AD 7)

| | Epso/AD/379/20 – POLSKSPRÅKIGA (PL) JURISTLINGVISTER (AD 7) |
| --- | --- |

Epso/AD/379/20 – POLSKSPRÅKIGA (PL) JURISTLINGVISTER (AD 7)

Meddelandet om uttagningsprov offentliggörs på 24 språk i Europeiska unionens officiella tidning C 72 A av den 5 mars 2020.

Läs mer på Epsos webbplats: https://epso.europa.eu/

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9722 – Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. (Asterion, Spanien). |
| --- | --- |

—

Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. (Asterion, Spanien).

| — | Swiss Life Asset Management AG (SLAM, Schweiz), |
| --- | --- |

—

Swiss Life Asset Management AG (SLAM, Schweiz),

| — | Electricité de France SA (EDF, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA (EDF, Frankrike).

| — | Energy Assets Group (EAG, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Energy Assets Group (EAG, Förenade kungariket).

Asterion, SLAM och EDF förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela EAG.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Asterion är ett oberoende värdepappersföretag med inriktning på europeisk infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Asterion är ett oberoende värdepappersföretag med inriktning på europeisk infrastruktur.

| — | SLAM är en ledande europeisk leverantör av övergripande liv- och pensionsförsäkringar samt finansiella lösningar för både individer och företag. |
| --- | --- |

—

SLAM är en ledande europeisk leverantör av övergripande liv- och pensionsförsäkringar samt finansiella lösningar för både individer och företag.

| — | EDF är verksamt på elmarknaderna (produktion, grossistförsäljning, handel, överföring, distribution och leverans) liksom på området energitjänster samt tjänster för återvinning av och energiutvinning ur avfall. |
| --- | --- |

—

EDF är verksamt på elmarknaderna (produktion, grossistförsäljning, handel, överföring, distribution och leverans) liksom på området energitjänster samt tjänster för återvinning av och energiutvinning ur avfall.

| — | EAG erbjuder industriella och kommersiella datatjänster för mätning av gas och el i Storbritannien. EAG erbjuder även hushållskunder, industriella kunder och kommersiella kunder tjänster för installation och anpassning av multi-utility-nät i Storbritannien. EAG kontrolleras för närvarande gemensamt av Alinda Capital Partners III Ltd och Hermes GPE LLP. |
| --- | --- |

—

EAG erbjuder industriella och kommersiella datatjänster för mätning av gas och el i Storbritannien. EAG erbjuder även hushållskunder, industriella kunder och kommersiella kunder tjänster för installation och anpassning av multi-utility-nät i Storbritannien. EAG kontrolleras för närvarande gemensamt av Alinda Capital Partners III Ltd och Hermes GPE LLP.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9722 – Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/8

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Glencore Energy UK Ltd, kontrollerat av Glencore plc (Glencore, Schweiz). |
| --- | --- |

—

Glencore Energy UK Ltd, kontrollerat av Glencore plc (Glencore, Schweiz).

| — | Ørsteds LNG-verksamhet, kontrollerad av Ørsted A/S (Ørsted, Danmark). |
| --- | --- |

—

Ørsteds LNG-verksamhet, kontrollerad av Ørsted A/S (Ørsted, Danmark).

Glencore Energy förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över Ørsteds LNG-verksamhet. Koncentrationen genomförs genom förvärv av tillgångar.

2.

| — | Glencore: globalt storföretag med diversifierad verksamhet med naturresurser, och en viktig producent och marknadsförare av ett flertal råvaror. |
| --- | --- |

—

Glencore: globalt storföretag med diversifierad verksamhet med naturresurser, och en viktig producent och marknadsförare av ett flertal råvaror.

| — | Ørsteds LNG-verksamhet: kontraktsmässiga arrangemang för lagring av LNG (kondenserad naturgas), återförgasningskapacitet och överföringstjänster vid Gate-terminalen i Nederländerna, samt ett antal avtal om försäljning och inköp av LNG. |
| --- | --- |

—

Ørsteds LNG-verksamhet: kontraktsmässiga arrangemang för lagring av LNG (kondenserad naturgas), återförgasningskapacitet och överföringstjänster vid Gate-terminalen i Nederländerna, samt ett antal avtal om försäljning och inköp av LNG.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/9

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9626 — PKN Orlen/Energa)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | PKN Orlen S.A. (Orlen, Polen). |
| --- | --- |

—

PKN Orlen S.A. (Orlen, Polen).

| — | Energa S.A. (Energa, Polen). |
| --- | --- |

—

Energa S.A. (Energa, Polen).

Orlen förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela Energa.

Koncentrationen genomförs genom ett offentligt bud tillkännagivet den 5 december 2019.

2.

| — | Orlen är ett olje- och gasföretag verksamt på grossist- och detaljistmarknaderna för raffinerade oljeprodukter i Polen, Österrike, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Tyskland och Slovakien. Orlen är också verksamt inom produktion och grossistförsäljning av el i Polen. |
| --- | --- |

—

Orlen är ett olje- och gasföretag verksamt på grossist- och detaljistmarknaderna för raffinerade oljeprodukter i Polen, Österrike, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Tyskland och Slovakien. Orlen är också verksamt inom produktion och grossistförsäljning av el i Polen.

| — | Energa är ett energiföretag verksamt inom produktion, grossistförsäljning, distribution och detaljförsäljning av el samt inom andra energirelaterade verksamheter i Polen. |
| --- | --- |

—

Energa är ett energiföretag verksamt inom produktion, grossistförsäljning, distribution och detaljförsäljning av el samt inom andra energirelaterade verksamheter i Polen.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9626 — PKN Orlen/Energa

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/10

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | CMA CGM S.A. (CMA CGM, Frankrike). |
| --- | --- |

—

CMA CGM S.A. (CMA CGM, Frankrike).

| — | China Merchants Port Holdings Company Limited (CMP, Hong Kong SAR). |
| --- | --- |

—

China Merchants Port Holdings Company Limited (CMP, Hong Kong SAR).

| — | CMA CGM Port Terminals (Frankrike) och Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapore) (tillsammans Terminal assets) ska överföras till Terminal Link S.A.S. (Terminal Link, Frankrike) ett sedan tidigare existerande gemensamt företag kontrollerat av CMA CGM och CMP. |
| --- | --- |

—

CMA CGM Port Terminals (Frankrike) och Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapore) (tillsammans Terminal assets) ska överföras till Terminal Link S.A.S. (Terminal Link, Frankrike) ett sedan tidigare existerande gemensamt företag kontrollerat av CMA CGM och CMP.

CMA CGM och CMP, förvärvar, genom det gemensamt kontrollerade företaget Terminal Link, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över målföretaget.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | CMA CGM: ett globalt företag verksamt inom linjetrafik med containerfartyg, hamnterminaltjänster, speditions- och avtalslogistiktjänster. |
| --- | --- |

—

CMA CGM: ett globalt företag verksamt inom linjetrafik med containerfartyg, hamnterminaltjänster, speditions- och avtalslogistiktjänster.

| — | CMP: ett globalt företag som utvecklar, investerar i och driver hamnar, och även driver containerterminaler, de flesta belägna i Kina, men även i Sydasien, Afrika, Nord- och Sydamerika, Oceanien och Europa. |
| --- | --- |

—

CMP: ett globalt företag som utvecklar, investerar i och driver hamnar, och även driver containerterminaler, de flesta belägna i Kina, men även i Sydasien, Afrika, Nord- och Sydamerika, Oceanien och Europa.

| — | Terminal assets: aktieinnehav i olika terminaler i Kina, Vietnam, Thailand, Singapore, Jamaica, Ukraina, Irak, Indien och Nederländerna. |
| --- | --- |

—

Terminal assets: aktieinnehav i olika terminaler i Kina, Vietnam, Thailand, Singapore, Jamaica, Ukraina, Irak, Indien och Nederländerna.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/12

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | AustralianSuper Group (AustralianSuper, Australien). |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Group (AustralianSuper, Australien).

| — | DWS Group & GmbH Co KgaA (DWS, Tyskland), kontrollerat av Deutsche Bank AG (Tyskland). |
| --- | --- |

—

DWS Group & GmbH Co KgaA (DWS, Tyskland), kontrollerat av Deutsche Bank AG (Tyskland).

| — | Peel Group (Peel Group, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Peel Group (Peel Group, Förenade kungariket).

| — | Peel Ports Holdings Limited (Peel Ports, Förenade kungariket), gemensamt kontrollerat av DWS och Peel Group. |
| --- | --- |

—

Peel Ports Holdings Limited (Peel Ports, Förenade kungariket), gemensamt kontrollerat av DWS och Peel Group.

AustralianSuper, DWS och Peel Group förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Peel Ports.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | AustralianSuper: pensionsfond (superannuation) med investeringar huvudsakligen i Australien. |
| --- | --- |

—

AustralianSuper: pensionsfond (superannuation) med investeringar huvudsakligen i Australien.

| — | DWS: globalt verksamt kapitalförvaltningsföretag. |
| --- | --- |

—

DWS: globalt verksamt kapitalförvaltningsföretag.

| — | Peel Group: investmentbolag med investeringar i ett stort antal branscher, inklusive fastigheter, vindkraftparker och hotell. Peel Group är främst verksamt i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Peel Group: investmentbolag med investeringar i ett stort antal branscher, inklusive fastigheter, vindkraftparker och hotell. Peel Group är främst verksamt i Förenade kungariket.

| — | Peel Ports: verksamt inom drift av hamnar, sjöfart och marina stödtjänster på olika platser, inklusive i Förenade kungariket, Irland, Nederländerna och Australien. |
| --- | --- |

—

Peel Ports: verksamt inom drift av hamnar, sjöfart och marina stödtjänster på olika platser, inklusive i Förenade kungariket, Irland, Nederländerna och Australien.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9517 — Mylan/Upjohn)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 72/10)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Mylan N.V. (Mylan, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Mylan N.V. (Mylan, Nederländerna).

| — | Upjohn Inc. (Upjohn, Kina), kontrollerat av Pfizer Inc. (Pfizer, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Upjohn Inc. (Upjohn, Kina), kontrollerat av Pfizer Inc. (Pfizer, Förenta staterna).

Mylan och Upjohn ingår i en fullständig företagssammanslutning i den mening som avses i artikel 3.1 a i koncentrationsförordningen genom flera olika transaktionssteg, inklusive överföring av aktier och tillgångar.

2.

| — | Mylan: Mylan utvecklar, beviljar licens för, tillverkar, marknadsför och distribuerar generiska läkemedel, varumärkta generiska läkemedel och specialtillverkade läkemedel utöver receptfria läkemedel och hälsovårdsprodukter till konsumenter. |
| --- | --- |

—

Mylan: Mylan utvecklar, beviljar licens för, tillverkar, marknadsför och distribuerar generiska läkemedel, varumärkta generiska läkemedel och specialtillverkade läkemedel utöver receptfria läkemedel och hälsovårdsprodukter till konsumenter.

| — | Upjohn: Upjohn är en affärsenhet hos Pfizer som driver en portfölj med icke-patenterade och generiska läkemedel samt en verksamhet med generiska läkemedel i Förenta staterna under Greenstone LLC. |
| --- | --- |

—

Upjohn: Upjohn är en affärsenhet hos Pfizer som driver en portfölj med icke-patenterade och generiska läkemedel samt en verksamhet med generiska läkemedel i Förenta staterna under Greenstone LLC.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9517 – Mylan/Upjohn

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/14

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 72/11)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Mele del Trentino”

EU-nr: PGI-IT-02320 – 7 augusti 2017

SUB ( )SGB (X)

1.   Namn

”Mele del Trentino”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Äpplen med den skyddade geografiska beteckningen ”Mele del Trentino” produceras med användning av sorterna Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Fuji, Morgenduft, Granny Smith, Reinette och Pinova samt därav förädlade kloner och mutationer av sorten Malus x domestica Borkh, dvs. det vanliga äppelträdet.

Alla äpplen med beteckningen ”Mele del Trentino” är medelstora med vitt fruktkött och en lätt syrlig smak, och alla utom sorten Reinette antica [gammal] har slätt skal.

När frukten frisläpps för konsumtion ska den vara hel, se färsk och frisk ut och vara ren och fri från främmande ämnen och lukt. Formen ska vara kägelformad för Golden Delicious, Red Delicious och Pinova, rund för Gala, Fuji, Morgenduft och Granny Smith och plattrund för Reinette. Färgen går från grön till gul och ibland med rosa rodnad för Golden Delicious, från grön till gul med röda strimmor för Red Delicious, Fuji och Morgenduft, med orangeröda till klarröda strimmor för Gala och Pinova och med rödbrunt skal för Reinette. För Granny Smith är färgen grön, ibland med rosa rodnad.

Fruktköttets fasthet får inte vara mindre än 5,5 kg/cm2 för Fuji, Granny Smith och Pinova och 5 kg/cm2 för Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Morgenduft och Reinette. Fastheten ska mätas inom två månader från skörden och innan äpplena lämnar förpackningsanläggningen.

Storleken får inte vara mindre än 65 mm för alla sorter, utom för Gala, som inte får vara mindre än 60 mm.

Minimikraven för handelsklass för äpplen med den skyddade geografiska beteckningen ”Mele del Trentino” som är avsedda att konsumeras färska är de krav som fastställs i EU-lagstiftningen för klasserna Extra och I (första klass).

Sockerhalten ska vara minst 12 °Brix för Fuji, 11 °Brix för Golden Delicious och Pinova, 10,5 °Brix för Gala, 10 °Brix för Morgenduft och Granny Smith samt 9 °Brix för Red Delicious och Reinette.

Inom två månader från skörden ska fruktens högsta syrahalt (mekv NaOH/100 g) vara högst 10 för Red Delicious och Gala, 15 för Golden Delicious och Morgenduft och 25 för Reinette, Fuji, Granny Smith och Pinova.

Den totala polyfenolhalten i hela frukten ska inom två månader från skörden vara över 400 mg/kg för Reinette och 200 mg/kg för de andra sorterna.

Äpplen som är avsedda uteslutande för bearbetning omfattas av alla krav i produktspecifikationen utom klass, storlek och fasthet. Dessa frukter får bära den skyddade geografiska beteckningen ”Mele del Trentino” men får inte saluföras som sådana till slutkonsumenten.

Andra äppelsorter som härrör från sortforskning får också användas i produktionen av äpplen med beteckningen ”Mele del Trentino”, om det finns experimentella och skriftliga bevis på att produktionsmetoden och äpplenas kvalitativa egenskaper överensstämmer med denna produktspecifikation.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen måste äga rum i det geografiska området (fruktodlingarna måste vara belägna i området).

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Formuleringar och/eller symboler som hänvisar till namn, bolag, kollektivmärken eller enskilda varumärken får användas tillsammans med orden ”I.G.P. Mele del Trentino” och den europeiska symbolen för skyddad geografisk beteckning (SGB). Klistermärken får fästas på frukten. Klistermärkena får vara märkta med orden ”I.G.P Mele del Trentino”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Området avgränsas av de administrativa gränserna för den autonoma provinsen Trento.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan den skyddade geografiska beteckningen ”Mele del Trentino” och det geografiska produktionsområdet är baserat på ett anseende kopplat till en lång tradition som har gjort det möjligt att bygga upp solida förbindelser med konsumenterna, som uppskattar äpplenas särskilda kvalitetsegenskaper och särdrag och känner igen dem genom deras högre försäljningspriser.

Priser: På de största italienska frukt- och grönsaksmarknaderna klassificeras äpplena ”Mele del Trentino” som en särskild kategori, med ett noterat genomsnittspris som är 5–20 % eller högre än för de andra äpplena (prislistor från frukt- och grönsaksmarknader i Milano, Turin, Rom, Bologna och Verona, 1981–2013).

De högre försäljningspriserna påverkar även detaljhandelspriserna på distriktmarknader, där man ofta skyltar med namnet ”Mele del Trentino” också för äpplen med annat ursprung. Detta görs för att göra frukten mer attraktiv för konsumenterna och styrker det utmärkta anseendet och särprägeln hos äpplena ”Mele del Trentino” (fotografisk dokumentation).

Marknadsundersökningar: Följande undersökning utgör en vetenskaplig grund för att mäta det anseende som framgår av konsumenternas val och vilka priser de är villiga att betala för erkänt högre kvalitet:

| — | Undersökning av Osservatorio Produzioni Trentine [Trentinos marknadsobservatorium] och CRA, 2010: Äpplena ”Mele del Trentino” anses vara av högre kvalitet av 62,5 % av köparna för stora detaljhandelskedjor. I det övergripande resultatet konstateras följande: Äpplena ”Mele del Trentino” är kända för alla köpare och säljs av alla kedjor. Det är produktkategorin med den starkaste positiva bilden, tillsammans med vin. Produkterna är välkända och tillgängliga sedan länge. De har en väletablerad plats på hyllorna. Det är den produktkategori som oftast spontant förknippas med Trentino (industri-, handels- och hantverkskammaren, 2010). |
| --- | --- |

—

Undersökning av Osservatorio Produzioni Trentine [Trentinos marknadsobservatorium] och CRA, 2010: Äpplena ”Mele del Trentino” anses vara av högre kvalitet av 62,5 % av köparna för stora detaljhandelskedjor. I det övergripande resultatet konstateras följande: Äpplena ”Mele del Trentino” är kända för alla köpare och säljs av alla kedjor. Det är produktkategorin med den starkaste positiva bilden, tillsammans med vin. Produkterna är välkända och tillgängliga sedan länge. De har en väletablerad plats på hyllorna. Det är den produktkategori som oftast spontant förknippas med Trentino (industri-, handels- och hantverkskammaren, 2010).

Kulinarisk tradition och gastronomiska resebeskrivningar: Matlagningskonsten i Trentino präglas av de många olika sätt på vilka äpplena ”Mele del Trentino” används i traditionella lokala efterrätter och bakverk. Några bra exempel är strudel, äppelkaka och äppelfritters. I samlingar av gamla handskrivna receptböcker som sträcker sig tillbaka till år 1500 (Riva del Gardas kommunbibliotek) nämns många olika sorter, och än i dag är äpplena ”Mele del Trentino” en ingrediens av enastående kvalitet i äppelpajer och strudel (Sale e Pepe, 1997) på grund av deras fasthet, som de behåller även efter tillagning. Receptboken Dolciricette av Cameo och Paneangeli innehåller ett recept på ”Torta di Mele del Trentino” [kaka av ”Mele del Trentino”].

Ett stort evenemang vid namn Mela: gusto con arte hölls vid Palazzo Roccabruna i december 2005. Syftet var att höja den gastronomiska, vetenskapliga och historiska/artistiska profilen för äpplena ”Mele del Trentino”, och förslag lades fram till Slow Food-menyer som baserades helt på dessa äpplen (Il Tempo, den 2 december 2005).

Viktiga överväganden om egenskaperna hos ”Mela del Trentino” gjordes i Trento redan på 1970-talet (La mela, il frutto dal volto umano: aspetti nutrizionali delle Mele del Trentino, C. Sirtori, 1974).

Flera kopplingar har gjorts mellan ”Mele del Trentino” och sport (basket, fotboll, kajakpaddling, cykling) (Frutta del Trentino, 1984 och 1985).

”Mele del Trentino” i media: Äpplena ”Mele del Trentino” har omnämnts i underhållnings-, kultur-, miljö- och matlagningsprogram på nationella tv-kanaler, exempelvis Unomattina (2011) (mat och vin – kvaliteten på ”Mele del Trentino”), Geo & Geo (2013) Le mele del Trentino protagoniste a ”Geo” su Rai3 (äpplen av hög kvalitet), Lineaverde (2016) La mela del Trentino: una storia lunga secoli (samband mellan fruktkvalitet och klimat) och Verissimo (2012) A Roma lo chef Pierri presenta un nuovo panino utilizzando mele del Trentino. Under 2015 angav man på ekonomisidorna i dagstidningen Il Sole 24 Ore att anseendet hos äpplena ”Mele del Trentino” är en viktig drivkraft för exporten av bearbetade produkter.

Klimatet i det område där äpplena ”Mele del Trentino” produceras kännetecknas av den alpina miljön, även i områdena på lägre höjd, och detta har en direkt inverkan på produktens kvalitet.

Det alpina klimatet karakteriseras av korta, svala somrar med vanligt förekommande åskväder, medan vintrarna är mycket hårda och snöiga.

Temperaturerna under odlingssäsongen, tillsammans med temperaturintervallet och vindsystemet (luftens klarhet och solstrålningen) är karakteristiska egenskaper hos Trentinos klimat som påverkar fruktens kvalitet.

| — | Svala vårtemperaturer: De svala vårtemperaturerna ger upphov till högre celldelning, med lägre cellvolymtillväxt. Det högre antalet cellväggar ger större motstånd vid bettet, och den ökade saftspändheten och tryckmotståndet (mot bett) ger frukten dess typiska känsla av krispighet. Denna typiska egenskap har styrkts av en texturanalysator (TA-XTplus) som används för forskningsändamål (Corollaro m.fl., 2013). |
| --- | --- |

—

Svala vårtemperaturer: De svala vårtemperaturerna ger upphov till högre celldelning, med lägre cellvolymtillväxt. Det högre antalet cellväggar ger större motstånd vid bettet, och den ökade saftspändheten och tryckmotståndet (mot bett) ger frukten dess typiska känsla av krispighet. Denna typiska egenskap har styrkts av en texturanalysator (TA-XTplus) som används för forskningsändamål (Corollaro m.fl., 2013).

| — | Svala sommartemperaturer både dag och natt: Dessa temperaturer innebär att fotosyntesen i området inte avbryts under dagen, vilket sker vid temperaturer över 30 °C (Kriedemann och Smart, 1971), och att oxidationsprocesserna inte saktar ned under natten. Dessa fenomen skulle sänka syrahalten (en viktig del i en balanserad och behaglig smak). De svala nattemperaturerna bevarar dessutom de aromatiska ämnena och polyfenolerna. |
| --- | --- |

—

Svala sommartemperaturer både dag och natt: Dessa temperaturer innebär att fotosyntesen i området inte avbryts under dagen, vilket sker vid temperaturer över 30 °C (Kriedemann och Smart, 1971), och att oxidationsprocesserna inte saktar ned under natten. Dessa fenomen skulle sänka syrahalten (en viktig del i en balanserad och behaglig smak). De svala nattemperaturerna bevarar dessutom de aromatiska ämnena och polyfenolerna.

| — | Låga temperaturer under mognadsfasen: Även under mognadsfasen utsätts äpplena ”Mele del Trentino” för låga temperaturer. Detta gör att mognaden fördröjs så att frukten sitter kvar längre på trädet och att skörden skjuts upp till en klart senare period, vilket ökar produkternas fotosyntes. |
| --- | --- |

—

Låga temperaturer under mognadsfasen: Även under mognadsfasen utsätts äpplena ”Mele del Trentino” för låga temperaturer. Detta gör att mognaden fördröjs så att frukten sitter kvar längre på trädet och att skörden skjuts upp till en klart senare period, vilket ökar produkternas fotosyntes.

| — | Temperaturintervall dag och natt: De stora temperaturskillnaderna mellan dag och natt (T max. – T min. = 50 % eller mer) ger en intensivare färg på skalet, vilket gör att de uppskattas mer av konsumenter som är villiga att betala mer för denna estetiska egenskap. |
| --- | --- |

—

Temperaturintervall dag och natt: De stora temperaturskillnaderna mellan dag och natt (T max. – T min. = 50 % eller mer) ger en intensivare färg på skalet, vilket gör att de uppskattas mer av konsumenter som är villiga att betala mer för denna estetiska egenskap.

| — | Vindsystem: Vinden är kraftig i Trentino. Det är i stort sett aldrig dimmigt, luften är klar och solstrålningen är hög. Detta ökar produkternas fotosyntes. |
| --- | --- |

—

Vindsystem: Vinden är kraftig i Trentino. Det är i stort sett aldrig dimmigt, luften är klar och solstrålningen är hög. Detta ökar produkternas fotosyntes.

Fruktodlarnas erfarenhet och professionalism är avgörande för att erhålla frukt av god kvalitet. De anpassar sig till de särskilda faktorerna för året och använder odlings- och beskärningsmetoder baserade på fruktodlingstraditionen i odlingsområdet, samtidigt som de ägnar stor uppmärksamhet åt teknisk innovation, för att se till att frukten får största möjliga solexponering.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen finns på webbplatsen http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

så kan den nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp i mitten av skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/18

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/12)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Bonnezeaux”

Referensnummer PDO-FR-A0926-AM02

Datum för meddelandet: 14 november 2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

Det geografiska området ändras på följande sätt: ”Alla steg i produktionen äger rum i det geografiska område som omfattar följande kommun i departementet Maine-et-Loire på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2018: Bellevigne-en-Layon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Thouarcé).

Kartor som visar det geografiska området kan konsulteras på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.”

Redaktionell ändring: Den nya förteckningen över administrativa enheter beaktar sammanslagningar och andra ändringar av det administrativa området som skett sedan produktspecifikationen godkändes. För att öka rättssäkerheten hänvisas vid denna förteckning till den gällande versionen av den officiella geografiska kodexen som ges ut varje år av den franska nationella statistikbyrån INSEE. Gränsen för det geografiska området är oförändrad.

Vidare nämns att kartor som visar det geografiska området kan konsulteras på INAO:s webbplats, för att ge allmänheten bättre information.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om geografiskt område ändras på motsvarande sätt i punkt 6.

2.   Omedelbart närområde

I kapitel 1 punkt IV.3 ersätts förteckningen över kommuner med följande:

”Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou och Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital och Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux och Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Brigné), Les Garennes-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon) samt Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay).”

Ändringen görs för att beakta de kommunsammanslagningar som gjorts sedan den förra versionen av produktspecifikationen. Gränsen för det omedelbara närområdet är oförändrad.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om ytterligare villkor ändras på motsvarande sätt i punkt 9.

3.   Miljöåtgärder

Miljöåtgärder

I kapitel 1 punkt VI.2 läggs följande till: ”Mellan raderna ska ett efterhållet, spontanväxande eller sått växttäcke finnas. Om sådant växttäcke saknas ska aktören bearbeta jorden för att hålla efter den spontana växtligheten eller kunna motivera användandet av biologiska växtskyddsprodukter som myndigheterna godkänt för vinodling. Vid användning av biologiska ogräsmedel på en jordbrukslott är det förbjudet att använda andra ogräsmedel.”

Ändringen är en följd av den nuvarande utvecklingen av aktörernas odlingsmetoder till förmån för ett miljövänligare jordbruk i hela Anjous vindistrikt. Den speglar den växande miljömedvetenheten och viljan att använda miljövänliga tekniker. Genom att främja ett växttäcke mellan raderna, mekanisk ogräsrensning eller biologiska växtskydd, kan användandet av kemiska ogräsmedel minskas. Minskningen av dessa ogräsmedel bör göra det möjligt att stärka skyddet av jorden där vinet odlas och bevara dess naturliga egenskaper (bördighet, biologisk mångfald, biologisk rening), vilket bidrar till vinernas kvalitet och äkthet och ligger till grund för begreppet ”terroir” – den unika karaktär som odlingsplatsen ger.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

4.   Tidsperiod för skörd

Tidsperiod för skörd

I kapitel 1 punkt VII.1 a stryks meningen ”Datum för skördens inledande fastställs enligt bestämmelserna i artikel D. 645-6 i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).”

Code rural et de la pêche maritime

I dag är det inte längre nödvändigt att fastställa ett datum för skördens inledande, eftersom aktörerna har en stor uppsättning verktyg för att göra en noggrannare bedömning av druvornas mognadsgrad. Varje aktör förfogar både enskilt och tillsammans med andra över olika apparater och utrustning, som gör det möjligt för dem att exakt fastställa den bästa tidpunkten för att inleda skörden på varje jordbrukslott, beroende på syftet med produktionen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5.   Jäsningslokalens kapacitet

Jäsningslokalens kapacitet

I kapitel 1 punkt IX.1 c ersätts meningen ”Varje aktör ska ha tillgång till en jäsningslokal med en kapacitet på minst 1,4 gånger jordbruksföretagets genomsnittliga skörd under de fem senaste åren.” med ”Varje aktör ska ha tillgång till en jäsningslokal med en kapacitet på minst 1,4 gånger den genomsnittliga volym vin som har framställts under de senaste fem åren.”

I produktspecifikationen hänvisades tidigare till avkastningen, dvs. skördevolymen delat med odlingsytan (uttryckt exempelvis i hl/ha), i stället för till volymkapaciteten (i hl eller m3). Den föreslagna ändringen syftar till att rätta till denna inkonsekvens i fråga om måttenheter utan att bestämmelsen ändras i grunden (den minsta kapaciteten ska fortfarande vara 1,4 gånger den genomsnittliga volym vin som framställts av jordbruksföretaget under de föregående åren).

3

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6.   Förflyttning av vinet

Förflyttning av vinet

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

7.   Övergångsåtgärd

Övergångsåtgärd

Följande läggs till i kapitel 1 punkt XI: ”Bestämmelserna om skyldigheten att ha ett kontrollerat växttäcke som har vuxit upp spontant eller såtts mellan raderna av vinstockar, eller, om sådant växttäcke saknas, skyldigheten för aktören att bearbeta jorden eller använda biologiska produkter för att kontrollera den spontana växtligheten, är inte tillämpliga på vinodlingar som är i bruk den dag då denna produktspecifikation godkänns och som har ett radavstånd på högst 1,70 meter.”

Syftet med övergångsåtgärden är att inte straffbelägga de befintliga vinodlingar för vilka den nuvarande skötseln inte är anpassad till de nya miljöbestämmelserna. I vinodlingar med hög planteringstäthet, där avståndet mellan raderna är mindre än eller lika med 1,70 meter, kan det finnas tekniska svårigheter att upprätthålla ett permanent växttäcke eller bearbeta jorden (mekanisering, utrustning, verktyg). Bland låga vinstockar leder växttäcket dessutom till ökad risk för frost på våren. Ett växttäcke innebär också ökad konkurrens om vatten för vinstockarna när planteringstätheten är större. De vinstockar som planteras efter det datum då produktspecifikationen godkänns måste dock följa de miljöbestämmelser som införs, oavsett planteringstäthet och avstånd mellan raderna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Registrering

Registrering

I kapitel 2 avsnitt II.3 ersätts ordet ”potentiell” med ”naturlig”.

För att skapa konsekvens mellan texterna i alla produktspecifikationer för området Anjou Saumur används formuleringen ”naturlig alkoholhalt i volymprocent” i stället för uttrycken ”potentiell alkoholhalt” eller ”halt”. Dessa ändringar gör det lättare att läsa produktspecifikationen. Harmoniseringen av bestämmelserna gällande registrering syftar till att underlätta upprättandet av kontrollplanen och kontrollen av registren.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

9.   Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Kapitel 3 revideras för att samordna hur de huvudsakliga punkterna som ska kontrolleras presenteras i produktspecifikationerna för området Anjou Saumur.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Produktens namn

Bonnezeaux

2.   Typ av geografisk beteckning

Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Beskrivning av vinet eller vinerna

Vinerna är stilla vita viner som framställs av druvor som skördas övermogna. De är kraftfulla och har en hög sötma i förening med en sammansatt fruktighet (torkad frukt, exotisk frukt, vita blommor ...) och färgen är lätt gyllene med inslag av grönt.

Vinerna har följande analytiska egenskaper:

En lägsta naturlig alkoholhalt på 15 volymprocent.

Halten jäsbart socker (glukos + fruktos) i vinerna efter jäsning är minst 51 gram per liter.

En verklig alkoholhalt på minst 11 volymprocent och på minst 12 volymprocent för de viner vilkas naturliga alkoholhalt är mindre än 19 volymprocent.

Den totala halten syror och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i milliekvivalenter per liter |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i milliekvivalenter per liter

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Grundläggande oenologiska metoder

Specifika oenologiska metoder

Specifika oenologiska metoder

Berikning är tillåten enligt de regler som fastställs i produktspecifikationen.

All användning av träspån är förbjuden.

Vinerna ska åtminstone lagras till den 15 mars året efter skörden.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

Code rural et de la pêche maritime

Planteringstäthet

Planteringstäthet

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,5 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 1 meter. Skörden från de vinodlingar där planteringstätheten är minst 3 300 vinstockar per hektar men mindre än 4 000 vinstockar per hektar får omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen med förbehåll för att produktspecifikationens bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd följs. Avståndet mellan raderna på dessa jordlotter får inte överstiga 3 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 1 meter.

Beskärning

Beskärning

Odlingsmetoder

Vinrankorna beskärs senast den 30 april med blandad beskärning till högst 12 skott per stock. Vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad ska antalet fruktbärande grenar det året vara högst 10 per planta.

Skörd

Skörd

Odlingsmetoder

Druvorna skördas för hand i flera omgångar

Bevattning

Bevattning

Odlingsmetoder

Konstbevattning är inte tillåten.

b.   Högsta avkastning

Högsta avkastning

30 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Avgränsat geografiskt område

Alla steg i produktionen ska äga rum i det geografiska område som omfattar följande kommun i departementet Maine-et-Loire på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2018: Bellevigne-en-Layon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Thouarcé).

Kartor som visar det geografiska området kan konsulteras på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.

Institut national de l’origine et de la qualité

7.   Huvudsakliga druvsorter

Huvudsakliga druvsorter

Chenin B

8.   Beskrivning av samband

Beskrivning av samband

1.   Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Detaljerade uppgifter om det geografiska området

a)   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området ligger i hjärtat av Anjous vindistrikt och utgörs 2018 av den delegerade kommunen Thouarcé. Kommunen ligger i departementet Maine-et-Loire och delas av vattendraget Layon. På den högra stranden ligger byn Bonnezeaux, ovanför en brant sluttning ned mot vattnet. Namnet på byn verkar ha sitt ursprung i förekomsten av källor med järnhaltigt vatten.

Vinodlingarna ligger på tre sluttningar som avlöser varandra i sydvästligt läge – La Montagne, Beauregard och Fesles, som tillsammans utgör ett område på 2 800 meter gånger 500 meter. Sluttningarna lutar mellan omkring 15 och 20 % och är särskilt branta på västsidan av sluttningen Beauregard och på den mittersta sluttningen, också kallad La Montagne (berget), som börjar i närheten av byn Petit Bonnezeaux. Norr om de tre sluttningarna ligger en lätt kuperad platå, med en genomsnittlig höjd på 90 meter över havet, medan Layon rinner 29 meter över havet.

Det geologiska substratet hör till den så kallade Saint-Georges-sur-Loire-serien, ett område med sandstensskiffer från perioden yngre ordovicium till äldre devon. På sina håll, framför allt på sluttningen Fesles, täcks den av grus- och lerhaltiga eller sand- och lerhaltiga formationer från cenomanium. Erosionen har blottlagt skiffergrunden, medan sand och lera ligger kvar ovanför sluttningen och på platån. Jorden i de jordbrukslotter som avgränsats för skörd av druvorna är också relativt grund och mycket rik på grövre material i grågröna, ibland brunröda färger. Vattenreserverna är under 100 millimeter och dräneringen är utmärkt.

Det geografiska området har ett modererat kustklimat med lite nederbörd, då det skyddas från havets fukt av de högre bergsryggarna Choletais och Mauges. Sluttningarna är lokalt utsatta för de dominerande sydvästliga och västliga vindarna. Årsnederbörden är omkring 550–600 millimeter, medan den är över 800 millimeter i Choletais och Mauges bergsområden. Under vinstockarnas växtperiod regnar det omkring 100 millimeter mindre i detta område än i hela departementet i genomsnitt. Den sydliga floran som växer på dessa sluttningar vittnar om det relativt torra klimatet och den högre temperaturen jämfört med kringliggande områden.

b)   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Druvsorten chenin B, som troligen är inhemsk för regionen Anjou, trivs utmärkt i ”Bonnezeaux”. Det är en robust druva som kommer till sitt fulla uttryck i utmanande jordförhållanden.

Producenterna insåg snabbt fördelarna med att skörda druvan i långt framskriden mognad och med särskilda tekniker. Greve Alexandre-Pierre Odart skrev 1845 i sitt universalverk om druvsorter Traité des cépages: ”Till detta ska också läggas att druvorna skördas först när de är övermogna, det vill säga ungefär vid allhelgonadagen, då skalen har mjukats upp av regnen och börjar ruttna.” Övermognaden är alltså ett av kriterierna för skörd. André Jullien förklarade 1816 i sin beskrivning av all världens vinodlingar, Topographie de tous les vignobles connus: ”I bra vindistrikt skördar man i flera omgångar: Av de båda första omgångarna, som endast består av de mognaste druvorna, framställs viner som man skickar utomlands. Det vin som man gör med den tredje skörden dricks i landet ...”

Traité des cépages

Topographie de tous les vignobles connus

Producenternas erfarenheter och analyser som gått från generation till generation har gjort vinerna från ”Bonnezeaux” till några av de främsta i Anjou. Den engelske geografen William Guthrie (1708–1770) skriver i sin bok A new system of modern geography, som kom ut på franska 1802: ”Anjouvinerna kan delas upp i tre klasser. Den första klassen hittar man i byarna Faye, Saint-Lambert, Rablé, Maligny, Chavagne och Thouarcé där området Bonnezeaux ligger.”

A new system of modern geography

Vinodlingarna i ”Bonnezeaux” har sedan dess behållit sin höga prestige genom alla epoker. Vinluskrisen blev ett mycket allvarligt bakslag och under en tid kunde man bara leverera vin till den lokala marknaden. Tack vare den dynamiska och seriösa producentföreningen i Bonnezeaux, som lade sig vinn om att bevara en låg avkastning och metoden att skörda i omgångar, lyckades man dock återerövra den inhemska marknaden och så småningom även sälja vinet utanför Frankrikes gränser. Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Bonnezeaux” godkändes den 6 november 1951.

2.   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Vinerna uppskattas för sitt kraftfulla uttryck. Den höga sötman, som hänger samman med en hög halt av jäsbart socker, åtföljs av en ofta mycket sammansatt fruktighet (torkad frukt, exotisk frukt, vita blommor) som knappast kan anas av den lätt gyllene färgen med inslag av grönt. Balansen mellan syra, alkohol och mjukhet ger vinerna möjlighet att utvecklas och bli än mer sammansatta under flera års lagring.

3.   Samverkan mellan sambanden

Samverkan mellan sambanden

Vinodlingar på de branta sluttningarna i sydvästläge, med grunda och steniga jordar med en utmärkt värmehållning, gynnar en tidig start på växtcykeln och mognaden hos druvsorten chenin B. De dominerande vindarna mot sluttningarna och den låga vattenförsörjningen till druvorna i den grunda jorden gör att sockret i druvorna kan koncentreras genom att de får vissna eller torka på vinrankan, vilket är kännetecknande för detta vinområde. Producenterna har lyckats väl med att ta tillvara denna egenhet. Den mycket låga avkastningen visar hur måna odlarna är om druvornas kvalitet.

Den sena skörden av chenin B på dessa kullar, som görs i omgångar för att välja de mognaste druvorna, är det som skapat det anseende som vinerna från ”Bonnezeaux” åtnjuter i dag. ”Bonnezeaux” har en historia och ett anseende som hänger nära samman med Anjouvinerna och vinerna från ”Coteaux du Layon”.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner i departementet Maine-et-Loire på grundval av 2018 års officiella kommunindelning:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou och Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital och Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux och Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Brigné), Les Garennes-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon) samt Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay).

Märkning: Valfria uppgifter

Märkning: Valfria uppgifter

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som inte får vara mer än dubbelt så höga, breda eller feta som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

—

Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som inte får vara mer än dubbelt så höga, breda eller feta som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkning: Den geografiska beteckningen ”Val de Loire”

Märkning: Den geografiska beteckningen ”Val de Loire”

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkning: Mindre geografisk enhet

Märkning: Mindre geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt – att det rör sig om en registrerad plats, och – att denna plats nämns i skördedeklarationen. De bokstäver som används för denna registrerade plats får varken på höjden eller på bredden vara mer än hälften så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/25

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/13)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Rosé d’Anjou”

Referensnummer PDO-FR-A1007-AM01

Datum för meddelandet: 14 november 2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

Det geografiska området ändras på följande sätt: ”Alla steg i produktionsprocessen för vin som kan omfattas av de kontrollerade ursprungsbeteckningarna (...), ’Rosé d’Anjou’ (...) äger rum i det geografiska område som omfattar följande kommuner, på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2018:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay och Val en Vignes (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouillé-Saint-Paul och Cersay). |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay och Val en Vignes (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouillé-Saint-Paul och Cersay).

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon och Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire och Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux, La Jumellière och Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon och Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies och Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Ingrandes), Jarzé Villages (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont och Vihiers), Mauges-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine och Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré och La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Ambillou-Château, Louerre och Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay och Villevêque. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon och Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire och Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux, La Jumellière och Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon och Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies och Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Ingrandes), Jarzé Villages (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont och Vihiers), Mauges-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine och Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré och La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Ambillou-Château, Louerre och Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay och Villevêque.

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay och Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay och Les Trois-Moutiers.

Kartor som visar det geografiska området kan konsulteras på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.”

Redaktionell ändring: Den nya förteckningen över administrativa enheter beaktar sammanslagningar och andra ändringar av det administrativa området som skett sedan produktspecifikationen godkändes. Av rättssäkerhetsskäl hänvisas vid denna förteckning till den gällande versionen av den officiella geografiska kodexen som ges ut varje år av den franska nationella statistikbyrån INSEE. Det geografiska områdets avgränsning förblir oförändrad.

Vidare nämns att kartor som visar det geografiska området kan konsulteras på INAO:s webbplats, för att ge allmänheten bättre information.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om geografiskt område ändras på motsvarande sätt i punkt 6.

2.   Avgränsat odlingsområde

I kapitel 1 punkt IV.2 i produktspecifikationen läggs orden ”och den 19 januari 2017” till efter orden ”5 september 2007”.

Syftet med ändringen är att lägga till det datum då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordbrukslotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda kontrollerade ursprungsbeteckningen.

I kapitel 1 punkt IV.2 i produktspecifikationen ersätts orden ”4 september 1996” med orden ”den 4 och 5 september 1996”.

Denna ändring är en korrigering av det datum då det avgränsade odlingsområdet godkändes i den nationella instansen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Omedelbart närområde

I kapitel 1 punkt IV.3 ersätts förteckningen över kommuner med följande:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Anetz) och Vallet. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Anetz) och Vallet.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Saint-Laurent-des-Autels) och Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Saint-Laurent-des-Autels) och Saint-Martin-du-Fouilloux.

Ändringen görs för att beakta de kommunsammanslagningar som gjorts sedan den förra versionen av produktspecifikationen. Det omedelbara närområdets avgränsning förblir oförändrad.

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om ytterligare villkor ändras på motsvarande sätt i punkt 9.

4.   Miljöåtgärder

I kapitel 1 punkt VI.2 läggs följande till: ”Mellan raderna ska ett efterhållet, spontanväxande eller sått växttäcke finnas. Om sådant växttäcke saknas ska aktören bearbeta jorden för att hålla efter den spontana växtligheten eller kunna motivera användandet av biologiska växtskyddsprodukter som myndigheterna godkänt för vinodling. Vid användning av biologiska ogräsmedel på en jordbrukslott är det förbjudet att använda andra ogräsmedel.”

Ändringen är en följd av den nuvarande utvecklingen av aktörernas odlingsmetoder till förmån för ett miljövänligare jordbruk i hela Anjous vindistrikt. Den återspeglar den växande miljömedvetenheten och viljan att använda miljövänliga tekniker. Genom att främja ett växttäcke mellan raderna, mekanisk ogräsrensning eller biologiska växtskydd, kan användandet av kemiska ogräsmedel minskas. Minskningen av dessa ogräsmedel bör göra det möjligt att stärka skyddet av jorden där vinet odlas och bevara dess naturliga egenskaper (bördighet, biologisk mångfald, biologisk rening), vilket bidrar till vinernas kvalitet och äkthet och ligger till grund för begreppet ”terroir” – den unika karaktär som odlingsplatsen ger.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5.   Tidsperiod för skörd

I kapitel 1 punkt VII.1 a stryks meningen ”Datum för skördens inledande fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel D. 645-6 i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime)”.

I dag är det inte längre nödvändigt att fastställa ett datum för skördens inledande, eftersom aktörerna har en stor uppsättning verktyg för att göra en noggrannare bedömning av druvornas mognadsgrad. Varje aktör förfogar både enskilt och tillsammans med andra över olika apparater och utrustning, som gör det möjligt för dem att exakt fastställa den bästa tidpunkten för att inleda skörden på varje jordbrukslott, beroende på syftet med produktionen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

6.   Sockerhalt

I kapitel 1 punkt IX.1 c läggs orden ”efter jäsning” till efter ”Vinerna har”.

Syftet med denna ändring är att undanröja risken för sammanblandning med sockerhalten före jäsning. Det är viktigt att förtydliga att sockerhalten måste kontrolleras efter jäsning.

Punkt 4 i det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

7.   Subtraktiva berikningsmetoder

I punkt IX.1 d läggs följande stycke till: ”För framställning (...) av roséviner från druvsorterna grolleau noir N och grolleau gris G, som får omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ’Rosé d’Anjou’ (...) är subtraktiva berikningsmetoder tillåtna. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %.”

Denna ändring görs efter försök som har genomförts på flera årgångar och som har visat att med en råvara med god kvalitetspotential och en högsta koncentration på 10 % och en berikning som begränsas till en total alkoholhalt på 15 volymprocent, har metoden med omvänd osmos ingen negativ inverkan på vinerna. Subtraktiva berikningsmetoder kan göra det möjligt att balansera druvmustens sammansättning vissa år, i händelse av väderrelaterade problem.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Jäsningslokalens kapacitet

I kapitel 1 punkt IX.1 e ersätts meningen ”Varje aktör ska ha tillgång till en jäsningslokal med en kapacitet på minst 1,4 gånger jordbruksföretagets genomsnittliga avkastning under de senaste fem åren” med följande: ”Varje aktör ska ha tillgång till en jäsningslokal med en kapacitet på minst 1,4 gånger den genomsnittliga volym vin som har framställts under de senaste fem åren.”

I produktspecifikationen hänvisades tidigare till avkastningen, dvs. skördevolymen delat med odlingsytan (uttryckt exempelvis i hl/ha), i stället för till volymkapaciteten (i hl eller m3). Den föreslagna ändringen syftar till att rätta till denna inkonsekvens i fråga om måttenheter utan att bestämmelsen ändras i grunden (den minsta kapaciteten ska fortfarande vara 1,4 gånger den genomsnittliga volym vin som framställts av jordbruksföretaget under de föregående åren).

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

9.   Förflyttning av vinet

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

10.   Samband med det geografiska området

Avsnittet redigeras för att uppdatera antalet kommuner som omfattas (70 i stället för 126).

Det sammanfattande dokumentets avsnitt om sambandet ändras på motsvarande sätt i punkt 8.

11.   Övergångsåtgärd

De övergångsbestämmelser som har löpt ut tas bort.

I kapitel 1 punkt XI läggs följande till: ”Bestämmelserna om krav på ett efterhållet, spontanväxande eller sått växttäcke mellan raderna eller, om sådant växttäcke saknas, krav på att aktören ska bearbeta jorden eller använda biologiska ogräsmedel för att hålla efter spontan växtlighet, gäller inte de jordbrukslotter som vid det datum då denna produktspecifikation godkändes var planterade med vinstockar med ett avstånd mellan raderna på högst 1,70 meter.”

Syftet med övergångsåtgärden är att inte straffbelägga de befintliga vinodlingar för vilka den nuvarande skötseln inte är anpassad till de nya miljöbestämmelserna. I mycket täta vinodlingar, där radavståndet är högst 1,70 meter, kan det vara tekniskt svårt (mekanisering, material, redskap) att bibehålla en permanent marktäckning eller bearbeta marken. Bland låga vinstockar leder växttäcket dessutom till ökad risk för frost på våren. Ju högre planteringstätheten är desto mer ökar också ett växttäcke mellan raderna konkurrensen om vatten. De vinstockar som planteras efter det datum då produktspecifikationen godkänns måste dock följa de miljöbestämmelser som införs, oavsett planteringstäthet och avstånd mellan raderna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

12.   Registrering

I kapitel 2 punkt II.3 ersätts ordet ”potentiell” med ”naturlig”.

För att skapa konsekvens mellan texterna i alla produktspecifikationer för området Anjou Saumur används formuleringen ”naturlig alkoholhalt i volymprocent” i stället för uttrycken ”potentiell alkoholhalt” eller ”halt”. Dessa ändringar gör det lättare att läsa produktspecifikationen. Harmoniseringen av bestämmelserna gällande registrering syftar till att underlätta upprättandet av kontrollplanen och kontrollen av registren.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

13.   Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

Kapitel 3 revideras för att samordna hur de huvudsakliga punkterna som ska kontrolleras presenteras i produktspecifikationerna för området Anjou Saumur.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Rosé d’Anjou

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vinerna är stilla roséviner med följande analytiska egenskaper:

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 9,50 volymprocent.

Vinernas halt av jäsbart socker (glukos + fruktos) efter jäsning är minst 7 gram per liter.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12 volymprocent.

Halten flyktiga syror, den totala syrahalten och den totala svaveldioxidhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen. Varje parti otappat vin som kan omfattas av uppgiften ”primeur” eller ”nouveau” ska emellertid ha en halt av flyktiga syror på högst 10,2 milliekvivalenter per liter.

Vinerna har en mer eller mindre hög halt av jäsbart socker och sötma. De har ett intensivt aromatiskt uttryck som speglar särdragen i de druvsorter som ingår. Fruktigheten är dock alltid närvarande (persika, jordgubbe, citrus m.fl.). Smaken är väl avvägd mellan friskhet och rundhet. Aromen är lång och intensiv.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Planteringstäthet – avstånd

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 1 meter. Skörden från de vinodlingar där planteringstätheten är minst 3 300 vinstockar per hektar men mindre än 4 000 vinstockar per hektar får omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen med förbehåll för att produktspecifikationens bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd följs. I vinodlingarna får avståndet mellan raderna inte överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 1 meter.

Beskärnings- och uppbindningsbestämmelser

Odlingsmetoder

Vinstockarna beskärs senast den 30 april med blandad beskärning enligt de detaljerade bestämmelser som anges i produktspecifikationen för varje druvsort om högsta antal skott per vinstock och högsta antal skott på den långa grenen.

Höjden på det uppbundna bladverket ska vara minst 0,6 gånger avståndet mellan raderna. Bladverkets höjd mäts mellan bladverkets nedre gräns, som ska vara minst 0,40 meter över markytan, och den övre gränsen för toppningen, som ska vara minst 0,20 meter ovanför spaljéns översta tråd.

Vinodlingar med en planteringstäthet på mindre än 4 000 stockar per hektar men minst 3 300 stockar per hektar ska dessutom uppfylla följande uppbindningsbestämmelser: Uppbindningsstolparnas höjd över marken ska vara minst 1,90 meter. Uppbindningen ska ha fyra trådnivåer. Den översta tråden ska ligga minst 1,85 meter över marken.

Bevattning

Odlingsmetoder

Konstbevattning är inte tillåten.

Specifika oenologiska metoder

Användning av kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar, är förbjuden.

All användning av ekspån är förbjuden.

Efter berikning har vinerna en total alkoholhalt på högst 12 volymprocent.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

75 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Alla steg i produktionsprocessen för vin som kan omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rosé d’Anjou” ska äga rum i det geografiska område som omfattar följande kommuner, på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2018:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay och Val en Vignes (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouillé-Saint-Paul och Cersay). |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay och Val en Vignes (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouillé-Saint-Paul och Cersay).

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon och Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire och Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux, La Jumellière och Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon och Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies och Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Ingrandes), Jarzé Villages (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont och Vihiers), Mauges-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine och Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré och La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Ambillou-Château, Louerre och Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay och Villevêque. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon och Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Blaison-Gohier och Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire och Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chanzeaux, La Jumellière och Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon och Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Juigné-sur-Loire och Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies och Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Ingrandes), Jarzé Villages (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont och Vihiers), Mauges-sur-Loire (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine och Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré och La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Chavagnes, Martigné-Briand och Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Ambillou-Château, Louerre och Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (områden som tidigare utgjorde de delegerade kommunerna Saint-Aubin-de-Luigné och Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay och Villevêque.

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay och Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay och Les Trois-Moutiers.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Gamay N

Cot N – malbec

Grolleau gris G

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Pineau d’Aunis N

8.   Beskrivning av samband

1.   Detaljerade uppgifter om det geografiska området

a)   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området utbreder sig över två stora geologiska områden, där vingårdarna i stort sett täcker floddalarnas sluttningar och några platåer – i väster ansluter den prekambriska och paleozoiska sockeln till det armorikanska massivet och i öster täcker det mesozoiska och kenozoiska underlaget i Parisbäckenet den gamla berggrunden. Dessa geologiska särdrag skiljer den västra delen av det geografiska området, som präglas av förekomsten av skiffer och som lokalt kallas Anjou noir, från den östra delen av det geografiska området, med sin karakteristiska kalktuff (Saumur), som lokalt kallas Anjou blanc.

Historiskt sett är det geografiska området förknippat med den gamla provinsen Anjou och omfattar år 2018 huvudsakligen den södra delen av departementet Maine-et-Loire (70 kommuner) och de norra utkanterna av departementen Deux-Sèvres (14 kommuner) och Vienne (9 kommuner).

Jordmånen i de odlingsområden som används för skörd av druvor har sitt ursprung i olika geologiska formationer. Även om de är mycket varierande är dessa jordar i allmänhet magra och har en medelstor vattenreserv. De har också god värmehållningsförmåga.

Det geografiska området har ett tempererat kustklimat med ganska låga temperaturskillnader tack vare den relativa närheten till Atlanten i kombination med den värmereglerande inverkan av Loirefloden och dess tillflöden samt vinodlingarnas placering på sluttningarna. Anjoudistriktet har ett erkänt milt klimat under vintern, den långa våren och hösten. Under sommaren är det däremot vanligt med kraftiga värmeböljor. Landskapets relief i nordvästlig/sydöstlig riktning ger skydd för de västliga vindarna, som ofta är mycket fuktiga. Det geografiska området får därför ganska lite nederbörd och skyddas av föhnvinden mot fukten från havet, tack vare de högre bergen Choletais och Mauges. Årsnederbörden ligger kring 585 millimeter, medan den är nästan 800 millimeter i Choletais.

b)   Beskrivning av mänskliga faktorer som bidrar till sambandet

Vin har odlats kontinuerligt i Anjou sedan första århundradet efter Kristus. och frodas i området, vilket beskrivs i några rader i en dikt av Apollonius (500-talet): ”Inte långt från Bretagne ligger en stad på en klippa, rik på Ceres och Bacchus gåvor, som har fått det grekiska namnet Andégave (Angers).” Vinodlingen i Anjou utvecklades under hela medeltiden och spreds via klostren längs Loireflodens stränder och runt Angers, men det var framför allt under 1100- och 1200-talet som dess rykte befästes. Tack vare strålglansen från Henrik den II:s och Eleonora av Akvitaniens hov serverades ”vin från Anjou” vid de finaste borden.

Produktionen utvecklades kraftigt från och med 1500-talet, då holländska mäklare sökte vin att importera till hemlandet och till kolonierna. Holländarna gjorde stora beställningar och handeln blomstrade så kraftigt under 1700-talet att man byggde en kanal av floden Layon, som korsar det geografiska området, för att underlätta transporten. Det goda anseendet hos ”vins d’Anjou” väckte dock stort habegär och flera typer av avgifter infördes (”droit de cloison”, ”de boîte”, ”d’appetissement”, ”de huitième”, ”de passe-debout” m.fl.), som skadade handeln. Skövlingarna under revolten i Vendée ledde till att vinodlingen förstördes, men området återhämtade sig under 1800-talet. År 1881 täckte vinodlingen en areal på 45 000 hektar, varav 10 000 hektar återstod 1893, efter vinlusutbrottet.

Vindistriktet Anjou är kanske mest känt för produktionen av vita viner av druvsorten chenin B. Men också arealen odlingar av druvsorten cabernet franc N och lite senare av druvsorten cabernet-sauvignon N ökade kraftigt efter vinluskrisen. I början av 1900-talet var vinframställningen främst inriktad på produktion av ”rouget”, det lokala namnet på lätta viner som dracks på caféerna, vilket blev det första steget i omställningen av vinodlingen i Anjou. Tillsammans med druvsorterna grolleau N och grolleau gris G, som används för att producera viner av typen ”clairet” och ljusare viner, och som komplettering till druvsorterna gamay N och pineau d’Aunis N, bidrar de till utvecklingen av en stor produktion av emblematiska roséviner som är kända och erkända under de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Cabernet d’Anjou” och ”Rosé d’Anjou”. Det andra steget i denna omställning baseras på producenternas erfarenheter av att förvalta dessa olika sorter. Observation och analys av den bästa kombinationen av druvsorter och odlingsplatser, bedömning av försäljningsmöjligheterna och kunskaper om vinframställningsteknikerna ledde till att produktionen av röda viner började utvecklas från och med 1960-talet.

2.   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Rosévinerna har en mer eller mindre hög halt av jäsbart socker och sötma. De har ett intensivt aromatiskt uttryck som speglar särdragen i de druvsorter som ingår. Fruktigheten är dock alltid närvarande (persika, jordgubbe, citrus m.fl.). Smaken är väl avvägd mellan friskhet och rundhet. Aromen är lång och intensiv.

3.   Samverkan mellan sambanden

Kombinationen av ett vinodlingsområde i ett nordligt läge och ett särpräglat landskap, milt klimat samt unika geologiska och pedologiska förhållanden ger vinerna en identitet som uttrycker sig i deras friska smak.

De många olika vinodlingslägena med varierande geologiska och pedologiska förutsättningar har gett producenterna möjlighet att hitta bästa möjliga villkor för att låta varje druvsort komma till uttryck. Vinodlarna har genom observation och analys av sina odlingsresultat kunnat avgöra vilka druvsorter som passar bäst på varje plats.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställning och beredning av viner som kan omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Rosé d’Anjou”, omfattar följande kommuners område, på grundval av 2018 års officiella geografiska kodex:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Anetz) och Vallet. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Anetz) och Vallet.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Saint-Laurent-des-Autels) och Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (område som tidigare utgjorde den delegerade kommunen Saint-Laurent-des-Autels) och Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” enligt de regler som fastställs i produktspecifikationen.

Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som inte får vara mer än dubbelt så höga, breda eller tjocka som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med den geografiska beteckningen ”Val de Loire” enligt de regler som fastställs i produktspecifikationen. De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Termen ”cabernet” eller angivande av någon av druvsorterna cabernet-sauvignon N eller cabernet franc N får inte användas vid presentation eller beteckning av vinet.

På viner som märks med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” anges även årgången.

Märkningen av viner kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt att det rör sig om en registrerad plats, och att denna plats nämns i skördedeklarationen. De bokstäver som används för denna registrerade plats får varken på höjden eller på bredden vara mer än hälften så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/33

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/14)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV EN STANDARDÄNDRING

”SOAVE”

Referensnummer: PDO-IT-A0472-AM05

Datum för meddelande: 2 december 2019

BESKRIVNING AV OCH SKÄL TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Formell ändring

För vintypen ”Classico” har uttrycket ”subarea” ersatts med uttrycket ”specification”.

Syftet med denna formella ändring är att ta hänsyn till den exakta lydelse som föreskrivs i italiensk lagstiftning.

Den formella ändringen gäller artikel 1 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

2.   Uppbindning

Uppbindningssystemen har utökats till att omfatta GDC (Geneva Double Curtain) och alla sorters pergolasystem.

Syftet med denna ändring är att anpassa produktspecifikationen till utvecklingen av modernare och mer innovativa uppbindningssystem (särskilt olika nya sorters pergolasystem) och behovet av jordbruksmetoder som beaktar klimatförändringarna.

Den formella ändringen gäller artikel 4 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3.   Planteringstäthet per hektar

Vad gäller planteringstätheten per hektar (minst 3 300), har hänvisningen till dekretet av den 7 maj 1998 strukits.

Detta är en formell ändring, eftersom det krävs att nyplanterade vinstockar har en minimitäthet på 3 300 plantor per hektar.

Den formella ändringen gäller artikel 4 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Användning av kompletterande geografiska beteckningar på vinetiketter på viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soave”

För viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soave” är det tillåtet att lägga till kompletterande geografiska beteckningar som hänvisar till mindre enheter inom det aktuella produktionsområdet som är belägna inom samma produktionsområde samt är upptagna i en förteckning, under förutsättning att produkten framställs separat och att detta uttryckligen anges i den årliga rapporten över druvproduktionen.

Ett införande av hänvisningar till mindre geografiska enheter av särskilt intresse som är belägna inom det avgränsade produktionsområdet och har identifierats efter en noggrann zonindelning gör det lättare att spåra varifrån vinet kommer och därigenom förstärka dess koppling till området.

Ändringen gäller artikel 7 i produktspecifikationen och avsnitt 1.9 (Ytterligare krav) i det sammanfattande dokumentet.

5.   Användning av begreppet ”vigna” (vingård)

Begreppet ”vigna” (vingård) får anges på viner som omfattas av de kontrollerade ursprungsbeteckningarna ”Soave”, ”Soave” Classico och ”Soave” Colli Scaligeri under förutsättning att det åtföljs av det relevanta ortsnamnet, att det aktuella området anges separat i registret över vingårdar, att separata containrar används vid framställning, produktion och lagring av vinet och att detta begrepp, följt av ortsnamnet, anges i den årliga rapporten över druvproduktionen samt i registren och åtföljande dokument.

Den möjlighet som föreskrivs i italiensk lagstiftning att ange begreppet ”vigna” (vingård) på etiketten, följt av det aktuella ortsnamnet eller traditionella begreppet, överensstämmer med ansträngningar för att lyfta fram individuella vingårdar.

Den formella ändringen gäller artikel 7 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Soave

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

”Soave” (inbegripet ”Soave” Classico och ”Soave” Colli Scaligeri)

Färg: halmgul, ibland med dragning åt grönt.

Doft: karakteristisk med intensiv, delikat arom.

Smak: torr, medelstor fyllighet och harmonisk, något bitter.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,5 volymprocent för ”Soave” och 11 volymprocent för ”Soave Classico” och för ”Soave Colli Scaligeri”.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15 g/l för ”Soave” och 16 g/l för ”Soave Classico” och för ”Soave Colli Scaligeri”.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

”Soave spumante” (inbegripet ”Soave” spumante Classico och ”Soave” spumante Colli Scaligeri)

Skum: fint och långvarigt.

Färg: halmgul, ibland med dragning åt klargrönt.

Doft: karakteristisk med intensiv, delikat arom.

Smak: medelstor fyllighet, harmonisk, lätt bitter för vintyperna extra brut eller brut eller extra dry eller dry.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 volymprocent.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15 g/l.

Om ett fält lämnas blankt i tabellen nedan betyder det att vinerna är förenliga med de gränser som fastställts i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Ej tillämpligt

b.   Högsta avkastning

| | ”Soave”, ”Soave” spumante |
| --- | --- |

”Soave”, ”Soave” spumante

| | 15 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

15 000 kg druvor per hektar

| | ”Soave” Classico och spumante. ”Soave Colli Scaligeri” och spumante |
| --- | --- |

”Soave” Classico och spumante. ”Soave Colli Scaligeri” och spumante

| | 14 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

14 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

A) Druvor som används för att framställa vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Soave” måste vara odlade i området, vilket omfattar hela eller delar av kommunerna Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, San Bonifacio, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi och Lavagno i provinsen Verona.

B) Druvor som används för att framställa viner av typen ”Soave” Classico måste vara odlade i det område som godkänts i ministerdekret av den 23 oktober 1931 (Italiens officiella tidning nr 289 av den 16 december 1931), vilket omfattar delar av kommunerna Soave och Monteforte d’Alpone.

C) Druvor som används för att framställa viner av typen ”Soave” med den kompletterande specifikationen ”Colli Scaligeri” subarea måste vara odlade i det område som består av hela eller delar av San Martino Buon Albergo, Lavagno, Mezzane, Illasi, Cazzano di Tramigna, Caldiero, Colognola ai Colli and Costeggiola di Soave, Monteforte d’Alpone, Montecchia di Crosara, Roncà och San Giovanni Ilarione.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di Soave B. - trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B. - trebbiano

8.   Beskrivning av samband

Soave

Den mineralhaltiga jordmånen påverkar jäsningsprocessen för must från druvsorterna garganega och trebbiano di Soave och ger vinerna deras karaktäristiska smak. Genom de traditionella uppbindningssystemen som bygger på Pergola Veronese (ett särskilt pergolasystem) är det möjligt att optimera druvornas hälsa och mognad, genom vilket en utveckling av toner av mandel och vita blommor främjas. Vin med den registrerade ursprungsbeteckningen ”Soave” är välbalanserade med smak av exotisk frukt, citrus och kryddor. Typen ”Classico” har en lätt arom av mineraler och en fyllig, aromatisk smak, vilken kan bli mer sammansatt och rund om den få jäsa några månader innan den tappas. Området fastställdes i ett kungligt dekret från 1931 och den registrerade ursprungsbeteckningen godkändes 1968.

9.   Ytterligare väsentliga villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Användning av kompletterande geografiska beteckningar

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Följande kompletterande geografiska beteckningar får användas vid namngivning och presentation av viner av typerna ”Soave”, ”Soave” Classico och ”Soave” Colli Scaligeri:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14701

---

(1)  EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/38

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn i enlighet med artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/15)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV EN STANDARDÄNDRING

”SOAVE SUPERIORE”

Referensnummer: PDO-IT-A0473-AM04

Datum för meddelande: 2 december 2019

BESKRIVNING AV OCH SKÄL TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Formell ändring

Beskrivning och syfte

Beskrivning

Ordet ”Garantita” (garanterad) läggs till ”Denominazione di Origine Controllata” (kontrollerad ursprungsbeteckning).

Skäl

Rättelse av ett fel i den tidigare versionen av produktspecifikationen så att det specifika traditionella begrepp för att hänvisa till vinprodukter som omfattas av skyddade ursprungsbeteckningar som används i Italien återges på ett korrekt sätt.

2.   Uppbindning

Beskrivning och syfte

Uppbindningssystemen har utökats till att omfatta GDC (Geneva Double Curtain) och alla sorters pergolasystem, det maximala antalet knoppar per hektar har fastställts och hänvisningen till ministerdekret av den 11 juli 2005 har strukits, vilket innebär att stycket

”För planteringar som gjorts efter det att ministerdekretet av den 11 juli 2005 trädde i kraft bör endast enkla spaljéer användas. För de planteringar som redan fanns när denna produktspecifikation trädde i kraft kan vinstockarna bindas upp i Pergola Veronese (ett särskilt pergolasystem) med traditionell beskärning för att säkerställa öppningar mellan raderna.”

ska ersättas med följande stycke:

”Vinrankorna ska odlas med hjälp av ett spaljé- eller GDC-system eller någon annan form av pergola som säkerställer öppningar inom eller mellan raderna samt maximalt 50 000 knoppar per hektar för alla uppbindningssystem.”

Skäl

Syftet med denna ändring är att anpassa produktspecifikationen till utvecklingen av modernare och mer innovativa uppbindningar (särskilt olika nya sorters pergolasystem) och behovet av att ta hänsyn till klimatförändringarna.

Ändringen gäller artikel 4.3 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3.   Användning av kompletterande geografiska beteckningar på vinetiketter som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soave Superiore”

Användning av kompletterande geografiska beteckningar på vinetiketter som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soave Superiore”

Beskrivning och syfte

Beskrivning och syfte

Beskrivning

För viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Soave Superiore” är det tillåtet att lägga till kompletterande geografiska beteckningar som hänvisar till mindre enheter inom det aktuella produktionsområdet som är belägna inom samma produktionsområde samt är upptagna i en förteckning, under förutsättning att produkten framställs separat och att detta uttryckligen anges i den årliga rapporten över druvproduktionen.

Skäl

Ett införande av hänvisningar till druvsorter inom mindre geografiska enheter av särskilt intresse som är belägna inom det avgränsade produktionsområdet och har identifierats efter en noggrann zonindelning gör det lättare att spåra varifrån vinet kommer och därigenom förstärka dess koppling till området.

Ändringen gäller artikel 7 i produktspecifikationen och avsnitt 1.9. (Ytterligare krav) i det sammanfattande dokumentet.

4.   Information om odlingsmetoder

Information om odlingsmetoder

Beskrivning och syfte

Beskrivning och syfte

Beskrivning

Eftersom uppbindningssystemen har utvidgats ska meningen

”Det är därför möjligt att utnyttja äldre vinstockar som bundits upp i den klassiska Pergola Veronese fullt ut. Vad gäller nya planteringar krävs det att uppbindningen sker i spaljéer.”

ersättas med följande:

”Det är därför möjligt att utnyttja äldre vinstockar som bundits upp i den klassiska Pergola Veronese fullt ut, eller allt eftersom uppbindningen har utvecklats, sådana som odlats med ett spaljé- eller GDC-system.”

Skäl

Denna ändring följer av utökningen av uppbindningssystemen såsom föreskrivs i artikel 4.3 i produktspecifikationen.

Ändringen gäller artikel 9 i produktspecifikationen, men den påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Produktens namn

Soave Superiore

2.   Typ av geografisk beteckning

Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Beskrivning av vinet eller vinerna

”Soave superiore”, även i form av versionerna ”Riserva” och ”Classico”

”Soave superiore”, även i form av versionerna ”Riserva” och ”Classico”

Vinerna har en halmgul färg, ibland intensiv med eventuella inslag av grönt och guld, mycket aromatisk, blommig karaktär, smakrik med ett lätt inslag av bitterhet. När de åldras på fat kan smaken bli mindre intensiv och ihållande med inslag av vanilj.

Lägsta totala alkoholhalt: 12,00 volymprocent (12,50 % alkoholhalt för ”Riserva”) och lägsta halt av sockerfritt extrakt 19,0 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | i gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

i gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Grundläggande oenologiska metoder

INGA

b.   Högsta avkastning

Högsta avkastning

”Soave superiore”, ”Soave Superiore” riserva, ”Soave superiore” classico

70 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Avgränsat geografiskt område

Druvor som används för att framställa ”Soave Superiore” måste vara odlade i området, vilket omfattar hela eller delar av kommunerna Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà och Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi och Lavagno i provinsen Verona. För framställningen av ”Soave Superiore” med benämningen ”Classico” avgränsas området i artikel 3 b i produktspecifikationen. Avgränsningen av det område i vilket den skyddade geografiska beteckningen (indicazione geografica tipica) är tillämplig fastställs i detalj i artikel 3 i produktspecifikationen.

indicazione geografica tipica

7.   Huvudsakliga druvsorter

Huvudsakliga druvsorter

Chardonnay B.

Trebbiano di Soave B. - Trebbiano

Garganega B.

8.   Beskrivning av samband

Beskrivning av samband

Soave Superiore

Soave Superiore

Mineralämnena i den basaltiska jordmånen i området har stor påverkan på jäsningsprocessen för must från druvsorterna garganega och trebbiano di Soave och ger vinerna dess karaktäristiska smak. Genom de traditionella uppbindningssystemen som bygger på Pergola Veronese är det möjligt att optimera druvornas hälsa och mognad, vilket är avgörande för erhållandet av en medelhög till hög sockerhalt med en balanserad syrlighet som är kännetecknande för denna produkt. ”Soave Superiore” är ett kvalitetsvin som enligt produktspecifikationen behöver åldras några månader innan det släpps ut på marknaden, eftersom detta förbättrar dess struktur samt aromernas utveckling.

Pergola Veronese

9.   Ytterligare väsentliga villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Ytterligare väsentliga villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Tappning inom området

Tappning inom området

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Tappning inom det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

För att vin ska omfattas av den kontrollerade och garanterade ursprungsbeteckningen ”Soave Superiore” krävs det i enlighet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 att tappning och förpackning ska äga rum i provinsen Veronas administrativa område för att upprätthålla vinernas kvalitet och anseende samt garantera dess ursprung och effektiva kontroller.

Användning av kompletterande geografiska beteckningar

Användning av kompletterande geografiska beteckningar

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning.

Beskrivning av villkoret:

Följande kompletterande geografiska beteckningar får användas vid namngivning och presentation av viner av typerna ”Soave Superiore” och ”Soave Superiore” Classico:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Länk till produktspecifikationen

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14703

---

(1)  EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 5.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 72/43

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/16)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Dealurile Moldovei”

PGI-RO-A1591-AM01

Datum för meddelandet: 14 november 2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Rättelse av namnet på den druvsort som används för vinframställning

Namnet på druvsorten traminer aromat (aromatisk/halvaromatisk sort) rättas i specifikationen och det korrekta namnet läggs till, det vill säga traminer alb. Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

2.   Ändring av den erhållna vinavkastningen

Specifikationen ändras i fråga om avkastningen, vilken höjs. Denna ändring är nödvändig eftersom tekniker och utrustning som gör det möjligt att öka avkastningen med över 15 % används för självrunnen must. Vintankar som framställer vin på automatisk väg och jäsningskar med temperaturkontroll används, vilket möjliggör en betydande ökning av mängden vin som erhålls samt tillåter framställning av viner av högre kvalitet genom att deras aromatiska profil behålls och förfinas.

Ändringen är också nödvändig på grund av att oenologiska material, såsom vissa jästsorter och utvinningsenzymer, används för att höja vinernas kvalitet genom bättre kontroll av jäsnings-/efterjäsningsprocesserna och genom säkerställande av diversifiering/bevarande av vinernas aromatiska profiler, särskilt de sekundära aromerna.

Detta påverkar det sammanfattande dokumentet.

3.   Tillägg av särskilda metoder för framställning av roséviner

Bestämmelser har lagts till i specifikationen så att roséviner kan tillverkas av druvsorterna pinot gris och traminer roz. Detta behövs eftersom konsumenterna föredrar roséviner tillverkade av dessa druvsorter samt på grund av att nya vinframställningstekniker används som gör att dessa druvsorters särskilda egenskaper kan utnyttjas till fullo när de används för rosévin.

Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Ändring av vissa bestämmelser om odlingsmetoderna i området

Vissa odlingsmetoder som används i området omformuleras, exempelvis när det gäller sommarbeskärning som utförs av producenterna för att garantera att skörden håller rätt kvalitet och för att begränsa mängden druvor i syfte att hålla tillverkningen inom maxgränserna, med måttlig gödsling. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5.   Tillägg av bestämmelser avseende bearbetning av druvor utanför området

Specifikationen kompletteras med bestämmelser om bearbetning av skördade druvor i en angränsande administrativ enhet, så att bearbetningen äger rum i samma län (Vaslui) eller i det angränsande länet Vrancea. Detta syftar till att säkerställa vinprodukternas spårbarhet.

Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

6.   Ändrad ordalydelse i bestämmelserna om märkning

Vissa bestämmelser gällande märkningen ändras i specifikationen, av tydlighets‐ och förenklingsskäl, så att märkningen kan göras på vilket sätt som helst och med användning av vilka lagliga material som helst, under förutsättning att den obligatoriska informationen för den vinkategori som omfattas av den geografiska beteckningen anges i samma synfält.

7.   Omformulering av villkoren för klassificering av den framställda produkten

Specifikationen ändras genom att villkoren för klassificering av den framställda produkten omformuleras. Detta görs på begäran av producenter när vissa egenskaper i fråga om kvalitet inte längre kan garanteras för produkter som framställts inom ramen för den geografiska beteckningen.

Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Dealurile Moldovei

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Analytiska och organoleptiska egenskaper hos vita viner/roséviner

De vita vinerna är gröngula/gyllengula med grönaktiga toner när vinet är ungt och blir bärnstensfärgade efter några års lagring. Vinerna är silkiga, friska och fruktiga.

De har en speciell, lätt arom av nyskuren, söt paprika, full av friskhet och fruktighet, liksom en distinkt arom av akaciablommor. Eftersmaken är mjuk och lång, med en doft av blommande vinranka och en smak av brödskorpa och färskt smör, rosenbladsmarmelad och smultron och mogna druvor. Vinerna har även en doft av grönt äpple och basilika samt inslag av saftiga mogna persikor och ibland även en anstrykning av mandelaktig bitterhet.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 20,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,50 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

20,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,50

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

Analytiska och organoleptiska egenskaper hos röda viner

De röda vinerna är kraftfulla och sammetslena med en intensivt röd till rubinröd färg. De har en doft av mogna röda skogsbär och blåbär och får med tiden en arom av mörka russin och en bouquet med en anstrykning av viol eller tobak, en doft av hallon och jordgubbe och en lätt anstrykning av peppar samt en anstrykning av vanilj efter lagring.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 20,00 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10,50 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,0 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

20,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,50

Lägsta totala syrahalt

4,0 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Egenskaper och metoder för odling

Odlingsmetod

| — | Planteringstäthet: minst 2 500 plantor/ha (minst 75 % plantor jämfört med den beräknade vinodlingen). |
| --- | --- |

—

Planteringstäthet: minst 2 500 plantor/ha (minst 75 % plantor jämfört med den beräknade vinodlingen).

| — | Bevattning: tillåts endast under år av torka och efter anmälan till ONVPV (det nationella vinkontoret), när vattenhalten i jorden sjunker till 50 % av det aktiva fuktighetsintervallet vid ett djup på 100 cm, och då enligt rimliga bevattningsstandarder (400–600 m3/ha). |
| --- | --- |

—

Bevattning: tillåts endast under år av torka och efter anmälan till ONVPV (det nationella vinkontoret), när vattenhalten i jorden sjunker till 50 % av det aktiva fuktighetsintervallet vid ett djup på 100 cm, och då enligt rimliga bevattningsstandarder (400–600 m3/ha).

| — | Grön skörd: minskning av antalet druvklasar när druvorna börjar växla färg i de fall då den potentiella produktionen överstiger de maxgränser som tillåts enligt specifikationen. |
| --- | --- |

—

Grön skörd: minskning av antalet druvklasar när druvorna börjar växla färg i de fall då den potentiella produktionen överstiger de maxgränser som tillåts enligt specifikationen.

b.   Högsta avkastning

| | för vita viner |
| --- | --- |

för vita viner

| | 22 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

22 000 kg druvor per hektar

| | för roséviner/röda viner |
| --- | --- |

för roséviner/röda viner

| | 20 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

20 000 kg druvor per hektar

| | för aromatiska/halvaromatiska viner |
| --- | --- |

för aromatiska/halvaromatiska viner

| | 18 000 kg druvor per hektar |
| --- | --- |

18 000 kg druvor per hektar

| | för vita viner |
| --- | --- |

för vita viner

| | 169,40 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

169,40 hektoliter per hektar

| | för roséviner/röda viner |
| --- | --- |

för roséviner/röda viner

| | 154,00 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

154,00 hektoliter per hektar

| | för aromatiska/halvaromatiska viner |
| --- | --- |

för aromatiska/halvaromatiska viner

| | 140,00 hektoliter per hektar |
| --- | --- |

140,00 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

1.1.   Länet Galaţi

| — | Kommunen Bălăbăneşti, byarna Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti och Zimbru |
| --- | --- |

—

Kommunen Bălăbăneşti, byarna Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti och Zimbru

| — | Kommunen Bălăşeşti, byarna Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi och Pupezeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Bălăşeşti, byarna Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi och Pupezeni

| — | Kommunen Cerţeşti, byarna Cerţeşti, Cârlomăneşti och Cotoroaia |
| --- | --- |

—

Kommunen Cerţeşti, byarna Cerţeşti, Cârlomăneşti och Cotoroaia

| — | Oraşul Târgu Bujor, byarna Moscu och Umbrăreşti |
| --- | --- |

—

Oraşul Târgu Bujor, byarna Moscu och Umbrăreşti

| — | Kommunen Băneasa, byarna Băneasa och Roşcani |
| --- | --- |

—

Kommunen Băneasa, byarna Băneasa och Roşcani

| — | Kommunen Fârţăneşti, byarna Fârţăneşti och Viile |
| --- | --- |

—

Kommunen Fârţăneşti, byarna Fârţăneşti och Viile

| — | Kommunen Jorăşti, byarna Jorăşti, Lunca och Zărneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Jorăşti, byarna Jorăşti, Lunca och Zărneşti

| — | Kommunen Vârlezi, byarna Vârlezi och Crăieşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Vârlezi, byarna Vârlezi och Crăieşti

| — | Kommunen Drăguşeni, byarna Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti och Ghingheşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Drăguşeni, byarna Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti och Ghingheşti

| — | Kommunen Smulţi, byn Smulţi |
| --- | --- |

—

Kommunen Smulţi, byn Smulţi

| — | Kommunen Corni, byarna Corni, Urleşti och Măcişeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Corni, byarna Corni, Urleşti och Măcişeni

| — | Kommunen Folteşti, byarna Folteşti och Stoicani |
| --- | --- |

—

Kommunen Folteşti, byarna Folteşti och Stoicani

| — | Kommunen Măstăcani, byarna Măstăcani och Chiraftei |
| --- | --- |

—

Kommunen Măstăcani, byarna Măstăcani och Chiraftei

| — | Kommunen Oancea, byarna Oancea och Slobozia Oancea |
| --- | --- |

—

Kommunen Oancea, byarna Oancea och Slobozia Oancea

| — | Kommunen Suceveni, byarna Suceveni och Rogojeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Suceveni, byarna Suceveni och Rogojeni

| — | Kommunen Vlădeşti, byarna Vlădeşti och Brăneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Vlădeşti, byarna Vlădeşti och Brăneşti

| — | Kommunen Cavadineşti, byarna Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti och Vădeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Cavadineşti, byarna Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti och Vădeni

| — | Staden Bereşti |
| --- | --- |

—

Staden Bereşti

| — | Kommunen Bereşti-Meria, byarna Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria och Balinteşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Bereşti-Meria, byarna Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria och Balinteşti

| — | Kommunen Nicoreşti, byarna Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana och Vişina |
| --- | --- |

—

Kommunen Nicoreşti, byarna Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana och Vişina

| — | Kommunen Cosmeşti, byarna Cosmeşti, Cosmeşti-Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi och Satu Nou |
| --- | --- |

—

Kommunen Cosmeşti, byarna Cosmeşti, Cosmeşti-Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi och Satu Nou

| — | Kommunen Buciumeni, byarna Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti och Hănţeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Buciumeni, byarna Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti och Hănţeşti

| — | Kommunen Ţepu, byarna Ţepu och Ţepu de Sus |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţepu, byarna Ţepu och Ţepu de Sus

| — | Kommunen Barcea, byarna Barcea och Podoleni |
| --- | --- |

—

Kommunen Barcea, byarna Barcea och Podoleni

| — | Kommunen Iveşti, byarna Iveşti och Buceşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Iveşti, byarna Iveşti och Buceşti

| — | Kommunen Lieşti, byn Lieşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Lieşti, byn Lieşti

| — | Kommunen Umbrăreşti, byarna Umbrăreşti och Torceşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Umbrăreşti, byarna Umbrăreşti och Torceşti

| — | Kommunen Drăgăneşti, byarna Drăgăneşti och Malu Alb |
| --- | --- |

—

Kommunen Drăgăneşti, byarna Drăgăneşti och Malu Alb

| — | Kommunen Movileni, byn Movileni |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, byn Movileni

| — | Kommunen Corod, byarna Corod, Blânzi, Brătuleşti och Cărăpceşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Corod, byarna Corod, Blânzi, Brătuleşti och Cărăpceşti

| — | Kommunen Matca, byn Matca |
| --- | --- |

—

Kommunen Matca, byn Matca

| — | Kommunen Griviţa, byarna Griviţa och Călmăţui |
| --- | --- |

—

Kommunen Griviţa, byarna Griviţa och Călmăţui

| — | Kommunen Costache Negri, byn Costache Negri |
| --- | --- |

—

Kommunen Costache Negri, byn Costache Negri

| — | Kommunen Fundeni, byarna Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci och Hanu Conachi |
| --- | --- |

—

Kommunen Fundeni, byarna Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci och Hanu Conachi

| — | Kommunen Nămoloasa, byarna Nămoloasa-Sat, Nămoloasa och Crângeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Nămoloasa, byarna Nămoloasa-Sat, Nămoloasa och Crângeni

| — | Kommunen Băleni, byn Băleni |
| --- | --- |

—

Kommunen Băleni, byn Băleni

| — | Kommunen Cuca, byn Cuca |
| --- | --- |

—

Kommunen Cuca, byn Cuca

| — | Kommunen Cudalbi, byn Cudalbi |
| --- | --- |

—

Kommunen Cudalbi, byn Cudalbi

| — | Kommunen Rediu, byn Rediu |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, byn Rediu

| — | Kommunen Valea Mărului, byarna Valea Mărului och Mândreşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Mărului, byarna Valea Mărului och Mândreşti

| — | Kommunen Frumuşiţa, byarna Frumuşiţa, Ijdileni och Tămăoani |
| --- | --- |

—

Kommunen Frumuşiţa, byarna Frumuşiţa, Ijdileni och Tămăoani

| — | Kommunen Scânteieşti, byarna Scânteieşti och Fântânele |
| --- | --- |

—

Kommunen Scânteieşti, byarna Scânteieşti och Fântânele

| — | Kommunen Vânători, byarna Vânători, Odaia Manolache och Costi |
| --- | --- |

—

Kommunen Vânători, byarna Vânători, Odaia Manolache och Costi

| — | Kommunen Tuluceşti, byarna Tuluceşti, Şiviţa och Tăiarea |
| --- | --- |

—

Kommunen Tuluceşti, byarna Tuluceşti, Şiviţa och Tăiarea

| — | Kommunen Pechea, byarna Pechea och Lupele |
| --- | --- |

—

Kommunen Pechea, byarna Pechea och Lupele

| — | Kommunen Slobozia Conachi, byarna Slobozia Conachi, Izvoarele och Cuza Vodă |
| --- | --- |

—

Kommunen Slobozia Conachi, byarna Slobozia Conachi, Izvoarele och Cuza Vodă

| — | Kommunen Tudor Vladimirescu, byn Tudor Vladimirescu |
| --- | --- |

—

Kommunen Tudor Vladimirescu, byn Tudor Vladimirescu

| — | Kommunen Braniştea, byarna Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian och Lozova |
| --- | --- |

—

Kommunen Braniştea, byarna Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian och Lozova

| — | Kommunen Independenţa, byn Independenţa |
| --- | --- |

—

Kommunen Independenţa, byn Independenţa

| — | Kommunen Schela, byarna Schela och Negrea |
| --- | --- |

—

Kommunen Schela, byarna Schela och Negrea

| — | Kommunen Smârdan, byarna Smârdan, Cişmele och Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

Kommunen Smârdan, byarna Smârdan, Cişmele och Mihail Kogălniceanu

| — | Kommunen Şendreni, byarna Movileni, Şendreni och Şerbeştii Vechi |
| --- | --- |

—

Kommunen Şendreni, byarna Movileni, Şendreni och Şerbeştii Vechi

| — | Kommunen Piscu, byarna Piscu och Vameş |
| --- | --- |

—

Kommunen Piscu, byarna Piscu och Vameş

1.2.   Länet Vaslui

| — | Staden Huşi |
| --- | --- |

—

Staden Huşi

| — | Kommunen Duda-Epureni, byarna Epureni, Duda, Bobeşti och Valea Grecului |
| --- | --- |

—

Kommunen Duda-Epureni, byarna Epureni, Duda, Bobeşti och Valea Grecului

| — | Kommunen Pădureni, byarna Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti och Rusca |
| --- | --- |

—

Kommunen Pădureni, byarna Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti och Rusca

| — | Kommunen Tătărăni, byarna Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu och Stroieşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Tătărăni, byarna Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu och Stroieşti

| — | Kommunen Stănileşti, byarna Stănileşti och Pogăneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Stănileşti, byarna Stănileşti och Pogăneşti

| — | Kommunen Buneşti-Avereşti, byarna Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti och Plopi |
| --- | --- |

—

Kommunen Buneşti-Avereşti, byarna Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti och Plopi

| — | Kommunen Arsura, byarna Arsura, Fundătura och Pîhneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Arsura, byarna Arsura, Fundătura och Pîhneşti

| — | Kommunen Drânceni, byarna Drânceni, Ghermăneşti och Râşeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Drânceni, byarna Drânceni, Ghermăneşti och Râşeşti

| — | Kommunen Boţeşti, byarna Boţeşti och Gugeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Boţeşti, byarna Boţeşti och Gugeşti

| — | Kommunen Banca, byarna Banca, Stoişeşti, Sârbi och Ţifu |
| --- | --- |

—

Kommunen Banca, byarna Banca, Stoişeşti, Sârbi och Ţifu

| — | Kommunen Fălciu, byarna Fălciu, Bozia, Copăceana och Rânzeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Fălciu, byarna Fălciu, Bozia, Copăceana och Rânzeşti

| — | Kommunen Blăgeşti, byarna Blăgeşti, Igeşti och Sipeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Blăgeşti, byarna Blăgeşti, Igeşti och Sipeni

| — | Kommunen Lunca Banului, byarna Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche och Răducani |
| --- | --- |

—

Kommunen Lunca Banului, byarna Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche och Răducani

| — | Kommunen Albeşti, byarna Albeşti, Crasna och Corni-Albeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Albeşti, byarna Albeşti, Crasna och Corni-Albeşti

| — | Kommunen Creţeşti, byarna Creţeşti, Satu Nou och Budeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Creţeşti, byarna Creţeşti, Satu Nou och Budeşti

| — | Kommunen Dimitrie Cantemir, byarna Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia och Plotoneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Dimitrie Cantemir, byarna Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia och Plotoneşti

| — | Kommunen Olteneşti, byarna Târzii, Olteneşti, Zgura och Curteni |
| --- | --- |

—

Kommunen Olteneşti, byarna Târzii, Olteneşti, Zgura och Curteni

| — | Kommunen Roşieşti, byarna Roşieşti, Valea lui Darie och Gara Roşieşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşieşti, byarna Roşieşti, Valea lui Darie och Gara Roşieşti

| — | Kommunen Tutova, byarna Tutova, Borodeşti, Sălceni och Pochidia |
| --- | --- |

—

Kommunen Tutova, byarna Tutova, Borodeşti, Sălceni och Pochidia

| — | Kommunen Iveşti, byarna Iveşti, Pogoneşti och Polocin |
| --- | --- |

—

Kommunen Iveşti, byarna Iveşti, Pogoneşti och Polocin

| — | Kommunen Coroieşti, byarna Coroieşti, Coroieştii de Sus och Movileni |
| --- | --- |

—

Kommunen Coroieşti, byarna Coroieşti, Coroieştii de Sus och Movileni

| — | Kommunen Pogana, byarna Pogana och Bogeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Pogana, byarna Pogana och Bogeşti

| — | Kommunen Perieni, byarna Perieni, Ciocani och Crâng |
| --- | --- |

—

Kommunen Perieni, byarna Perieni, Ciocani och Crâng

| — | Kommunen Iana, byarna Iana, Hălăreşti, Recea och Siliştea |
| --- | --- |

—

Kommunen Iana, byarna Iana, Hălăreşti, Recea och Siliştea

| — | Kommunen Bogdăneşti, byarna Bogdăneşti och Unţeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Bogdăneşti, byarna Bogdăneşti och Unţeşti

| — | Kommunen Banca, byarna Banca, Ghermăneşti och Stoişeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Banca, byarna Banca, Ghermăneşti och Stoişeşti

| — | Kommunen Băcani, byarna Băcani, Suseni och Vulpăşeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Băcani, byarna Băcani, Suseni och Vulpăşeni

| — | Kommunen Puieşti, byarna Puieşti, Cetăţuia och Lăleşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Puieşti, byarna Puieşti, Cetăţuia och Lăleşti

| — | Kommunen Bogdăniţa, byn Bogdăniţa |
| --- | --- |

—

Kommunen Bogdăniţa, byn Bogdăniţa

| — | Kommunen Alexandru Vlahuţă, byn Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi och Ibăneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Alexandru Vlahuţă, byn Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi och Ibăneşti

| — | Kommunen Dănesti, byarna Dăneşti och Emil Racoviţă |
| --- | --- |

—

Kommunen Dănesti, byarna Dăneşti och Emil Racoviţă

| — | Kommunen Soleşti, byarna Şerboteşti, Bouşori och Valea Silistei |
| --- | --- |

—

Kommunen Soleşti, byarna Şerboteşti, Bouşori och Valea Silistei

| — | Kommunen Văleni, byarna Văleni och Fereşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Văleni, byarna Văleni och Fereşti

| — | Kommunen Zăpodeni, byn Zăpodeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Zăpodeni, byn Zăpodeni

| — | Kommunen Ştefan cel Mare, byarna Ştefan cel Mare och Călugăreni |
| --- | --- |

—

Kommunen Ştefan cel Mare, byarna Ştefan cel Mare och Călugăreni

| — | Kommunen Ivăneşti, byarna Ivăneşti, Coşeşti och Valea Oanei |
| --- | --- |

—

Kommunen Ivăneşti, byarna Ivăneşti, Coşeşti och Valea Oanei

| — | Kommunen Laza, byn Sauca |
| --- | --- |

—

Kommunen Laza, byn Sauca

| — | Kommunen Lipovăţ, byarna Lipovăţ och Corbu |
| --- | --- |

—

Kommunen Lipovăţ, byarna Lipovăţ och Corbu

| — | Kommunen Tanacu, byarna Tanacu, Satu Nou och Muntenii de Sus |
| --- | --- |

—

Kommunen Tanacu, byarna Tanacu, Satu Nou och Muntenii de Sus

| — | Kommunen Rebricea, byn Rebricea |
| --- | --- |

—

Kommunen Rebricea, byn Rebricea

| — | Kommunen Pungeşti, byn Toporăşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Pungeşti, byn Toporăşti

| — | Kommunen Muntenii de Jos, byarna Muntenii de Jos och Mânjeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Muntenii de Jos, byarna Muntenii de Jos och Mânjeşti

| — | Kommunen Micleşti, byarna Micleşti och Popeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Micleşti, byarna Micleşti och Popeşti

| — | Kommunen Dumeşti, byn Dumeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Dumeşti, byn Dumeşti

| — | Kommunen Deleşti, byarna Deleşti, Cozmeşti och Hârsova |
| --- | --- |

—

Kommunen Deleşti, byarna Deleşti, Cozmeşti och Hârsova

| — | Kommunen Costesti, byn Costesti |
| --- | --- |

—

Kommunen Costesti, byn Costesti

| — | Kommunen Codăesti, byarna Codăesti och Pribesti |
| --- | --- |

—

Kommunen Codăesti, byarna Codăesti och Pribesti

| — | Kommunen Bălteni, byn Bălteni-Deal |
| --- | --- |

—

Kommunen Bălteni, byn Bălteni-Deal

| — | Staden Vaslui, byarna Moara Grecilor, Viişoara och Bahnari |
| --- | --- |

—

Staden Vaslui, byarna Moara Grecilor, Viişoara och Bahnari

| — | Kommunen Zorleni, byarna Zorleni, Simila och Popeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Zorleni, byarna Zorleni, Simila och Popeni

| — | Kommunen Găgeşti, byarna Găgeşti, Peicani och Giurcani |
| --- | --- |

—

Kommunen Găgeşti, byarna Găgeşti, Peicani och Giurcani

| — | Kommunen Vinderei, byarna Vinderei, Docani, Obârşeni och Valea Lungă |
| --- | --- |

—

Kommunen Vinderei, byarna Vinderei, Docani, Obârşeni och Valea Lungă

| — | Kommunen Viişoara, byarna Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti och Viltoteşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Viişoara, byarna Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti och Viltoteşti

| — | Kommunen Vetrişoaia, byarna Vetrişoaia och Bumbăta |
| --- | --- |

—

Kommunen Vetrişoaia, byarna Vetrişoaia och Bumbăta

| — | Kommunen Şuletea, byarna Şuletea, Răşcani och Fedeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Şuletea, byarna Şuletea, Răşcani och Fedeşti

| — | Kommunen Murgeni, byarna Murgeni, Cârja och Schineni |
| --- | --- |

—

Kommunen Murgeni, byarna Murgeni, Cârja och Schineni

| — | Kommunen Măluşteni, byarna Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti och Ghireasca |
| --- | --- |

—

Kommunen Măluşteni, byarna Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti och Ghireasca

| — | Kommunen Griviţa, byarna Griviţa, Trestiana och Odaia Bursucani |
| --- | --- |

—

Kommunen Griviţa, byarna Griviţa, Trestiana och Odaia Bursucani

| — | Kommunen Epureni, byarna Epureni och Horga |
| --- | --- |

—

Kommunen Epureni, byarna Epureni och Horga

| — | Kommunen Berezeni, byarna Berezeni, Rânceni och Muşata |
| --- | --- |

—

Kommunen Berezeni, byarna Berezeni, Rânceni och Muşata

| — | Kommunen Hoceni, byarna Hoceni, Deleni, Oţeleni och Şişcani |
| --- | --- |

—

Kommunen Hoceni, byarna Hoceni, Deleni, Oţeleni och Şişcani

| — | Kommunen Vutcani, byarna Vutcani och Mălăieşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Vutcani, byarna Vutcani och Mălăieşti

1.3.   Länet Neamţ

| — | Kommunen Bozieni, byarna Bozieni och Cuci |
| --- | --- |

—

Kommunen Bozieni, byarna Bozieni och Cuci

1.4.   Länet Bacău

| — | Kommunen Săcuieni, byn Săcuieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Săcuieni, byn Săcuieni

| — | Kommunen Prăjeşti, byn Prăjeşt |
| --- | --- |

—

Kommunen Prăjeşti, byn Prăjeşt

| — | Kommunen Traian, byarna Traian, Bogdăneşti och Hertioana |
| --- | --- |

—

Kommunen Traian, byarna Traian, Bogdăneşti och Hertioana

| — | Kommunen Tamaşi, byarna Chetriş och Gioseni |
| --- | --- |

—

Kommunen Tamaşi, byarna Chetriş och Gioseni

| — | Kommunen Horgeşti, byarna Horgeşti och Sohodor |
| --- | --- |

—

Kommunen Horgeşti, byarna Horgeşti och Sohodor

| — | Kommunen Parincea, byarna Parincea och Poieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Parincea, byarna Parincea och Poieni

| — | Kommunen Corbasca, byarna Corbasca, Scărişoara och Rogoaza |
| --- | --- |

—

Kommunen Corbasca, byarna Corbasca, Scărişoara och Rogoaza

| — | Kommunen Tatărăsti, byarna Tătărăşti, Gherdana och Drăgeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Tatărăsti, byarna Tătărăşti, Gherdana och Drăgeşti

| — | Kommunen Huruieşti, byarna Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti och Fundoaia |
| --- | --- |

—

Kommunen Huruieşti, byarna Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti och Fundoaia

| — | Kommunen Vultureni, byarna Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti och Godineştii de Jos |
| --- | --- |

—

Kommunen Vultureni, byarna Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti och Godineştii de Jos

| — | Kommunen Dealu Morii, byarna Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti och Calapodeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Dealu Morii, byarna Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti och Calapodeşti

| — | Kommunen Găiceana, byarna Găiceana, Arini och Popeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Găiceana, byarna Găiceana, Arini och Popeşti

| — | Kommunen Răchitoasa, byarna Răchitoasa, Buda, Burdusaci och Putini |
| --- | --- |

—

Kommunen Răchitoasa, byarna Răchitoasa, Buda, Burdusaci och Putini

| — | Kommunen Motoşeni, byarna Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni och Poiana |
| --- | --- |

—

Kommunen Motoşeni, byarna Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni och Poiana

| — | Kommunen Glăvăneşti, byarna Glăvăneşti och Frumuşelu |
| --- | --- |

—

Kommunen Glăvăneşti, byarna Glăvăneşti och Frumuşelu

| — | Kommunen Podu Turcului, byarna Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu och Bălăneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Podu Turcului, byarna Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu och Bălăneşti

| — | Kommunen Faraoani, byn Faraoani |
| --- | --- |

—

Kommunen Faraoani, byn Faraoani

| — | Kommunen Cleja, byn Cleja |
| --- | --- |

—

Kommunen Cleja, byn Cleja

| — | Kommunen Parava, byarna Parava och Drăguşani |
| --- | --- |

—

Kommunen Parava, byarna Parava och Drăguşani

| — | Kommunen Orbeni, byarna Orbeni och Scurta |
| --- | --- |

—

Kommunen Orbeni, byarna Orbeni och Scurta

| — | Kommunen Valea Seacă, byarna Valea Seacă och Cucova |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Seacă, byarna Valea Seacă och Cucova

| — | Kommunen Sascut, byarna Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut-Sat och Schineni |
| --- | --- |

—

Kommunen Sascut, byarna Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut-Sat och Schineni

| — | Kommunen Răcăciuni, byn Răcăciuni |
| --- | --- |

—

Kommunen Răcăciuni, byn Răcăciuni

1.5.   Länet Botoşani

| — | Kommunen Frumuşica, byarna Frumuşica, Rădeni, Boscoteni och Viădeni-Deal |
| --- | --- |

—

Kommunen Frumuşica, byarna Frumuşica, Rădeni, Boscoteni och Viădeni-Deal

| — | Kommunen Prăjeni, byn Miletin |
| --- | --- |

—

Kommunen Prăjeni, byn Miletin

| — | Kommunen Flămânzi, byarna Flămânzi och Nicolae Bălcescu |
| --- | --- |

—

Kommunen Flămânzi, byarna Flămânzi och Nicolae Bălcescu

| — | Kommunen Hlipiceni, byn Hlipiceni |
| --- | --- |

—

Kommunen Hlipiceni, byn Hlipiceni

1.6.   Länet Iaşi

| — | Kommunen Cotnari, byarna Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia och Bahluiu |
| --- | --- |

—

Kommunen Cotnari, byarna Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia och Bahluiu

| — | Kommunen Cepleniţa, byarna Cepleniţa, Buhalniţa och Zlodica |
| --- | --- |

—

Kommunen Cepleniţa, byarna Cepleniţa, Buhalniţa och Zlodica

| — | Kommunen Scobinţi, byarna Scobinţi, Bădeni, Zagavia och Feteşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Scobinţi, byarna Scobinţi, Bădeni, Zagavia och Feteşti

| — | Kommunen Belceşti, byarna Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni och Satu Nou |
| --- | --- |

—

Kommunen Belceşti, byarna Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni och Satu Nou

| — | Staden Hârlău |
| --- | --- |

—

Staden Hârlău

| — | Kommunen Deleni, byarna Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia och Poiana |
| --- | --- |

—

Kommunen Deleni, byarna Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia och Poiana

| — | Kommunen Cucuteni, byarna Cucuteni, Băiceni och Săcăreşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Cucuteni, byarna Cucuteni, Băiceni och Săcăreşti

| — | Kommunen Todireşti, byarna Todireşti och Băiceni |
| --- | --- |

—

Kommunen Todireşti, byarna Todireşti och Băiceni

| — | Kommunen Ruginoasa, byarna Ruginoasa och Vascani |
| --- | --- |

—

Kommunen Ruginoasa, byarna Ruginoasa och Vascani

| — | Staden Târgu Frumos |
| --- | --- |

—

Staden Târgu Frumos

| — | Kommunen Ion Neculce, byarna Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești och Prigoreni și Războieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Ion Neculce, byarna Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești och Prigoreni și Războieni

| — | Kommunen Balş, byarna Balş, Boureni och Coasta Măgurii |
| --- | --- |

—

Kommunen Balş, byarna Balş, Boureni och Coasta Măgurii

| — | Kommunen Costeşti, byarna Costeşti och Giurgeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Costeşti, byarna Costeşti och Giurgeşti

| — | Kommunen Brăeşti, byarna Brăeşti, Albeşti, Cristeşti och Rediu |
| --- | --- |

—

Kommunen Brăeşti, byarna Brăeşti, Albeşti, Cristeşti och Rediu

| — | Kommunen Lungani, byarna Lungani, Goeşti, Crucea och Zmeu |
| --- | --- |

—

Kommunen Lungani, byarna Lungani, Goeşti, Crucea och Zmeu

| — | Kommunen Bălţaţi, byarna Bălţaţi, Sârca och Valea Oilor |
| --- | --- |

—

Kommunen Bălţaţi, byarna Bălţaţi, Sârca och Valea Oilor

| — | Kommunen Strunga, byarna Strunga och Criveşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Strunga, byarna Strunga och Criveşti

| — | Kommunen Roşcani, byarna Roşcani och Rădeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Roşcani, byarna Roşcani och Rădeni

| — | Kommunen Trifeşti, byn Trifeşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Trifeşti, byn Trifeşti

| — | Kommunen Andrieşeni, byarna Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele och Spineni |
| --- | --- |

—

Kommunen Andrieşeni, byarna Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele och Spineni

| — | Kommunen Bivolari, byarna Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti och Tabăra |
| --- | --- |

—

Kommunen Bivolari, byarna Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti och Tabăra

| — | Kommunen Ţigănaşi, byarna Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii och Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

Kommunen Ţigănaşi, byarna Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii och Mihail Kogălniceanu

| — | Kommunen Probota, byarna Probota och Perieni |
| --- | --- |

—

Kommunen Probota, byarna Probota och Perieni

| — | Kommunen Vlădeni, byarna Vlădeni, Alexandru cel Bun och Iacobeni |
| --- | --- |

—

Kommunen Vlădeni, byarna Vlădeni, Alexandru cel Bun och Iacobeni

| — | Kommunen Şipote, byarna Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou och Iazu Vechi |
| --- | --- |

—

Kommunen Şipote, byarna Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou och Iazu Vechi

| — | Kommunen Plugari, byarna Plugari, Oneşti och Borosoaia |
| --- | --- |

—

Kommunen Plugari, byarna Plugari, Oneşti och Borosoaia

| — | Kommunen Schitu Duca, byarna Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana och Dumitreştii Galăţii |
| --- | --- |

—

Kommunen Schitu Duca, byarna Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana och Dumitreştii Galăţii

| — | Kommunen Prisăcani, byarna Prisăcani, Moreni och Măcăreşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Prisăcani, byarna Prisăcani, Moreni och Măcăreşti

| — | Kommunen Costuleni, byarna Costuleni, Covasna, Hiliţa och Cozia |
| --- | --- |

—

Kommunen Costuleni, byarna Costuleni, Covasna, Hiliţa och Cozia

| — | Kommunen Comarna, byarna Comarna, Osoi, Curagău och Stânca |
| --- | --- |

—

Kommunen Comarna, byarna Comarna, Osoi, Curagău och Stânca

| — | Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului |
| --- | --- |

—

Kommunen Valea Lupului, byn Valea Lupului

| — | Kommunen Horleşti, byarna Horleşti och Bogdăneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Horleşti, byarna Horleşti och Bogdăneşti

| — | Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni och Corneşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Miroslava, byarna Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni och Corneşti

| — | Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea |
| --- | --- |

—

Kommunen Ciurea, byarna Ciurea och Hlincea

| — | Kommunen Bârnova, byarna Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan och Păun |
| --- | --- |

—

Kommunen Bârnova, byarna Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan och Păun

| — | Kommunen Tomeşti, byarna Tomeşti, Goruni, Chicerea och Vlădiceni |
| --- | --- |

—

Kommunen Tomeşti, byarna Tomeşti, Goruni, Chicerea och Vlădiceni

| — | Staden Iaşi, områdena Bucium och Copou |
| --- | --- |

—

Staden Iaşi, områdena Bucium och Copou

| — | Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni |
| --- | --- |

—

Kommunen Movileni, byarna Movileni, Potângeni och Iepureni

| — | Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăuteşti och Horleşti |
| --- | --- |

—

Kommunen Rediu, byarna Rediu, Breazu, Tăuteşti och Horleşti

| — | Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei och Dorobanţ |
| --- | --- |

—

Kommunen Aroneanu, byarna Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei och Dorobanţ

| — | Kommunen Răducaneni, byarna Isaiia, Bohotin, Răducăneni och Roşu |
| --- | --- |

—

Kommunen Răducaneni, byarna Isaiia, Bohotin, Răducăneni och Roşu

| — | Kommunen Moşna, byn Moşna |
| --- | --- |

—

Kommunen Moşna, byn Moşna

| — | Kommunen Cozmeşti, byarna Cozmeşti, Podolenii de Sus och Podolenii de Jos |
| --- | --- |

—

Kommunen Cozmeşti, byarna Cozmeşti, Podolenii de Sus och Podolenii de Jos

| — | Kommunen Gorban, byarna Gorban, Gura Bohotin och Podu Hagiului |
| --- | --- |

—

Kommunen Gorban, byarna Gorban, Gura Bohotin och Podu Hagiului

7.   Huvudsakliga druvsorter

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B – Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder Roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Bătută neagră N – Negru bătut, Zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Negru Aromat N

Ozana B

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Raluca B

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Şarba B

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – Sauvignon verde

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Merlot N – Bigney rouge

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

8.   Beskrivning av samband

Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Området i fråga är Rumäniens största vinregion. Där finns ett stort antal vinodlingar, från det i huvudsak kuperade området mellan de moldaviska Subkarpaterna, den karpatiska bågen, Prutdalen och lägre Siretdalen. I det avgränsade området finns nio vinodlingar: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui och Zeletin. I dessa vinodlingar ingår också åtta oberoende vinodlingscentra: Hlipiceni, Plugari och Probota i regionens norra del, Vaslui i den centrala delen, Griviţa och Nămoloasa i söder och Bozieni och Răcăciuni i väster.

Det avgränsade området innefattar vinodlingar från Hlipiceni (länet Botoşani) till Smârdan (länet Galaţi). Detta innebär att ekosystemskillnaderna mellan de norra och södra delarna är betydande, och detta återspeglas i det framställda vinets kvantitet och kvalitet.

Ekoklimatet med ett starkt östeuropeiskt inflytande är relativt soligt och varmt, med bristande tillgång till vatten.

Det soliga och varma klimatet är kombinerat med högre nivåer i fråga om de fleråriga genomsnittliga blomningstemperaturerna (18,5 – 19,5 °C), genomsnittstemperaturen i juli (21,4 °C), genomsnittstemperaturen i augusti (26,7 °C) osv.

Det genomsnittliga antalet dagar då temperaturen inte går under nollstrecket är 214, och perioden med aktiva dagliga genomsnittstemperaturer är 183 dagar lång. Växtperioden sträcker sig över 171 dagar.

Den genomsnittliga lägsta extremtemperaturen på vintern är –29,1 °C, men kan nå ända ner till –32,5 °C i Răcăciuni.

Det avgränsade området vilar på en plattform, och ytutjämningen ägde rum på monoklina, sedimentära bergarter från den miocena och pliocena perioden med en sydlig/sydostlig lutning. Utjämningen av de övre bergstopparna genom erosion inleddes under den postsarmatiska perioden, i riktning från norr till söder, och varade fram till den postvillafrankiska perioden. Samtidigt skedde en vertikal fragmentering, även denna från norr till söder, liksom en omfattande differentierad erosion. Detta resulterade i välutvecklade cuestalandskap (på sandsten och sarmatisk kalksten) och en uppdelning i fyra undertyper av platåer som motsvarar de tre delregionerna (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei och Podişul Bârladului, den senare med två andra undertyper).

Den berömde rumänske historikern och författaren Dimitrie Cantemir inkluderade en mycket informativ beskrivning i sin bok Descriptio Moldaviae: ”[L]andskapets alla övriga skatter överträffas av de ypperliga vinodlingarna, som sträcker sig i ett långt band mellan Cotnari och Donau. De är så produktiva att bara ett tunnland (omkring 50 kvadratmeter) ofta ger 400 till 500 vinenheter (40 l per enhet) ...” Han skrev också följande: ”Det ädlaste vinet är Cotnari ... Enligt min åsikt är det ädlare och bättre än europeiska viner.”

Lokala sorter uppkom under perioden före vinluskrisen, och särskilda sorter för varje vinodling togs också fram. En enkel odlingsmetod användes.

Arkeologiska fynd vittnar om att geto-dakerna odlade vin på stora områden, främst i den kuperade subkarpatiska regionen.

Från 1300-talet och framåt nämns vinodling allt oftare i historiska dokument. Den moldaviske prinsen Alexander I inrättade titlarna paharnic (bägarbärare) och pârcălab (borggreve) för vinodlingarna i Cotnari.

Den ungerske krönikören Anton Verancsiscs (1504–1573) skrev följande i samband med sin beskrivning av Transsylvanien, Moldavien och Valakiet (Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti): ”[Ö]verallt ses kullar täckta av vinodlingar, och vinerna – vare sig man vill ha dem kraftiga eller lena, torra eller söta, vita eller röda – är så goda och av så ädla sorter att man inte längre vill ha falerniska viner från Kampanien och föredrar dem vid en jämförelse.”

År 1646 skrev den katolske missionären Marcus Bandinus i sin Codex Bandinus: ”I hela den södra delen av Moldavien produceras så mycket vin att en hink (10 liter) kostar fyra cent i skördetid och sex eller sju på vintern.”

Produktuppgifter

I området produceras många olika viner – alltifrån torra till söta, starkvin, vitvin, rosévin och rödvin – och de utgör en relativt väl avgränsad grupp inom de rumänska vinerna.

Det rör sig i allmänhet om lätta viner som inte är alltför extraktiva och som har en måttlig alkoholhalt. De är något syrliga i områdets norra del, med en ”topp” i fråga om syrligheten i den centrala delen, där den naturliga syrligheten (vinsyra) kan nå 11 – 12 gram vinsyra per liter under vissa år, vilket gör detta till ett utmärkt område för produktion av mousserande kvalitetsviner. När det gäller färgen på de framställda vinerna varierar de röda från ljusrött i den norra delen av området till djuprött i söder.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Villkor för saluföring

| | Rättslig ram: |
| --- | --- |

Rättslig ram:

| | I nationell lagstiftning |
| --- | --- |

I nationell lagstiftning

| | Typ av ytterligare villkor: |
| --- | --- |

Typ av ytterligare villkor:

| | Kompletterande bestämmelser om märkning |
| --- | --- |

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på den geografiska beteckningen får anges på etiketten tillsammans med Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului eller Terasele Siretului, under förutsättning att minst 85 % av druvorna har producerats i det angivna området.

Bestämmelser avseende bearbetning utanför det avgränsade området

| | Rättslig ram: |
| --- | --- |

Rättslig ram:

| | EU-lagstiftning |
| --- | --- |

EU-lagstiftning

| | Typ av ytterligare villkor: |
| --- | --- |

Typ av ytterligare villkor:

| | Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området |
| --- | --- |

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

De druvor som används för tillverkning av vin med den geografiska beteckningen får bearbetas i samma administrativa och territoriella enhet där de skördas eller i en angränsande administrativ territoriell enhet (län), även i de fall då den senare ligger inom ett avgränsat geografiskt område som omfattas av en angränsande geografisk beteckning. Druvor som skördas av en vinodlare i länet Vaslui får därmed bearbetas i länet Vrancea, vilket innebär att produkternas spårbarhet kan garanteras.

Länk till produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---