# Eiropas Savienības C 290/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 290 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 29. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 290

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 29. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par karu Ukrainā un tā ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES rīcības plāns laikposmam pēc Covid-19: labāka atveseļošanās ar sporta palīdzību (pašiniciatīvas atzinums) | 6 |
| 2022/C 290/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauns brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību un ieguldījumu nolīgumu satvars, kas garantē pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos un nodrošina sabiedrības informētību (pašiniciatīvas atzinums) | 11 |
| 2022/C 290/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kādiem jābūt nosacījumiem, lai enerģētikas pārkārtošana un pāreja uz mazoglekļa ekonomiku būtu sociāli pieņemama?(Izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma) | 22 |
| 2022/C 290/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES civilās aizsardzības konsolidācija: Kā uzlabot ES spēju reaģēt uz ārkārtējiem notikumiem, tostarp ārpus savas teritorijas(izpētes atzinums pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma) | 30 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

Interactio

2022/C 290/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par karu Ukrainā un tā ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi

1

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

Interactio

2022/C 290/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES rīcības plāns laikposmam pēc Covid-19: labāka atveseļošanās ar sporta palīdzību (pašiniciatīvas atzinums)

6

2022/C 290/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Jauns brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību un ieguldījumu nolīgumu satvars, kas garantē pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos un nodrošina sabiedrības informētību (pašiniciatīvas atzinums)

11

2022/C 290/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kādiem jābūt nosacījumiem, lai enerģētikas pārkārtošana un pāreja uz mazoglekļa ekonomiku būtu sociāli pieņemama?(Izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

(Izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

22

2022/C 290/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES civilās aizsardzības konsolidācija: Kā uzlabot ES spēju reaģēt uz ārkārtējiem notikumiem, tostarp ārpus savas teritorijas(izpētes atzinums pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

(izpētes atzinums pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

30

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022. |
| 2022/C 290/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojums. ES spēja rīkoties un rīcības brīvība(COM(2021) 750 final) | 35 |
| 2022/C 290/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz prasībām kredītriskam, kredīta vērtības korekcijas riskam, operacionālajam riskam, tirgus riskam un pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD)) | 40 |
| 2022/C 290/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus ar mērķi novērst čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un groza Direktīvu 2011/16/ES(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS)) | 45 |
| 2022/C 290/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS)) | 52 |
| 2022/C 290/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas direktīvas(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)), un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas regulas(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD)) | 58 |
| 2022/C 290/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2015/760 groza attiecībā uz atbilstīgo aktīvu un ieguldījumu tvērumu, portfeļa sastāvu un diversifikācijas prasībām, naudas aizņemšanos un citiem fondu noteikumiem un attiecībā uz prasībām, kas attiecas uz atļauju piešķiršanu Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, to ieguldījumu politiku un darbības nosacījumiem(COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD)) | 64 |
| 2022/C 290/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropa Parlamenta un Padome regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD)) | 68 |
| 2022/C 290/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)(COM(2021) 615 final) | 73 |
| 2022/C 290/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek piemērota 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi(COM(2021) 592 final) | 81 |
| 2022/C 290/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Atjaunotais ES rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam(COM(2021) 591 final) | 90 |
| 2022/C 290/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei(COM(2021) 761 final) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (COM(2021) 762 final) | 95 |
| 2022/C 290/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas universitāšu stratēģiju(COM(2022) 16 final) un Priekšlikums Padomes ieteikumam veidot tiltus efektīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā(COM(2022) 17 final) | 109 |
| 2022/C 290/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija) (COM(2021) 802- 2021/0426 (COD)) | 114 |
| 2022/C 290/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko groza Regulu (ES) 2021/1153 un Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1315/2013(COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD)) | 120 |
| 2022/C 290/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta (COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD)) | 126 |
| 2022/C 290/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā(COM(2021) 699 final) | 131 |
| 2022/C 290/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem(COM(2021) 345 final) | 137 |
| 2022/C 290/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) | 143 |
| 2022/C 290/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) | 149 |
| 2022/C 290/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS)) | 151 |
| 2022/C 290/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD)) | 152 |
| 2022/C 290/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD)) | 153 |
| 2022/C 290/28 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD)) | 154 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

Interactio

2022/C 290/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojums. ES spēja rīkoties un rīcības brīvība(COM(2021) 750 final)

(COM(2021) 750 final)

35

2022/C 290/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz prasībām kredītriskam, kredīta vērtības korekcijas riskam, operacionālajam riskam, tirgus riskam un pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

40

2022/C 290/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus ar mērķi novērst čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un groza Direktīvu 2011/16/ES(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

45

2022/C 290/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

52

2022/C 290/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju (COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas direktīvas(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD)), un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas regulas(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

58

2022/C 290/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2015/760 groza attiecībā uz atbilstīgo aktīvu un ieguldījumu tvērumu, portfeļa sastāvu un diversifikācijas prasībām, naudas aizņemšanos un citiem fondu noteikumiem un attiecībā uz prasībām, kas attiecas uz atļauju piešķiršanu Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, to ieguldījumu politiku un darbības nosacījumiem(COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD))

(COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD))

64

2022/C 290/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropa Parlamenta un Padome regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

68

2022/C 290/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)(COM(2021) 615 final)

(COM(2021) 615 final)

73

2022/C 290/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek piemērota 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi(COM(2021) 592 final)

(COM(2021) 592 final)

81

2022/C 290/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Atjaunotais ES rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam(COM(2021) 591 final)

(COM(2021) 591 final)

90

2022/C 290/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei(COM(2021) 761 final) Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā (COM(2021) 762 final)

(COM(2021) 761 final)

(COM(2021) 762 final)

95

2022/C 290/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas universitāšu stratēģiju(COM(2022) 16 final) un Priekšlikums Padomes ieteikumam veidot tiltus efektīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā(COM(2022) 17 final)

(COM(2022) 16 final)

(COM(2022) 17 final)

109

2022/C 290/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija) (COM(2021) 802- 2021/0426 (COD))

(COM(2021) 802- 2021/0426 (COD))

114

2022/C 290/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko groza Regulu (ES) 2021/1153 un Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1315/2013(COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD))

(COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD))

120

2022/C 290/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta (COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD))

(COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD))

126

2022/C 290/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā(COM(2021) 699 final)

(COM(2021) 699 final)

131

2022/C 290/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem(COM(2021) 345 final)

(COM(2021) 345 final)

137

2022/C 290/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

143

2022/C 290/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

149

2022/C 290/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

151

2022/C 290/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

152

2022/C 290/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

153

2022/C 290/28

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

CARE

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

154

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par karu Ukrainā un tā ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi

(2022/C 290/01)

| Juridiskais pamats | Reglamenta 35. pants |
| --- | --- |
| | Rezolūcija |
| Pieņemta plenārsesijā | 24.3.2022 |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 176/1/1 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 35. pants

Rezolūcija

Pieņemta plenārsesijā

24.3.2022

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

176/1/1

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (EESK)

| 1. | stingri nosoda vienpusējo agresiju pret Ukrainu, kas tiek īstenota pēc Krievijas Federācijas prezidenta pavēles, un Baltkrievijas režīma iesaistīšanos; uzsver, ka Krievijas militāro spēku iebrukums Ukrainā pārkāpj spēkā esošos starptautiskos noteikumus un nolīgumus un apdraud Eiropas un globālo drošību; turklāt iebrukums ir tiešā pretrunā galvenajam ES mērķim – veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Eiropas Savienību sniegt pilnu atbalstu, lai nodrošinātu, ka visi kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci tiek reģistrēti un izskatīti Starptautiskajā Krimināltiesā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godina milzīgo drosmi, ko parāda Ukrainas tauta, kura aizstāv Ukrainu pret Krievijas iebrucējiem; aicina brīvo pasauli visiem līdzekļiem atbalstīt tās cīņu par mieru un brīvību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Eiropas Savienību un tās līdzīgi domājošos starptautiskos partnerus palikt vienotiem, arī turpmāk visiem solidāri reaģēt uz šo neattaisnojamo un neizprovocēto karu un rast diplomātisku veidu, kā pārtraukt karadarbību; uzsver, ka ir vajadzīga diplomātiska rīcība, lai nekavējoties panāktu pamieru un veidotu patiesu miera procesu, kurā aktīvi piedalītos ES iestādes. Šiem dalībniekiem būtu arī jāpastiprina spiediens uz Krievijas režīmu, nekavējoties nosakot vēl citas sankcijas, un jāizmanto visi pārējie to rīcībā esošie instrumenti, lai nekavējoties apturētu Krievijas militāro darbību Ukrainas teritorijā, pilnībā atvilktu Krievijas bruņotos spēkus, atjaunotu mieru, drošību un stabilitāti ES austrumu kaimiņvalstīs un atbalstītu to valstu sabiedrības, kurām ar mums ir kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka Eiropas Savienībai un starptautiskajai sabiedrībai ir ārkārtīgi svarīgi, lai ar militāriem līdzekļiem netiktu mainītas nekādas robežas un lai agresors negūtu nekādu labumu. Ir jāievēro tiesiskums, nevis “stiprākā tiesības”, un jāpanāk, ka Ukrainai tiek izmaksātas pilnas reparācijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž atbalstu un piekrišanu galvenajiem vēstījumiem, kas pausti Eiropas Parlamenta 1. marta rezolūcijā par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, tostarp tajā ierosinātajiem pasākumiem, ar kuriem nekavējoties atbalstīt Ukrainu un tās iedzīvotājus cīņā par neatkarību un brīvību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to Eiropas uzņēmumu rīcību, kuri ir nolēmuši izstāties no Krievijas tirgus, un mudina arī citus uzņēmumus dot priekšroku cilvēcībai un solidaritātei, nevis īstermiņa ekonomiskām interesēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti pauž viennozīmīgu atbalstu Ukrainas, citu Austrumu partnerības valstu, proti, Moldovas un Gruzijas, kā arī visu ES dalībvalstu suverenitātei, neatkarībai un teritoriālajai integritātei to starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž dziļas sēras par visiem agresijas upuriem – bērniem, sievietēm un vīriešiem –, par pilsētu un infrastruktūras iznīcināšanu, par neizmērojamām cilvēku ciešanām un kaitējumu videi; pauž nožēlu, ka miljoniem cilvēku bijuši spiesti pamest mājas un meklēt patvērumu drošākās vietās Ukrainā vai kaimiņvalstīs; uzstāj, ka agresori ir jāsauc pie atbildības par saviem noziegumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina pastiprināt pasākumus Ukrainas pozīcijas un suverenitātes stiprināšanai, kā arī humānās darbības, kas var palīdzēt Ukrainas iedzīvotājiem iegūt piekļuvi pirmās nepieciešamības lietām, it īpaši ūdenim, pārtikai, zālēm un elektroenerģijai; aicina visas valdības darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu pārtikas piegādi un pārtikas nekaitīgumu, nogādājot pārtiku un tīru ūdeni karadarbības zonās; mudina Krieviju pavērt Ukrainas iedzīvotājiem iespēju piekļūt humānajai palīdzībai; brīdina, ka daudzi darba ņēmēji nesaņems algu un cilvēki nevarēs piekļūt saviem ietaupījumiem; šajā saistībā aicina veikt atbilstīgus tautsaimnieciskus pasākumus, lai nepieļautu ekonomikas sabrukumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē aktīvo nostāju, kādu ieņēmušas visu ES dalībvalstu valdības, it sevišķi Polijas, Ungārijas, Rumānijas, Bulgārijas un Slovākijas valdības, kā arī Moldovas valdība, kuras saglabā atvērtas savas robežas un nodrošina evakuācijas, pajumtes, ārkārtas palīdzības, medicīniskās palīdzības un patvēruma iespējas cilvēkiem, kuri bēg no kara Ukrainā un kuru vidū ir gan Ukrainas, gan citu valstu valstspiederīgie; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt papildu finansējumu šīm valstīm, jo tās ir pirmās, caur kurām Ukrainas bēgļi ieceļo Eiropas Savienībā, un mēnešiem ilgi tās arī paliks galvenās Ukrainas bēgļu mītnes valstis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti aicina izstrādāt tādu imigrācijas politiku, kas nodrošinātu, ka neviena valsts neuzņemas nesamērīgu slogu un ka šāds slogs tiek vienlīdzīgi sadalīts starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atbalsta ES apņemšanos palīdzēt bēgļiem no Ukrainas, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Eiropas solidaritāte ar bēgļiem un citiem, kas bēg no kara Ukrainā” (1), un uzsver, ka līdzekļiem, kurus var saņemt no “Kohēzijas rīcības bēgļu atbalstam Eiropā” un no REACT (2), vajadzētu būt elastīgiem un nekavējoties pieejamiem; atzinīgi vērtē to, ka ES jau ir aktivizējusi ES civilās aizsardzības mehānismu un izveidojusi kaimiņvalstīs loģistikas centrus, lai novirzītu palīdzību Ukrainai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē saviļņojošo solidaritāti, ko izrāda gan Eiropas Savienības, gan kaimiņvalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un neatlaidīgo darbu, ko tās veic kopš paša Krievijas militārās agresijas sākuma, un uzsver, ka ES finansiālais atbalsts ir jādara pieejams gan valdībām, gan pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas uz vietas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina solidāri un dalītā ES dalībvalstu atbildībā pilnībā īstenot Pagaidu aizsardzības direktīvu (kuru Eiropadome pēc Eiropas Komisijas priekšlikuma pirmo reizi aktivizēja 2022. gada 4. martā), garantējot visas direktīvā paredzētās tiesības, tostarp piekļuvi darba tirgum, mājoklim, veselības aprūpei, izglītībai un sociālajam atbalstam visiem, kuriem uz šādu aizsardzību ir tiesības, un gādājot, ka tiek pienācīgi apmierinātas neaizsargāto grupu, sevišķi bērnu, sieviešu, vecāka gadagājuma cilvēku un cilvēku ar invaliditāti, vajadzības; mudina uzņemošās valstis atbalstīt drošu humanitāro koridoru izveidi un to respektēšanu attiecībā uz visiem bēgļiem, kuri bēg no kara Ukrainā, neatkarīgi no viņu valstspiederības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka uzņēmējvalstīm var rasties grūtības ātri integrēt bēgļus savā darba tirgū; uzsver, ka ES ekonomikas spēj absorbēt cilvēku pieplūdumu no Ukrainas, ja pārmitināšana tiek pareizi vadīta; aicina izmantot tādus iekļaušanas mehānismus, kuros tiek ņemts vērā vecums un dzimums; aicina Eiropas Darba iestādi saskaņā ar savām pilnvarām uzraudzīt bēgļu integrāciju darba tirgū un regulāri ziņot par to; šajā nolūkā atgādina par sociālās un solidārās ekonomikas potenciālu labklājības valsts pakalpojumu ietvaros saglabāt darbvietas un pat palielināt to skaitu arī krīzes laikā un mudina dalībvalstis rast risinājumus, kā uzlabot Ukrainas bēgļu integrāciju savā darba tirgū; atzīst sieviešu un bērnu īpašo situāciju konflikta zonās un pēc ierašanās uzņēmējvalstīs, tostarp ekspluatācijas un ar dzimumu saistītas vardarbības – it īpaši seksuālas vardarbības un cilvēku tirdzniecības – risku; pieņem zināšanai, ka Eiropas Migrācijas forums turpinās uzraudzīt un ņemt vērā to Ukrainas pilsoņu situāciju, kuriem piešķirta pagaidu aizsardzība Eiropas Savienībā vai kuriem ir tiesības šādu statusu pieprasīt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa palielināt atbalstu Ukrainas pilsoniskajai sabiedrībai gan Ukrainā, gan ārpus tās; uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jāapsver iespēja iesaistīt Ukrainas pilsonisko sabiedrību visās ar Ukrainu saistītajās diskusijās; Ukrainas pilsoniskā sabiedrība būs tieši iesaistīta kara seku mazināšanā un valsts sociālekonomiskās struktūras atjaunošanā; šajā kontekstā EESK aicina konsolidēt un uzlabot pašreizējās finansēšanas shēmas, kas paredzētas pilsoniskās sabiedrības atbalstam Ukrainā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pēc nesenajiem EK priekšsēdētājas paziņojumiem aicina ES iestādes un visas dalībvalstis pilnībā sadarboties ar Ukrainu un atvērt Ukrainai visus attiecīgos ES fondus un programmas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ES iestādes pēc iespējas drīzāk sākt konkrētu dialogu ar Ukrainu par valsts pievienošanās procesu Eiropas Savienībai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un pamatojoties uz sasniegto, un nekavējoties sniegt finansiālu atbalstu, lai Ukrainai nodrošinātu humāno palīdzību, kā arī mudina sākt tādu pašu dialogu arī ar citām valstīm, kas savu nākotni saista ar ES, piemēram, Gruziju un Moldovu, lai šīm valstīm garantētu stabilitāti un vienlīdzīgu attieksmi. Tas būtu jāveic tā, lai nekaitētu pašreizējam Rietumbalkānu pievienošanās procesam; tikmēr aicina turpināt darbu pie Ukrainas integrācijas ES vienotajā tirgū saskaņā ar asociācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž dziļas bažas par Krievijas valdības plaši izvērsto propagandu un dezinformāciju, ar ko tā cenšas attaisnot un maskēt savu agresiju pret Ukrainu; šajā saistībā uzsver, ka jāstiprina ES noturība pret kiberuzbrukumiem un jāizstrādā globāla stratēģija dezinformācijas apkarošanai; šajā ziņā Eiropas Savienībai jāuzņemas globāla līdera loma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver nepieciešamību atbalstīt neatkarīgu Krievijas un Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un žurnālistus un saglabāt atvērtus kanālus, pa kuriem ar viņiem sazināties; asi nosoda represiju vilni Krievijā, kā arī miermīlīgo protestētāju arestus, plašsaziņas līdzekļu apklusināšanu un pilsoniskās sabiedrības viedokļa apspiešanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina īstenot kopīgus solidaritātes pasākumus, lai boikotētu produktus un pakalpojumus no Krievijas; uzsver, ka ir jāpārtrauc sadarboties ar tiem Krievijas uzņēmumiem un organizācijām, kas atbalsta Putina politiku; nosoda centienus jebkāda veida labuma gūšanas nolūkā apiet kolektīvās boikota darbības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzīst, ka karš un visi ar to saistītie pasākumi, proti, sankcijas, uz dalībvalstīm un kaimiņvalstīm atstās sociālekonomisku ietekmi, kam Eiropas Savienībai ir jābūt gatavai; uzsver, ka krīze parāda nepieciešamību stiprināt iekšējo tirgu un tā darbību; norāda, ka ir svarīgi kompensēt zaudējumus tiem Eiropas uzņēmumiem, kurus ietekmē sankcijas, un ka jāveic rūpīga sankciju ietekmes analīze, lai sagatavotos mazināt ekonomiskās un sociālās sekas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka vairākas rūpniecības nozares izjutīs smagu ietekmi; uzsver, ka līdztekus enerģijai Eiropas Savienība no Krievijas un Ukrainas importē nozīmīgu daļu metālu, piemēram, niķeli, varu un dzelzi, un tādas būtiskas izejvielas kā neons, palādijs, titāns un platīns, kas ir kritiski svarīgas vairākās stratēģiskās nozarēs, tostarp aizsardzības nozarē un mikroshēmu ražošanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka jāpaātrina Eiropas stratēģiskās un tehnoloģiskās autonomijas pilnveidošana, un aicina ES līderus apstiprināt savu vienotību un apņēmību padarīt Eiropas Savienību par neatkarīgāku un suverēnāku spēku, uzlabojot mūsu aizsardzības spējas un ierobežojot mūsu atkarību enerģijas, kritiski svarīgu izejvielu un pārtikas jomā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ir svarīgi samazināt ES enerģētisko atkarību no trešām valstīm, īpaši no Krievijas; aicina izstrādāt dzīvotspējīgu plānu enerģijas avotu dažādošanai dalībvalstu energoresursu struktūrā un atzinīgi vērtē attiecīgos priekšlikumus, kas ietverti Versaļas deklarācijā (3); atzīst, ka energoapgādes drošību un ilgtspēju var pilnībā panākt tikai ilgtermiņā, veicinot mazoglekļa un bezoglekļa enerģijas avotu izmantošanu un vairāk izmantojot vietējus, atjaunīgus energoavotus; iestājas par ieguldījumu paātrināšanu pētniecībā ar mērķi izstrādāt jaunas, tīras tehnoloģijas, lai nodrošinātu noturīgu un ilgtspējīgu ES energosistēmas nākotni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir jādiferencē dalībvalstu fiskālās stratēģijas, lai saglabātu parāda atmaksājamību, īpaši dalībvalstīs ar lielu valsts parādu. Dalībvalstīm ar zemu un vidēju parāda līmeni par prioritāti būtu jānosaka publisko investīciju paplašināšana; norāda, ka publisko investīciju paplašināšanu ir svarīgi noteikt par prioritāti, lai uzlabotu ES ekonomikas noturību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par ārkārtas situāciju nozīmīgos transporta nozares segmentos un mudina Komisiju, kad tā izstrādā krīzes pagaidu regulējumu, kas minēts paziņojumā “Repower EU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (4), pienācīgu uzmanību veltīt transporta nozares krīzei, kuru izraisījušas ārkārtīgi augstas degvielas un elektroenerģijas izmaksas, kā arī aicina ievērot piesardzību, mīkstinot regulatīvās procedūras, lai nodrošinātu, ka tādējādi netiek vājināti sociālie un vides standarti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka konfliktam neizbēgami būs smagas sekas ES lauksaimniecības pārtikas nozarē, kam būs vajadzīgs papildu atbalsts; šajā nolūkā uzsver, ka Eiropas Savienībai jāstiprina apņēmība izveidot ilgtspējīgas pārtikas sistēmas, vienlaikus garantējot kvalitatīvas pārtikas pieejamību ikvienam; piemēram, Eiropas Savienībai ir jāuzlabo sava nodrošinātība ar pārtiku, samazinot atkarību no svarīgāko lauksaimniecības produktu un izejvielu importa; turklāt patērētāji visās ES dalībvalstīs saskarsies ar ievērojamu pārtikas un enerģijas cenu pieaugumu, kas var paaugstināt nabadzības līmeni Savienībā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Ukraina un Krievija ir nozīmīgas vairāku lauksaimniecības produktu, piemēram, graudu un eļļas augu, eksportētājas; norāda, ka eksporta traucējumi no šīm valstīm globālā mērogā jau ir radījuši milzīgu lauksaimniecības preču cenu pieaugumu un ka sekas sevišķi izjūt pasaules nabadzīgākās valstis un visvairāk cieš vistrūcīgākie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka kara ietekme nedrīkstētu kaitēt klimatrīcībai un ilgtspējai – mērķiem, kas paredzēti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kura pirmām kārtām ir programma mieram, drošībai un nabadzības mazināšanai; norāda, ka ir nepieciešams turpināt ceļu uz ANO 2030. gada programmu un taisnīgu pārkārtošanos ar Eiropas zaļā kursa palīdzību, jo izņēmuma atkāpes var piešķirt tikai uz ierobežotu laiku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka konflikta ekoloģiskā ietekme, ko izraisa bombardēšana, naftas/gāzes noplūde, incidenti ķīmiskajās rūpnīcās vai kodolspēkstacijās, raisa lielas bažas gan Ukrainas, gan ES iedzīvotājos; uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāpalīdz aizsargāt un atjaunot vidi pēc kara radītajiem postījumiem un jāievieš sankcijas par noziegumiem pret vidi, jo tiem neizbēgami būs ilgstošas sekas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir jāsaglabā solidaritāte un jāturpina izstrādāt kopīgu Eiropas atbildi, lai dalītu ekonomiskās ietekmes slogu, un ierosina izveidot elastīgu Eiropas instrumentu; konstatē, ka visvairāk skartajām valstīm var būt nepieciešams apstrādāt vai pārskatīt nacionālos atveseļošanas un noturības plānus, īpaši tāpēc, ka pastāv biedējošs stagflācijas risks; apzinās, ka iebrukums Ukrainā tieši ietekmēs visas ES dalībvalstis un to pilsoņus un ka cilvēciskā cena un ietekme uz ukraiņiem būs neizmērojama, tāpēc ir vajadzīga gan ES iekšējā solidaritāte, gan ES ilgtermiņa solidaritāte ar Ukrainu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē Versaļas deklarācijā (5) pausto apņemšanos pastiprināti izmantot Eiropas Miera mehānisma instrumentu; uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jātiecas uz stingrāku politisko integrāciju, kura atbalstītu kopīgu ārpolitiku, un aicina dalībvalstis nekavējoties sākt darbu, lai ieviestu patiesi kopēju un efektīvu aizsardzības sistēmu, kas ievērojami stiprinātu Eiropas spēju pašai sevi aizstāvēt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka atomelektrostaciju okupācija rada bažas par kodoldrošību vietējiem iedzīvotājiem un Eiropai kopumā, un aicina pilnībā sadarboties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, lai uzraudzītu situāciju un nepieļautu radioaktīvo vielu noplūdi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka politiskajiem līderiem ir jābūt atklātiem saziņā ar ES iedzīvotājiem un jāskaidro kara izmaksas; norāda, ka miers nav par velti un ka mums visiem ir jāmaksā šī cena, kas jāsadala starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES un tās dalībvalstis sagatavot pienācīgu palīdzības un atveseļošanas plānu Ukrainai, lai atbalstītu Ukrainas ekonomiku un iznīcinātās infrastruktūras atjaunošanu; uzsver, ka Krievijas Federācijai ir jāuzņemas atbildība par Ukrainas infrastruktūras, tostarp civilo un dzīvojamo ēku, iznīcināšanu, kā arī par ievērojamiem saimnieciskiem zaudējumiem, un ka tai būs jāatlīdzina zaudējumi, ko radījusi tās agresīvā rīcība; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apņemas cieši uzraudzīt situāciju, veicinot informācijas apmaiņu par Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstu uz vietas un ar savu pastāvīgo dialoga mehānismu palīdzību sekmējot patiesu dialogu ar Ukrainas pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp darba devēju organizācijām un arodbiedrībām; apņemas uzraudzīt bēgļu situāciju gan uz vietas, gan kaimiņvalstīs, sniedzot pilnīgu atbalstu Ukrainas tautai. |
| --- | --- |

38.

Briselē, 2022. gada 24. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 107 final – “Eiropas solidaritāte ar bēgļiem un citiem, kas bēg no kara Ukrainā”.

1

(2)  COM(2022) 109 final – “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)”.

2

CARE

(3)  Versaļas deklarācija, pieņemta 2022. gada 10.–11. martā valstu un valdību vadītāju neformālajā sanāksmē https://www.consilium.europa.eu/media/54773/20220311-versailles-declaration-en.pdf.

3

(4)  COM(2022) 108 final – “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai”.

4

REPowerEU

(5)  Versaļas deklarācija, pieņemta 2022. gada 10.–11. martā valstu un valdību vadītāju neformālajā sanāksmē https://www.consilium.europa.eu/media/54773/20220311-versailles-declaration-en.pdf.

5

---

ATZINUMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES rīcības plāns laikposmam pēc Covid-19: labāka atveseļošanās ar sporta palīdzību”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 290/02)

| Ziņotājs: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Pilnsapulces lēmums | 23.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 7.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 24.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 148/0/0 |

Pilnsapulces lēmums

23.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

7.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

24.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

148/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pēc ilgā pandēmijas perioda, kas ir nopietni ietekmējis visu sporta nozari un it īpaši tautas sporta apvienības un novedis pie daudzu objektu slēgšanas, ir vajadzīga stratēģiska pieeja, lai atjaunotu un atzītu sporta un fiziskās aktivitātes vērtīgumu noturīgākas un ilgtspējīgākas sabiedrības veidošanā. Šāds lēmums būtu jāiekļauj daudz plašākajā ekonomikas un sociālās atveseļošanas procesā, cenšoties noteikt mērķus, kas ļautu stiprināt sporta nozares spēju reaģēt uz krīzēm, kuras sabiedrību skar arvien biežāk. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sports un fiziskā aktivitāte būs jāintegrē ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijās un jāveido plašākas starpnozaru saiknes, it īpaši ar sabiedrības veselību, izglītību un sociālo iekļaušanu. Sports ir ceļš uz sociālo, ekonomisko un vides ilgtspēju, kas veicina atveseļošanu, radot jaunas nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas, kuru pamatā ir sports. Vēl būs svarīgi, iesaistot sociālos partnerus, veicināt sociālo dialogu par labbūtību un fizisko aktivitāti darbavietā. Tādēļ EESK aicina veikt pētījumus, kas parādītu saikni starp sportošanu un iedzīvotāju vispārējo labbūtību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpat kā skolā un dažādos izglītības posmos tiek mācīts, kā tikt galā ar kādu uzdevumu, kā mācīties un augt, meitenēm un zēniem ir jāmāca par dažādiem ķermeņa pratības aspektiem. Atsākt fizisko audzināšanu skolā ar rotaļām, atpūtas pasākumiem un daudzdisciplīnu pieeju nozīmē radīt ne ar ko nesalīdzināmu instrumentu, kas palīdzēs gūt rezultātus, veicināt nepiespiestu atmosfēru, līdzāspastāvēšanu un it īpaši panākumus mācībās, kā arī popularizēt veselīgu dzīvesveidu. Tas nozīmē atzīt, ka sports un fiziskā aktivitāte ir tikpat vērtīgi kā citi mācību priekšmeti, it īpaši jaunās paaudzes izglītībā, turklāt īpaši jāpievēršas iekšzemes teritorijām un nelabvēlīgā situācijā esošiem apgabaliem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lisabonas līgumā tika iezīmēta sporta sociālās un ekonomiskās vērtības Eiropas dimensija. Pēc ārkārtas situācijas veselības jomā ES politikā ir jāpadara redzamākas tās vērtības, ko pārstāv sports un fiziskā aktivitāte, kā arī pilnībā jāatzīst to nozīme līdzvērtīgi citām ES politikas jomām. Tātad ir vajadzīga ne tikai kohēzijas politika, bet arī pilnvērtīgs emancipācijas process, proti, redzējums par īstenu sporta jomas pārkārtošanu, kurā tiek atzīts, cik vērtīga ir sporta ietekme uz cilvēku labbūtību un dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tāpēc ir lietderīgi: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | iekļaut sporta deprivācijas rādītāju, proti, rādītāju par atstumtību no nepieciešama labuma jeb tiesībām uz sporta nodarbībām, to Eurostat rādītāju sarakstā, ar kuriem mēra materiālo nenodrošinātību; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | panākt, lai sporta nozarei būtu pieejami visi gan tieši, gan netieši pārvaldītie ES līdzekļi 2021.–2027. gadam, uzskatot sportu un fizisko aktivitāti par ieguldījumu kopienu individuālajā un kolektīvajā labbūtībā; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | programmā Erasmus+ palielināt to finansējuma daļu, kas paredzēta sportam un starpnozaru sadarbībai, tostarp sportam. Tā kā finansējums sportam ir ievērojami samazināts, finansējums būtu jāpiešķir ne tikai no kohēzijas fondiem, bet arī no līdzekļiem, kas paredzēti dažādiem Atveseļošanas fonda segmentiem. Turklāt būtu vēlams labāk pārdalīt līdzekļus starp augstas veiktspējas profesionālo sportu un tautas sportu; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | izstrādāt plānus, tostarp krīžgatavības plānus, lai palīdzētu sporta nozarei krīzes un ārkārtas situācijās (ekonomikas, sociālajā un veselības jomā), izmantojot arī nepieciešamos administratīvās vienkāršošanas pasākumus, lai novērstu birokrātijas slogu, kas gulstas it īpaši uz tautas sporta klubiem. Tāpēc par prioritāti jāizvirza galvenokārt atbalsts tautas sportam, jo tieši tas ne tikai veicina būtisku starpkultūru mijiedarbību, bet arī pilda cilvēku ar invaliditāti un nestabilā un mazaizsargātā situācijā esošu cilvēku iekļaušanas funkciju; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | virzoties uz šiem mērķiem vietējā līmenī, veicināt atbalstu aktīva pilsoniskuma tīkliem, izmantojot partnerības un kopīgus projektus starp publisko politiku un tīkliem, lai aktivizētu sociālās inovācijas veidus, izmantojot dalītas pārvaldības un cirkulārās subsidiaritātes pieredzi; veicināt sociālo partneru un organizāciju līdzdalību. |
| --- | --- |

1.5.5.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Uz ieilgušās pandēmijas fona, kas turpina būt pārbaudījums sabiedrībai un liek cīnīties par cilvēku dzīvības glābšanu un iztikas līdzekļu saglabāšanu, nedrīkst aizmirst, ka sabiedrība atrodas izvēļu priekšā, kas noteiks ES sociālekonomisko sistēmu nākotni un ES iedzīvotāju dzīvi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ārkārtas situācija veselības jomā ir parādījusi, ka sabiedrību nomācošo problēmu daudzdimensionālā rakstura dēļ nav iespējams sasniegt tādu noturības līmeni, kas spētu pilnībā pasargāt ES sociālekonomiskās sistēmas. Ir jārīkojas, lai mūsu sabiedrību padarītu noturīgu pret krīzēm un spējīgu pielāgoties pārmaiņām, veicinot tādus noturības modeļus, kuru pamatā ir spēja prognozēt krīzes un ar piemērotiem “instrumentiem” stāties tām pretī. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Koronavīrusa pandēmija ir mainījusi ekonomisko, sociālo un veselības perspektīvu turpmākajiem gadiem, un līdz ar to ir mainījusies arī pieeja attīstības un kohēzijas stratēģijām. Tagad mums jāizvēlas, vai turpināt darīt to, ko esam darījuši līdz šim, vai arī mainīt un pielāgot attīstības un kohēzijas politikas pamatā esošo paradigmu, ņemot vērā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma atklātās problēmas un gūto pieredzi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Visā Eiropā Covid-19 krīze ir devusi smagu triecienu sporta jomai kopumā, taču jāuzsver, ka vislielākās problēmas un izaicinājumi skāruši tautas sportu. Krīzes ietekme sportā galvenokārt ir skārusi jauniešus, ierobežojot viņu “tiesības” nodarboties ar sportu un fiziskām aktivitātēm. Veselības krīze tāpat ir atstājusi ietekmi uz visu sporta apvienību sektoru un sporta industriju, un tās sekas šo jomu atveseļošanā izpaudīsies arī vidējā termiņā. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Sporta nozīme attīstības un kohēzijas procesos

| 3.1. | Sports ļauj pilsoniskajai sabiedrībai konstruktīvi izmantot savas spējas un bagātina to ar pozitīvām vērtībām unikālā un daudzdimensionālā veidā, kas sekmē fizisko un garīgo labbūtību un mazina sociālās problēmas, pateicoties savai spējai vienot kultūras ziņā atšķirīgas kopienas. Šajā atzinumā izklāstītajos apstākļos sports ir sociālās, ekonomiskās un vides ilgtspējas sekmētājs; tas palīdz reģioniem un apgabaliem reģenerēties, vairo to pievilcību un veicina atveseļošanu, ļaujot radīt jaunas darba un uzņēmējdarbības iespējas saistībā ar sportu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ekonomikas aspektā sports var stimulēt jaunu uzņēmējdarbības virzienu uzsākšanu vai esošo darbību nostiprināšanu, veicinot sociālo un tehnoloģisko inovāciju; ar sporta starpniecību var tikt radītas jaunas darba iespējas, tostarp izmantojot formālu un neformālu jauniešu apmācību; sports ir līdzeklis, ar kuru var uzlabot un stiprināt darbinieku veselību un prasmes, un, tā kā tas galvenokārt balstās uz cilvēku līdzdarbību, tas ir efektīva svira darbvietu radīšanai vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Attiecībā uz sociālo dimensiju sportam ir raksturīga spēja mijiedarboties ar plašu sociālo grupu loku, pārvarēt atšķirības un vienot vietējās kopienas, kā arī iesaistīt sabiedrības dzīvē nestabilās un neaizsargātās situācijās esošās sociālās grupas. Turklāt sporta projekti var sekmēt sociālo revitalizāciju teritorijās ar nelabvēlīgiem apstākļiem, piemēram, pilsētu nomalēs, lauku apvidos un ES reģionu iekšzemes teritorijās. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Attiecībā uz vides dimensiju sports ir stratēģisks instruments to mērķu sasniegšanai, kas nosprausti kā atbilde uz izaicinājumiem cīņā pret klimata pārmaiņām. Sports ir instruments, ar ko veicināt ilgtspējīgu mobilitāti un pilsētvides pārveidi saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām. Ja sporta infrastruktūru pārbūvēs par gandrīz nulles enerģijas sporta objektiem (Nearly Zero-Energy Sports Facilities) (1), tā palīdzēs sasniegt vides ilgtspējas mērķus un pavērs iespēju rīkot pasākumus ar mazu oglekļa pēdas nospiedumu. Visbeidzot, sporta pasākumi ir lielisks līdzeklis, lai popularizētu un izplatītu pozitīvus vēstījumus par vides jautājumiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Neraugoties uz to, ka visās svarīgākajās pārvalstiskajās stratēģijās (Programma 2030. gadam, Kohēzijas politika 2021.–2027. gadam, Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Globālais fiziskās aktivitātes rīcības plāns 2018.–2030. gadam), sports ir minēts kā prioritārs instruments, ar kura palīdzību sasniegt attīstības, ilgtspējas un kohēzijas mērķus, diemžēl jākonstatē, ka daudzās dalībvalstīs šāda pieeja vēl nav pilnībā ieviesta: sportam un sporta aktivitātēm bieži vien joprojām tiek atvēlēta brīvā laika pavadīšanas un atpūtas funkcija. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Attiecībā uz sportu Covid-19 ārkārtas situācija nozīmē, ka krīze samazinās sporta aktivitātes vai padarīs tās neiespējamas. Ja netiks veikti konkrēti un inovatīvi pasākumi, ar kuriem efektīvi pārvarēt problēmas un rast risinājumus, ķēdes reakcijai attiecībā uz sporta sociālo un ekonomisko dimensiju būs postoša ietekme, jo tiks ierobežotas dažas būtiskas darbības, kas nodrošina cilvēku dzīves kvalitāti, labbūtību un veselību. Šī situācija ne tikai apdraudēs daudzu sporta jomā darbojošos struktūru, apvienību un uzņēmumu “izdzīvošanu”, bet arī radīs sociālas problēmas saistībā ar cilvēku dzīves kvalitāti un ekonomiska rakstura problēmas, jo vairs nebūs ienākumu avota tiem, kas no šīm darbībām gūst iztiku. Tāpat krīzes izraisīto ekonomisko grūtību dēļ daudzi cilvēki nespēs segt sporta aktivitāšu izmaksas sev vai saviem bērniem, un tas negatīvi ietekmēs fizisko labbūtību un veselību. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dažām iedzīvotāju grupām, kas atrodas mazaizsargātā situācijā, piemēram, personām ar invaliditāti, sporta deprivācijas risks vēl vairāk saasinās jau tāpat kritiskās situācijas, kas dažās dalībvalstīs kļuvušas par sistēmiskiem ierobežojumiem. Runājot par garīgo veselību, pandēmija ir ievērojami samazinājusi specializēto pakalpojumu un nodaļu lietotāju, viņu ģimenes locekļu, darbinieku, pilsoņu un sporta apvienību aktīvu līdzdalību, liedzot cilvēkiem ar garīgas veselības problēmām nodarboties ar sportu kā līdzekli solidaritātē balstītu attiecību veidošanai un uzturēšanai, kuras palīdz novērst slimības dēļ radušos izolāciju un atstumtību. Kolektīvā labbūtība attiecas uz ikvienu, ne tikai uz aprūpētājiem un aprūpējamajiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ņemot vērā būtiskos sociālo kontaktu ierobežojumus, kas ir ievērojami ietekmējuši bērnus un jauniešus, būtu jāatjauno sporta un fizisko aktivitāšu, kā arī izglītības un apmācības iespējas, galveno uzmanību pievēršot nodarbību vietu drošumam bērnu un pusaudžu aizsardzības nolūkā. Sports ir sfēra, kurā katru dienu satiekas liels skaits bērnu un jauniešu, viņu instruktoru, tehnisko speciālistu un treneru. Šī vide ir viena no visvairāk aizsargājamām jomām sportojošo fiziskajai un garīgajai attīstībai, un tai ir vajadzīga īpaša politika, lai dotu viņiem iespēju izmantot visas priekšrocības, ko sports var sniegt aizsargātā vidē. Sports visiem nedrīkst nozīmēt sportu par katru cenu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Regulāra fiziskā aktivitāte ietekmē arī aktīvas vecumdienas, un tai var būt būtiska nozīme gados vecu cilvēku funkcionālo spēju un dzīves kvalitātes uzlabošanā. Turklāt, ja veci cilvēki vienlaikus ir iesaistīti sociālās un produktīvās darbībās, fiziskās aktivitātes ietekme palielinās. Tāpēc sportam ir preventīva loma, lai darba ņēmēji kļūtu par veselīgiem un mundriem pensionāriem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Lai izvērstu fiziskās aktivitātes pasākumus iespējami lielākam iedzīvotāju skaitam, ir vajadzīgas arī sociālas un sabiedriskas nozīmes inovācijas, kuru iniciatoriem vajadzētu būt pirmām kārtām organizētai pilsoniskajai sabiedrībai un sociālajiem partneriem. Būtiska nozīme ir ikdienas aspektiem, pārdomām par darba ņēmēju, studentu un skolēnu dienas ritmu, kā arī spējai iedomāties vietas, kur vecāki var nodarboties ar sportu vienlaikus ar saviem bērniem, kurus atveduši uz nodarbību. Pandēmija ir ļāvusi no jauna atklāt sporta zāli svaigā gaisā, un tas var veicināt inovatīvas tendences, piemēram, sportu pilsētas un lauku vidē ar mērķi revitalizēt telpu un kopīgi izmantot tās sniegto elastību. Nepieciešamība pēc sociālās inovācijas ir milzīga, ir jāatzīst tās vērtīgums un tā jāstimulē, lai nepieļautu, ka lielākajai daļai iedzīvotāju trūkst laika nodarboties ar sportu, pat ja viņi to vēlētos. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Izstrādājot kolektīvās programmas darba ņēmēju un visu iedzīvotāju labā, būtu jāuzsver vietējo privāto objektu (sporta centru) nozīme, jo tiem ir visas iespējas strādāt ar uzņēmumiem un citām pilsoniskās sabiedrības organizāciju struktūrām (piemēram, izmitināšanas centriem cilvēkiem ar invaliditāti). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Šajā sakarā galvenais ir ieguldījums, ko veic pilsoniskā sabiedrība un visi sociālie partneri, kuri, stimulējot pilsonisko iesaisti un aktivizējot sociālo dialogu, var veicināt stratēģijas dzīves kvalitātes uzlabošanai darbavietā, tostarp koplīgumu ietvaros; ierosināt kampaņas ar mērķi aicināt darba ņēmējus pierakstīties sporta klubā un/vai sporta apvienībā; mudināt sporta nozares darbiniekus aizsargāt savas intereses; ieviest pārtraukumus darbā fiziskajām aktivitātēm. Būtu jāuzsver un jāstiprina veselības aprūpes speciālistu, kā arī skolotāju, kas strādā ar maziem bērniem, loma izpratnes veicināšanā un sporta popularizēšanā, lai veidotu jaunu kultūru, kā arī darba devēju stimulu nozīme sporta praktizēšanā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Attiecībā uz dzimumu dimensiju Eiropas harta par sieviešu tiesībām sportā (2) noteikti ir labs plāns darbam, kura mērķis ir turpmāk izglītot par atšķirībām, izmēģināt jaunas aktivitātes, turpināt dažādu dalībnieku dialogu un sadarbību, it īpaši par komunikācijas jautājumiem, kuriem jau ilgāku laiku ir raksturīgas ciešākas attiecības starp sievietēm un medijiem, veicināt cieņpilnu un uzmanīgu žurnālistikas valodu, sportu, kas vērsts pret jebkāda veida vardarbību, diskrimināciju un ekonomisko nevienlīdzību, kā arī arvien labvēlīgāku un iekļaujošāku kustību kultūru visiem sporta dalībniekiem un dalībniecēm. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Sports Programmā 2030. gadam

| 4.1. | Sports ir universāla valoda, kas vieno cilvēkus, tautas un kultūras; sporta vērtības ir universāluma un harmonijas vērtības. Sports ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību mūsu kopienas var pārveidot par apzinātākām un uz ilgtspēju orientētām “vidēm”; sports sniedz ieguldījumu Programmas 2030. gadam mērķu sasniegšanā, apliecinot cieņas, izpratnes, integrācijas un dialoga principus, veicinot indivīda attīstību un pašrealizāciju neatkarīgi no vecuma, dzimuma, izcelsmes, ticības un uzskatiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Neraugoties uz sporta kā Programmā 2030. gadam minēto principu īstenošanas atbalsta instrumenta acīmredzamo transversālo raksturu, ir skaidrs, ka no Programmas 2030. gadam 17 mērķiem daži vairāk nekā citi var gūt labumu no sporta sniegtajām priekšrocībām. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sports ir joma, kurā ES kompetences ir salīdzinoši jaunas, proti, tās ir ieviestas tikai kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā. ES atbild par pierādījumos balstītas politikas izstrādi, kā arī sadarbības veicināšanu un iniciatīvu pārvaldību fiziskās aktivitātes un sporta atbalstam visā Eiropā. Laikposmā 2014.–2020. gadam programmas Erasmus+ (3) ietvaros pirmo reizi bija izveidota īpaša budžeta pozīcija projektu un tīklu atbalstam sporta jomā. ES pasākumi sporta atbalstam tiks saglabāti un pastiprināti 2021.–2027. gada periodā. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Sports un kohēzijas politika

| 5.1. | ES cenšas īstenot mērķus par lielāku taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un labāk aizsargāt sportistu morālo un fizisko integritāti, vienlaikus ņemot vērā sporta specifiku. Konkrēti, sporta nozarē ES pārrauga trīs darbības jomas: 1) sporta sociālā loma; 2) sporta ekonomiskā dimensija; 3) nozares politiskais un juridiskais satvars. Šajās jomās līdztekus pasākumiem, ko ES atbalsta ar tieši pārvaldītiem finanšu instrumentiem, tā veicina kohēzijas politikas piedāvāto iespēju izmantošanu un papildināmību. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sports un fiziskā aktivitāte ir pierādījuši savu spēju mijiedarboties ar visdažādākajām sociālajām grupām, pārvarēt atšķirības un vienot vietējās kopienas, kā arī sabiedrības dzīvē iesaistīt atstumtas sociālās grupas. Turklāt sporta projekti var palīdzēt sasniegt virkni politikas mērķu: veicināt inovāciju, stimulēt pilsētvides atjaunošanu, atbalstīt lauku attīstību un sekmēt iekšējās investīcijas ES reģionos. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Sports un PVO Globālais fiziskās aktivitātes rīcības plāns 2018.–2030. gadam

| 6.1. | Globālajā fiziskās aktivitātes rīcības plānā 2018.–2030. gadam (4) ir noteikti stratēģiskie mērķi, kas jāsasniedz ar politikas pasākumiem, lai līdz 2030. gadam pasaulē par 15 % samazinātu vispārējo fiziskās aktivitātes trūkumu pieaugušo un pusaudžu vidū. Plānā ir uzsvērta starpnozaru un holistiskas pieejas nepieciešamība un tas, cik svarīgi ir investēt sociālajā, kultūras, ekonomikas, vides, izglītības u. c. rīcībpolitikā, lai veicinātu fizisko aktivitāti un palīdzētu sasniegt daudzus ilgtspējīgas attīstības mērķus 2030. gadam. Plāna īstenošanas stratēģijās būtu jāņem vērā visi noteicošie faktori, kas ietekmē dzīvesveidu, un ar integrētu pieeju jātiecas īstenot efektīvus veselības veicināšanas pasākumus no starpnozaru perspektīvas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Fiziskās aktivitātes veicināšana ir komplekss jautājums, kurā nepieciešama spēcīga veselības nozares īstenota vadība un politiskā rīcība, kas ir izšķiroši svarīgi valsts līmenī, kā arī intensīva mijiedarbība ar citām nozarēm, piemēram, izglītību, kultūru, transportu, pilsētplānošanu un ekonomiku. Lai palielinātu fizisko aktivitāti un atturētu no mazkustīga dzīvesveida, būtiski ir risināt vides, sociālās un individuālās problēmas, kas saistītas ar fiziskās aktivitātes trūkumu, un īstenot efektīvus un ilgtspējīgus pasākumus, vairākām nozarēm sadarbojoties valsts, reģionālā un vietējā līmenī saskaņā ar starpnozaru pieeju, kas ļauj īstenot pasākumus, lai mainītu neveselīgu uzvedību, gan ietekmējot individuālo dzīvesveidu, gan radot vides un sociālos apstākļus, kas var veicināt nepareizas uzvedības maiņu. |
| --- | --- |

6.2.

7.   No stratēģijām līdz praksei

| 7.1. | Neraugoties uz viennozīmīgo ieguldījumu, ko sports un fiziskā aktivitāte var sniegt attīstības, ilgtspējas un kohēzijas mērķu sasniegšanā, joprojām ir ļoti grūti nodrošināt Eiropas fondu atbilstību un pieejamību sporta veicināšanas un popularizēšanas iniciatīvām. Galvenais šādas situācijas iemesls ir tas, ka regulās, kas ir 2021.–2027. gada kohēzijas politikas pamatā, sports nav skaidri minēts kā investīciju joma. Nepārprotama atsauce uz sportu kohēzijas politikas īstenošanas programmās ne tikai nolīdzinātu ceļu sporta finansējuma plūsmai, bet arī vienkāršotu fondu pārvaldības iestāžu darbu saistībā ar sporta un fiziskās aktivitātes projektu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Lai uzskatāmi parādītu sporta stratēģisko raksturu attīstības un kohēzijas stratēģiju īstenošanā, pielikumā ir analizēta Programmas 2030. gadam un 2021.–2027. gada kohēzijas politikas mērķu saskaņotība ar iespējamajiem pasākumiem, kas īstenojami ar sporta starpniecību. |
| --- | --- |

7.2.

Briselē, 2022. gada 24. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Priekšlikums Padomes ieteikumam par izglītošanu vides ilgtspējas jomā.

1

(2)  Eiropas Harta par sieviešu tiesībām sportā.

2

(3)  Erasmus + Sniegums.

3

Erasmus

(4)  Globālais fiziskās aktivitātes rīcības plāns 2018.–2030. gadam.

4

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/11

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Jauns brīvās tirdzniecības nolīgumu, ekonomisko partnerattiecību un ieguldījumu nolīgumu satvars, kas garantē pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos un nodrošina sabiedrības informētību”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 290/03)

| Ziņotājs: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stefano PALMIERI

| Pilnsapulces lēmums | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 32. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 215/1/7 |

Pilnsapulces lēmums

25.3.2021.

Juridiskais pamats

Reglamenta 32. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

215/1/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atkārtoti pauž atbalstu jaunajai atvērtai, ilgtspējīgai un pārliecinošai ES tirdzniecības stratēģijai un uzskata, ka ar šo stratēģiju īpaši svarīgi ir, no vienas puses, veicināt ES ražošanas nozaru un ekonomikas dalībnieku (lielo, vidējo un mazo uzņēmumu) konkurētspēju un, no otras puses, sekmēt ES vērtību un principu, jo īpaši demokrātijas, cilvēktiesību, sociālo un dzimumu tiesību, kā arī darba un vides tiesību popularizēšanu. Tādā veidā būs iespējams nodrošināt Eiropas Savienībai (ES) atbilstošus instrumentus, kas ļautu aizsargāt darba ņēmējus un uzņēmumus no negodīgas tirdzniecības prakses, bet patērētājus – no kaitīgiem un neilgtspējīgiem produktiem, tādējādi apvienojot uzņēmumu, patērētāju un darba ņēmēju intereses. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata: lai īstenotu jauno, vērienīgo ES tirdzniecības stratēģiju, vajag paredzēt:






  — | inovatīvu tirdzniecības sarunu stratēģiju (tirdzniecības nolīgumi, ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ieguldījumu nolīgumi), kas spēj nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru efektīvu līdzdalību un tādējādi panākt, ka tirdzniecības priekšrocības tiek garantētas visiem ES un partnervalstu dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

inovatīvu tirdzniecības sarunu stratēģiju (tirdzniecības nolīgumi, ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ieguldījumu nolīgumi), kas spēj nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru efektīvu līdzdalību un tādējādi panākt, ka tirdzniecības priekšrocības tiek garantētas visiem ES un partnervalstu dalībniekiem;

| — | atbilstošu nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un īstenošanas instrumentu reformu: vietējās konsultantu grupas – VKG (Domestic Advisory Group – DAG). |
| --- | --- |

—

atbilstošu nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un īstenošanas instrumentu reformu: vietējās konsultantu grupas – VKG (Domestic Advisory Group – DAG).

| 1.3. | EESK uzskata, ka šis divējādais reformu process (tirdzniecības sarunu instrumenti un VKG) ļaus panākt patiesu piekrišanu un tādējādi arī sabiedrības izpratni par vērtību, kāda parakstītajiem tirdzniecības, partnerības un investīciju nolīgumiem ir to dalībnieku vidū, kurus šie nolīgumi ietekmē (uzņēmumi, darba ņēmēji, patērētāji utt.) abās nolīguma pusēs (ES un partnervalstīs). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Eiropas Komisija 2021. gada februārī noteica vadlīnijas jaunai atvērtai, ilgtspējīgai un pārliecinošai (1) Eiropas tirdzniecības stratēģijai, kuras mērķis ir sasniegt trīs ES mērķus:






  i) | atbalstīt ekonomikas atveseļošanu un zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i)

atbalstīt ekonomikas atveseļošanu un zaļo un digitālo pārkārtošanos;

| ii) | saskaņot globālos noteikumus ar ilgtspējīgāku un taisnīgāku globalizāciju; |
| --- | --- |

ii)

saskaņot globālos noteikumus ar ilgtspējīgāku un taisnīgāku globalizāciju;

| iii) | palielināt ES spēju aizstāvēt savas intereses un stiprināt savas tiesības. |
| --- | --- |

iii)

palielināt ES spēju aizstāvēt savas intereses un stiprināt savas tiesības.

| 2.1.1. | Šīs jaunās tirdzniecības stratēģijas izstrādi veicināja vairāki faktori. Pirmkārt, Covid-19 pandēmijas krīze, kuras rezultātā tika nopietni apsvērtas jaunas stratēģijas par veselības drošību, pārtikas nodrošinājumu, kritiski svarīgu izejvielu un produktu piegādi un par globālajām vērtības ķēdēm kopumā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Citi Komisijas ierosinātās jaunās tirdzniecības stratēģijas izstrādes noteicošie faktori ir saistīti ar: i) Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) krīzi; ii) problemātiskām attiecībām ar dažām valstīm vai tirdzniecības blokiem (Ķīna, Krievija, ASV); iii) sarežģītām sarunām ar Apvienoto Karalisti; iv) pašreizējo strupceļu, kurā atrodas daži tirdzniecības nolīgumi (sk. ES un Mercosur nolīgumu, Centrālāfrikas EPN vai ES un Austrumāfrikas valstu kopienas EPN). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Komisijas ierosinātajā dokumentā vairākkārt norādīts, ka jaunajai Eiropas tirdzniecības stratēģijai līdztekus ES ražošanas nozaru konkurētspējas veicināšanai būtu jāpopularizē Eiropas vērtības un principi, jo īpaši demokrātija un cilvēktiesības, sociālās un dzimumu tiesības, kā arī darba un vides tiesības. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Eiropas Parlaments (EP) atzinīgi novērtēja Komisijas priekšlikumu un aicināja Komisiju rūpēties, lai nolīgumos, par kuriem tiek vestas sarunas, sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA) (TSD Chapters) palīdzētu nodrošināt, ka no tirdzniecības sniegtajām priekšrocībām labumu gūst visi dalībnieki (2). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Nesenajos atzinumos EESK ir atkārtoti paudusi savu redzējumu par ES tirdzniecības politiku un sniegusi pārliecinošu atbalstu Komisijas priekšlikumam, uzsverot tā nozīmi, atbilstību un savlaicīgumu. Līdztekus EESK ir skaidri paudusi gaidas un attiecīgos ieteikumus vērienīgam tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) pārskatam (3). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Tieši tāpēc, ka Komisijas ierosinātā jaunā stratēģija ir vērienīga, Komiteja uzskata, ka tās īstenošanai vajag paredzēt:






  — | inovatīvu tirdzniecības sarunu stratēģiju (tirdzniecības nolīgumi, ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ieguldījumu nolīgumi), kas spēj nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru efektīvu līdzdalību un tādējādi panākt, ka tirdzniecības priekšrocības tiek garantētas visiem ES un partnervalstu dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

—

inovatīvu tirdzniecības sarunu stratēģiju (tirdzniecības nolīgumi, ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, ieguldījumu nolīgumi), kas spēj nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru efektīvu līdzdalību un tādējādi panākt, ka tirdzniecības priekšrocības tiek garantētas visiem ES un partnervalstu dalībniekiem;

| — | atbilstošu nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un īstenošanas instrumentu reformu: vietējās konsultantu grupas – VKG (Domestic Advisory Group – DAG). |
| --- | --- |

—

atbilstošu nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un īstenošanas instrumentu reformu: vietējās konsultantu grupas – VKG (Domestic Advisory Group – DAG).

| 2.1.6.1. | Šis divējādais reformu process (tirdzniecības sarunu instrumenti un VKG) ļaus panākt patiesu piekrišanu un tādējādi arī sabiedrības izpratni par vērtību, kāda parakstītajiem tirdzniecības, ekonomiskās partnerības un investīciju nolīgumiem ir to dalībnieku vidū, kurus šie nolīgumi ietekmē (uzņēmumi, darba ņēmēji, patērētāji utt.) abās nolīguma pusēs (ES un partnervalstīs). |
| --- | --- |

2.1.6.1.

3.   Pašreizējo tirdzniecības nolīgumu kritisks novērtējums

| 3.1. | Lai gan EESK pauž pārliecību, ka multilaterālismam ir būtiska nozīme tirdzniecībā un ka PTO pēc būtiskas reformas būtu jāatgriežas pie multilaterālisma garanta lomas, Komitejas skatījumā šajā konkrētajā kontekstā tirdzniecības nolīgumiem var būt izšķiroša nozīme. Tas attiecas ne tikai uz ES divpusējo tirdzniecību (kas jebkurā gadījumā veido vairāk nekā 30 % no ES preču un pakalpojumu tirdzniecības), bet – vissvarīgākais – uz tāda attīstības modeļa veicināšanu, kas ir ilgtspējīgs ekonomiskā, sociālā un vides ziņā Eiropas Savienībai un tās partneriem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pēdējos gados EESK īpaši kritiski ir vērtējusi vairākus ES izmantotos tirdzniecības sarunu instrumentus (tirdzniecības nolīgumus, ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, ieguldījumu nolīgumus) (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka šie novērtējumi būtu jāizmanto, lai noteiktu, vai ir lietderīgi reformēt pašreizējos sarunu instrumentus un tādējādi nodrošināt Komisijas ierosinātās jaunās tirdzniecības stratēģijas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Pirmais aspekts ir pārredzamības trūkums sarunu procesos par tirdzniecības nolīgumiem. Lai gan ir skaidrs, ka ir nepieciešama konfidencialitāte attiecībā uz apspriežamo līgumu saturu, EESK uzskata, ka šādai konfidencialitātei tomēr būtu jānodrošina, ka tirdzniecības sarunas notiek pārredzami, garantējot nepārtrauktu informācijas plūsmu iedzīvotājiem un sarunās ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Komisija vienmēr ir skaidri iebildusi pret sarunu pilnīgas pārredzamības nodrošināšanu, atsaucoties uz spēkā esošajiem noteikumiem (5) un dažiem Tiesas spriedumiem (6) un pamatojot ar to, ka informācijas izplatīšana sarunu laikā kaitētu Eiropas Savienības interesēm. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | EESK atzīst, ka pēdējos gados Komisija ir izrādījusi nozīmīgu un vērā ņemamu atvērtību, uzlabojot pārredzamības līmeni un saistībā ar dažādiem tirdzniecības nolīgumiem sniedzot informāciju par ziņojumiem par dažādām sarunu kārtām, saņemtajām sarunu pilnvarām, dažādiem teksta priekšlikumiem, kā arī dialoga veidā organizējot sanāksmes ar pilsonisko sabiedrību un ekspertu grupu par tirdzniecības nolīgumiem. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Neraugoties uz šiem uzlabojumiem, Padomes pieņemtajām sarunu pilnvarām vajadzētu būt vērienīgākām un sniegt Komisijai vairāk iespēju organizēt pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalību, tādējādi nodrošinot to faktisku iesaistīšanos sarunu procesā. EESK ir arī prasījusi atjaunot ekspertu grupu, kuras pilnvaru termiņš ir beidzies (7). |
| --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.1.4. | Lai gan EESK saprot, ka sarunās pastāv īstens kompromiss starp pārredzamību un konfidencialitāti, Komiteja atzīst, ka pārredzamība joprojām ir jautājums, kas izraisa vislielākās domstarpības starp ieinteresētajām personām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

| 3.4. | Cits aspekts, uz kuru vērsta kritika, ir fakts, ka ietekmes novērtējumi par nolīgumu ilgtspēju ir ierobežoti, tiek publicēti novēloti, kad sarunas jau ir beigušās, vai nolīgumu partnervalstīs to vispār nav. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Vairākas nevalstiskās organizācijas iesniedza sūdzību Eiropas Ombudei tieši par novēloto ES un Mercosur nolīguma ilgtspējas ietekmes novērtējuma (Sustainability impact assessment, SIA) publicēšanu (8). Eiropas Ombude 2021. gada martā pauda šādu kritisku nostāju pret Eiropas Komisiju: “Eiropas Komisija nespēja nodrošināt ilgtspējas ietekmes novērtējuma pabeigšanu savlaicīgi, proti, pirms ES un Mercosur tirdzniecības sarunu beigām. Tas ir sliktas pārvaldības piemērs” (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EESK atkārtoti uzsver, ka ietekmes novērtējumi par nolīgumu ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju ir nekavējoties jāpublicē sarunu sākumā un jāatjaunina sarunu laikā, kā arī regulāri jāiekļauj ex post novērtējumā nolīguma uzraudzības posmā. Šiem ietekmes novērtējumiem jāattiecas uz abām sarunu pusēm – Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un partnervalstīm pie sarunu galda (10). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Vēl tirdzniecības nolīgumu kontekstā kritizēta bija nespēja efektīvi nodrošināt cilvēktiesību, sociālo tiesību, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvenciju, kā arī vides un drošības standartu ievērošanu. Turklāt nolīgumi negarantē vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī dažām ražošanas nozarēm) (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Papildus iepriekš minētajam tirdzniecības nolīgumos dažkārt netiek ņemtas vērā jaunattīstības valstu īpašās iezīmes, asimetrija starp ES un nolīguma partnervalstīm ar risku, ka esošās atšķirības netiks atrisinātas vai dažkārt padziļināsies (piemēram, taisnīga piekļuve dzīvību glābjošām zālēm vai vakcīnām); tāpat netiek ņemtas vērā arī tas, ka daudznacionālie uzņēmumi pēc tirdzniecības nolīgumu noslēgšanas varētu kļūt ļoti spēcīgi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lai nodrošinātu organizētas pilsoniskās sabiedrības efektīvu un plašu iesaisti, VKG plaša īstenošana ir nepieciešama ne tikai visās turpmākajās tirdzniecības sarunās, bet it īpaši pašreizējos ekonomisko partnerattiecību nolīgumos Āfrikā, kur vietējo konsultantu grupu vispār nav. Notiekošie un gaidāmie pārskatīšanas procesi un jaunā ES un OEACP nolīguma īstenošana var sniegt efektīvu iespēju iekļaut vietējās konsultantu grupas spēkā esošajos tirdzniecības nolīgumos, kuros šāda instrumenta trūkst (piemēram, pārskatot EPN starp Eiropas Savienību un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (DAK) EPN grupu). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaistīšanās sarunās un ES parakstīto nolīgumu uzraudzībā zināmā mērā ir mainījusies salīdzinājumā ar to, kāda tā bija sākotnēji. EESK atzinīgi vērtē šajā jomā paveikto, un daudzos gadījumos Komiteja bija piedalījusies šajā procesā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK pieņem zināšanai rezultātus, kas gūti nesen veiktajā pētījumā “Study Reviewing the DG Trade Civil Society Dialogue” (12), kurā novērtēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību ES un valstu līmenī. Lai gan EESK atbalsta dažus pētījuma secinājumus, Komiteja uzskata, ka būtu jāpanāk kvalitatīvs solis ceļā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanu ES tirdzniecības politikā. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK ir vairākkārt prasījusi visos tirdzniecības nolīgumu sarunu posmos reāli un vairāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus abās sarunu galda pusēs (Komisija un partnervalstis) (13). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Visu šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka ir pienācis laiks izstrādāt jaunu un efektīvāku sarunu stratēģiju ar jauniem noteikumiem un procedūrām, kas nodrošinātu faktisku un efektīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru līdzdalību. Tas palīdzētu sasniegt jaunās ES tirdzniecības stratēģijas mērķus un nodrošinātu, ka tiek noslēgti nolīgumi, kas ir saderīgi ar abu sarunu pušu (ES un tirdzniecības nolīgumu partnervalstu) ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Jauns satvars sarunām par tirdzniecības nolīgumiem

| 4.1. | EESK uzskata, ka jaunā ES tirdzniecības politika paver iespēju izvērtēt un uzlabot noteikumus, procedūras un kritērijus, kas ļautu daudz efektīvāk, pārredzamāk un iekļaujošāk iesaistīt organizētu pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus gan sarunu laikā, gan pēc tam nolīgumu uzraudzībā, novērtēšanā un eventuālajā īstenošanā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi izstrādāt jaunu sarunu metodiku, ar kuru varētu sagatavot jaunu ceļvedi, kas visos sarunu posmos nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru reālu iesaistīšanos. Šai metodikai būtu jāattiecas gan uz Eiropas Savienību, gan darījuma partnervalstīm pie sarunu galda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sarunu ceļveža pirmajam solim būtu jāparedz saprašanās memoranda parakstīšana starp sarunu vedējiem (Komisiju un attiecīgajām partnervalstīm), tādējādi nodrošinot sarunu vedēju abpusēju apņemšanos:






  i) | ievērot dažādus sarunu posmus; |
| --- | --- | --- |

4.3.

i)

ievērot dažādus sarunu posmus;

| ii) | iesaistīt dažādos sarunu posmos pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus kā novērotājus īpašā ieinteresēto personu apvienotajā konsultatīvajā komitejā (AKK) (
  Joint Consultative Committee of stakeholders – JCCS). |
| --- | --- |

ii)

iesaistīt dažādos sarunu posmos pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus kā novērotājus īpašā ieinteresēto personu apvienotajā konsultatīvajā komitejā (AKK) (
  Joint Consultative Committee of stakeholders – JCCS).

| 4.3.1. | Saprašanās memorandā paredzētie sarunu posmi attiektos gan uz vispārējo sarunu kārtu, gan uz eventuālajām tehniskajām kārtām, ja tās vajadzētu sākt. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Ieinteresēto personu apvienotās konsultatīvās komitejas izveides pamatā vajadzētu būt tādai pašai pieejai kā pašreizējam partnerības principam kohēzijas politikā. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Izmantojot partnerību, katra kohēzijas politikas programma tiek izstrādāta kolektīvā procesā, kurā ir iesaistījušās ES, reģionālā un vietējā līmeņa iestādes, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Šī partnerība tiek piemērota visiem plānošanas procesa posmiem – no izstrādes līdz pārvaldībai un īstenošanai, kā arī uzraudzībai un novērtēšanai. Šāda pieeja palīdz nodrošināt, lai darbība būtu pielāgota visu ieinteresēto personu vietējām un reģionālajām vajadzībām un prioritātēm. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.3. | Izvēloties novērotājus no pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru pārstāvjiem, būtu jābalstās uz pamatkritēriju par faktisku pārstāvību, neatkarību un taisnīgu sadalījumu starp ieinteresētajām personām. Attiecībā uz pārstāvību un neatkarību sociālajiem partneriem būtu jāatsaucas uz kritērijiem, ko pieņēmusi SDO Darba ņēmēju grupa un Darba devēju grupa, savukārt citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju gadījumā ir jāņem vērā to dalība starptautiskajās struktūrās. Ieinteresēto personu apvienotās konsultatīvās komitejas novērotājiem būtu jāievēro īpašs rīcības kodekss. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Līdztekus pilsoniskās sabiedrības organizācijām un sociālajiem partneriem ieinteresēto personu apvienotajā konsultatīvajā komitejā kā ārējiem novērotājiem būtu jāpiedalās arī nozīmīgām starptautiskajām iestādēm, piemēram, Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai (ESAO), Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas Daudzpusējo vides nolīgumu sekretariātam (Multilateral Environmental Agreements Secretariat – United Nations Environment Programme). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.4.1. | Rīcības kodeksā vajadzētu būt izklāstītiem šādiem aspektiem:






  i) | tiesības un pienākumi novērotājiem, kas ir klātesoši ieinteresēto personu apvienotajā konsultatīvajā komitejā un piedalās sarunās pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru vārdā. Rīcības kodeksā būtu jāparedz īpašs konfidencialitātes protokols, kas attiektos uz konfidencialitātes principa ievērošanu: tas nozīmē pienākumu neizpaust informāciju, kas tiek izplatīta “konfidenciālajā” sarunu posmā un “agrīnās brīdināšanas” (early warning) posmā; |
| --- | --- | --- |

4.3.4.1.

i)

tiesības un pienākumi novērotājiem, kas ir klātesoši ieinteresēto personu apvienotajā konsultatīvajā komitejā un piedalās sarunās pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru vārdā. Rīcības kodeksā būtu jāparedz īpašs konfidencialitātes protokols, kas attiektos uz konfidencialitātes principa ievērošanu: tas nozīmē pienākumu neizpaust informāciju, kas tiek izplatīta “konfidenciālajā” sarunu posmā un “agrīnās brīdināšanas” (early warning) posmā;

| ii) | principi, ar kuriem saskaņā pārredzami un ņemot vērā viņu faktisko neatkarību un pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvību, tiek noteikti novērotāji ieinteresēto personu konsultatīvajā komitejā (sk. 4.3.3. punktu); |
| --- | --- |

ii)

principi, ar kuriem saskaņā pārredzami un ņemot vērā viņu faktisko neatkarību un pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvību, tiek noteikti novērotāji ieinteresēto personu konsultatīvajā komitejā (sk. 4.3.3. punktu);

| iii) | sarunu ceļvedī izklāstītie noteikumi un procedūras dažādiem sarunu posmiem. |
| --- | --- |

iii)

sarunu ceļvedī izklāstītie noteikumi un procedūras dažādiem sarunu posmiem.

Rīcības kodekss būtu jāparaksta visiem sarunu dalībniekiem, kas tajās piedalās kā apvienotās konsultatīvās komitejas novērotāji.

| 4.4. | Sarunu ceļvedim būtu jāsastāv no šādiem posmiem, kuriem cikliski jāatkārtojas līdz sarunu beigām. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Konfidenciālais sarunu posms. Šajā posmā piedalās gan sarunu galda dalībnieki (Komisija un tā ģeogrāfiskā apgabala valstis, kas ir sarunu puse), gan pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pārstāvji kā novērotāji, kas apņemas, parakstot rīcības kodeksa konfidencialitātes protokolu, garantēt šajā posmā to rīcībā esošās informācijas konfidencialitāti. Šajā posmā SDO būtu jāiesniedz pirmssarunu ziņojums par pamatkonvenciju ratifikācijas un īstenošanas stāvokli trešā valstī, un šim ziņojumam vajadzētu būt pieejamam visiem sarunu galda dalībniekiem (sarunu vedējiem un novērotājiem). Šis ziņojums nebūtu saistošs, bet tas palīdzētu parādīt, vai nolīgumā ieinteresētajās valstīs tiek vai netiek ievēroti sociālie standarti. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Agrīnās brīdināšanas posms ar apvienoto konsultatīvo komiteju. Šajā posmā novērotāji konstatē sarunu sensitīvus jautājumus, par kuriem sarunās netiek rasti risinājumi, kurus pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri uzskatītu par apmierinošiem. Šis posms vēl ir “konfidenciāls posms”, kurā novērotāji tiek aicināti ievērot pilnīgu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Atklātās komunikācijas posms. Gan Komisija, gan ģeogrāfiskā apgabala valstis, kas ir sarunu partneres, regulāri iesniedz kopīgu, publisku informatīvu ziņojumu par sarunu gaitu. Izklāstot sensitīvos sarunu jautājumus, kas tika apzināti iepriekšējā agrīnās brīdināšanas posmā ar konsultatīvo komiteju, šajā posmā novērotāji var izteikt savus vērtējumus saskaņā ar Karaliskā starptautisko jautājumu institūta (Chatham House) noteikumu (14). Šis posms ir publisks posms, kurā tiek norādīti provizoriskie sarunu rezultāti. Tas ir posms, kas palielina sabiedrības informētību par pašreizējo stāvokli sarunās. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Posms, kurā tiek iesniegts sākotnējais neatkarīgais ziņojums par tirdzniecības nolīguma ietekmes novērtējumu. Šajā posmā abas puses (Komisija un tā ģeogrāfiskā apgabala valstis, kas ir sarunu puse) iesniedz nolīguma sākotnējo neatkarīgo ietekmes novērtējumu. Tieši šajā posmā pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru organizācijas sniedz savus vērtējumus par nolīguma ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi, izmantojot arī savas neatkarīgas novērtējuma analīzes. Ārējiem novērotājiem būtu jāsniedz būtisks ieguldījums ziņojuma veidā, un šis ziņojums jādara pieejams visām pusēm un jāpublisko. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Kad provizoriskā ietekmes ziņojuma iesniegšanas posms ir pabeigts, cikliski atsākas konfidenciālo sarunu posms, kam sekos agrīnās brīdināšanas posms ar konsultatīvo komiteju, pēc kura savukārt notiek atklātās komunikācijas posms un nobeigumā – tirdzniecības nolīguma ietekmes novērtējuma galīgā ziņojuma iesniegšanas posms. Sarunu cikls turpināsies līdz brīdim, kad nolīgumu būs parakstījuši vai nebūs parakstījuši Komisijas un tā ģeogrāfiskā apgabala valstu, kas ir sarunu puse, pārstāvji. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Ja puses nolīgumu parafē, tās kopā ar konsultatīvās grupas pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru novērotājiem sagatavo īpašu protokolu, ar ko izveido vietējo konsultantu grupu (Eiropas Savienībai un partnervalstīm) un kurā būs iekļauti tās darbības noteikumi (sk. 5.5.2. punktu). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | EESK uzskata, ka ierosinātais sarunu satvars būtu izaicinājums visām sarunās iesaistītajām pusēm. Izaicinājums, kas nozīme, ka katrs iesaistītais dalībnieks (Komisija, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālie partneri, ārējie novērotāji) apzinās savu lomu, un ka visiem iesaistītajiem dalībniekiem ir īpaši augsts profesionalitātes un sagatavotības līmenis. EESK uzskata, ka būtu lietderīgi vairāk iesaistīt Eiropas Parlamentu, jo tam vajadzētu būt lielākai lomai sarunu posmos par nolīgumiem un nolīgumu uzraudzībā. EESK ir arī pārliecināta, ka tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt visu dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru, faktisku iesaistīšanos tirdzniecības sarunās, tādējādi panākot efektīvu atbalstu nolīguma saturam. |
| --- | --- |

4.4.7.

5.   Priekšlikums reformēt vietējās konsultantu grupas nolīgumu uzraudzībai, novērtēšanai un īstenošanai

| 5.1. | Pašlaik ES saskaras ar pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru pieaugošu pieprasījumu pēc iekļaujoša un demokrātiska dialoga ne tikai tirdzniecības nolīgumu izstrādes laikā, bet arī to īstenošanas posmā (15). Lai gan EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus radīt iespējas diskusijām un līdzdalībai, Komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir uzlabot šo nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un īstenošanas procedūras. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK uzskata, ka konsultatīvie instrumenti (vietējās konsultantu grupas (VKG)), kas izveidoti, lai uzraudzītu tirdzniecības nolīgumu sadaļās par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA) (TSD Chapters) ietverto saistību īstenošanu un izpildi, bet turpmāk – veselus tirdzniecības nolīgumus, nepietiekami atbilst izvirzītajiem mērķiem. Šīm vietējām konsultantu grupām (VKG) (Domestic Advisory Groups – DAG) ir trūkumi gan attiecībā uz kritērijiem, kas nosaka to sastāvu, gan attiecībā uz skaidru to darbības noteikumu trūkumu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | No politikas ieteikumiem, kas izklāstīti ES vietējo konsultantu grupu neoficiālajā dokumentā (16), un nesen veiktās analīzes par ES un partnervalstu vietējām konsultantu grupām (17) izriet, ka vietējās konsultantu grupas var novērtēt, pamatojoties uz četriem dažādiem panākumu līmeņiem, kuros ņemta vērā to spēja nodrošināt:






  1) | savu darbību; |
| --- | --- | --- |

5.3.

1)

savu darbību;

| 2) | informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

2)

informācijas apmaiņu;

| 3) | nolīgumu uzraudzību; |
| --- | --- |

3)

nolīgumu uzraudzību;

| 4) | politisko ietekmi. |
| --- | --- |

4)

politisko ietekmi.

| 5.3.1. | Attiecībā uz darbību vietējās konsultantu grupas tiek aktivizētas Eiropas Savienībā, pateicoties EESK veiktajai būtiskajai sekretariāta funkcijai, taču tās darbojas tikai dažās partnervalstīs (18). Partnervalstīs, kurās minētās grupas pastāv, tām ir acīmredzamas organizatoriskas problēmas, ko rada nepārprotams finanšu resursu trūkums (19), kā arī problēmas saistībā ar to dalīborganizāciju pārstāvību, taisnīgu sadalījumu starp ieinteresētajām personām un neatkarību (20). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ņemot vērā VKG dalībnieku spēju apmainīties ar informāciju, attiecībā uz vispārēju informācijas apmaiņu, šķiet, ka pastāv skaidra atšķirība starp ES VKG un partnervalstu VKG. Izņemot dažas pretrunas, ES VKG kopumā pastāv laba informācijas apmaiņa starp dialoga dalībniekiem, savukārt partnervalstu VKG jūtams saspīlējums starp uzņēmējdarbības pārstāvjiem un ar uzņēmējdarbību nesaistītiem dalībniekiem. Tomēr abās VKG pusēs joprojām ir neapmierinošas attiecības starp valdībām un attiecīgajām VKG (t. s. vertikālais dialogs). Ir arī aicinājums veidot strukturētāku un dziļāku transnacionālu dialogu starp ES un partnervalstu vietējām konsultantu grupām, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības ikgadējās transnacionālās sanāksmes laikā un rīkojot īpašas VKG sanāksmes tā paša nolīguma ietvaros. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Lai gan nolīgumu uzraudzība ir VKG galvenais mērķis, jāatzīst, ka to konkrēti īstenot ir grūti. Nespēja uzraudzīt sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA) īstenošanu un izpildi galvenokārt ir izskaidrojama ar to, ka trūkst konkrētu resursu, kurus varētu paredzēt uzraudzībai, un ar valdību nevēlēšanos un pārskatatbildības trūkumu. Šajā sakarā noteikti ir atzinīgi jānovērtē Komisijas un ES VKG spiediens uz partnervalstu valdībām pārskatatbildības palielināšanas nolūkā uzraudzības posmā (21). Nesaistošs informatīvs ziņojums, ko iesniedz SDO un ESAO un kas būtu pieejams VKG, būtu uzticams pamats tirdzniecības nolīguma novērtēšanai. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Nav šaubu, ka, ņemot vērā līdz šim konstatēto, politiskā ietekme, t. i., VKG spēja ietekmēt nolīgumu sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanu ir pilnīgi nepietiekama. Komisijai būtu jānosaka vērienīgāki kritēriji, lai valdības ņemtu vērā VKG ieteikumus; turklāt, lai gan VKG saistības ir saistošas, trūkst efektīvas izpildes un šo grupu pastāvīgas iesaistes strīdu izšķiršanas procesā (22). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.4. | Ņemot vērā šos apsvērumus, EESK uzskata, ka ir jāveic rūpīga VKG reforma, lai novērstu trūkumus, kas minēti 5.3.1.–5.3.4. punktā. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESK atkārtoti uzsver, ka attiecībā uz visiem apspriežamo nolīgumu veidiem ir jāizveido vienota struktūra pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru līdzdalībai (reformēta vietējā konsultantu grupa), kas varētu uzraudzīt nolīgumu īstenošanu un izpildi un novērtēt to rezultātus (23). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Šai struktūrai vajadzētu būt kopīgai un pilnībā funkcionējošai abām nolīguma pusēm (ES un partnervalstīm), un tai būtu jāaptver visi nolīguma aspekti, prioritāti piešķirot visiem tiem līguma elementiem, kas ietekmē sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanu. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | EESK uzskata, ka ikvienā parafētajā nolīgumā ir jāiekļauj protokols par vietējo konsultantu grupu darbību, ar ko varētu izveidot stabilu institucionalizētu satvaru, kurš spēj abām nolīguma pusēm (ES un partnervalstīm) noteikt darbības noteikumus, paredzot:






  a) | kritērijus, pēc kuriem nosaka VKG locekļus, kas spēj nodrošināt viņu pārstāvību, taisnīgu sadalījumu starp ieinteresētajām personām un neatkarību (sk. 4.3.3. punktu); |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

a)

kritērijus, pēc kuriem nosaka VKG locekļus, kas spēj nodrošināt viņu pārstāvību, taisnīgu sadalījumu starp ieinteresētajām personām un neatkarību (sk. 4.3.3. punktu);

| b) | apņemšanos nodrošināt, ka Starptautiskā Darba organizācija (SDO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ņem dalību VKG kā ārējie novērotāji, lai tādējādi varētu uzraudzīt tās konvenciju īstenošanu brīvās tirdzniecības nolīgumos, izmantojot iekšējo uzraudzības mehānismu un iesniedzot sarunu pusēm īpašu ziņojumu par iespējamajām problēmām sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību sociālo standartu īstenošanā. Turklāt Ekonomiskās attīstības un sadarbības organizācijas (ESAO) līdzdalība ļaus ar valstu kontaktpunktu un attiecīgo valdību starpniecību uzraudzīt, kā tiek īstenotas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, jo īpaši piegādes ķēdes lejupējos posmos. Tomēr šo struktūru novērtējumi nebūs saistoši VKG ietvaros; |
| --- | --- |

b)

apņemšanos nodrošināt, ka Starptautiskā Darba organizācija (SDO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ņem dalību VKG kā ārējie novērotāji, lai tādējādi varētu uzraudzīt tās konvenciju īstenošanu brīvās tirdzniecības nolīgumos, izmantojot iekšējo uzraudzības mehānismu un iesniedzot sarunu pusēm īpašu ziņojumu par iespējamajām problēmām sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību sociālo standartu īstenošanā. Turklāt Ekonomiskās attīstības un sadarbības organizācijas (ESAO) līdzdalība ļaus ar valstu kontaktpunktu un attiecīgo valdību starpniecību uzraudzīt, kā tiek īstenotas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, jo īpaši piegādes ķēdes lejupējos posmos. Tomēr šo struktūru novērtējumi nebūs saistoši VKG ietvaros;

| c) | uzticēt VKG patiesi aktīvu lomu strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanā visos nolīguma jautājumos, kurus VKG iesniegušas galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam (Chief Trade Enforcement Officer – CTEO); |
| --- | --- |

c)

uzticēt VKG patiesi aktīvu lomu strīdu izšķiršanas procedūru uzsākšanā visos nolīguma jautājumos, kurus VKG iesniegušas galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam (Chief Trade Enforcement Officer – CTEO);

| d) | grafiku, kurā izklāstīti saistoši un izpildāmi ceļveži nolīgumā izklāstītajām saistībām, norādot skaidrus to ratifikācijas termiņus; |
| --- | --- |

d)

grafiku, kurā izklāstīti saistoši un izpildāmi ceļveži nolīgumā izklāstītajām saistībām, norādot skaidrus to ratifikācijas termiņus;

| e) | atjaunināt norādes par nolīgumā noteikto saistību īstenošanu, izstrādājot kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu nolīguma pastāvīgai uzraudzībai un ex post ietekmes novērtējumam; |
| --- | --- |

e)

atjaunināt norādes par nolīgumā noteikto saistību īstenošanu, izstrādājot kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju kopumu nolīguma pastāvīgai uzraudzībai un ex post ietekmes novērtējumam;

| f) | datumu, līdz kuram jāiesniedz nolīguma neatkarīgais ex post ietekmes novērtējums par katru no pusēm, kura ir ieinteresēta nolīgumā (ES un partnervalstis), ja puses uzskatīs par lietderīgu paātrināt paredzēto 5 gadu termiņu; |
| --- | --- |

f)

datumu, līdz kuram jāiesniedz nolīguma neatkarīgais ex post ietekmes novērtējums par katru no pusēm, kura ir ieinteresēta nolīgumā (ES un partnervalstis), ja puses uzskatīs par lietderīgu paātrināt paredzēto 5 gadu termiņu;

| g) | sanāksmju skaitu, kas katrai vietējai konsultantu grupai gada laikā jāorganizē katrai nolīguma pusei (ES un partnervalstīm); |
| --- | --- |

g)

sanāksmju skaitu, kas katrai vietējai konsultantu grupai gada laikā jāorganizē katrai nolīguma pusei (ES un partnervalstīm);

| h) | pienākumu rīkot ikgadēju sanāksmi starp ES un partnervalsts VKG; |
| --- | --- |

h)

pienākumu rīkot ikgadēju sanāksmi starp ES un partnervalsts VKG;

| i) | apņemšanos nodrošināt ES un partnervalstu vietējo konsultantu grupu ikgadēju sanāksmi, kas notiktu Briselē un kurā aktīvi piedalītos visi VKG komponenti; |
| --- | --- |

i)

apņemšanos nodrošināt ES un partnervalstu vietējo konsultantu grupu ikgadēju sanāksmi, kas notiktu Briselē un kurā aktīvi piedalītos visi VKG komponenti;

| j) | apņemšanos izveidot tīmekļa platformu, kurā VKG dalībnieki varētu saprast, cik svarīgi ir vienai VKG mācīties no otras, apmainīties ar vajadzīgo informāciju, piemēram, par konkrētiem tematiem (darba tiesības, cilvēktiesības, bioloģiskās lauksaimniecības noteikumu ietekme uz tirdzniecību utt.), apmainīties ar iespējamo paraugpraksi, organizēt īpašus tiešsaistes apmācības kursus VKG dalībniekiem; |
| --- | --- |

j)

apņemšanos izveidot tīmekļa platformu, kurā VKG dalībnieki varētu saprast, cik svarīgi ir vienai VKG mācīties no otras, apmainīties ar vajadzīgo informāciju, piemēram, par konkrētiem tematiem (darba tiesības, cilvēktiesības, bioloģiskās lauksaimniecības noteikumu ietekme uz tirdzniecību utt.), apmainīties ar iespējamo paraugpraksi, organizēt īpašus tiešsaistes apmācības kursus VKG dalībniekiem;

| k) | sanāksmju grafiku, kas ļaus ziņot Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei par VKG darba gaitu; |
| --- | --- |

k)

sanāksmju grafiku, kas ļaus ziņot Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei par VKG darba gaitu;

| l) | VKG darbībai nepieciešamos finanšu resursus; |
| --- | --- |

l)

VKG darbībai nepieciešamos finanšu resursus;

| m) | apņemšanos sagatavot gada ziņojumu par attiecīgo VKG darbību. Šajā ziņojumā VKG varēs noteikt prioritātes un ieteikumus sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanai un Eiropas Komisijai šīs prioritātes un ieteikumi būs jāiekļauj ES prioritātēs sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanas jomā vai jebkurā gadījumā jāpamato eventuālais noraidījums; |
| --- | --- |

m)

apņemšanos sagatavot gada ziņojumu par attiecīgo VKG darbību. Šajā ziņojumā VKG varēs noteikt prioritātes un ieteikumus sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanai un Eiropas Komisijai šīs prioritātes un ieteikumi būs jāiekļauj ES prioritātēs sadaļas par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību īstenošanas jomā vai jebkurā gadījumā jāpamato eventuālais noraidījums;

| n) | apņemšanos uzticēt EESK organizēt ES vietējo konsultantu grupu un sniegt tehnisko palīdzību ES VKG un partnervalstu VKG transnacionālajā sanāksmē. Šajā kontekstā EESK sekretariāts sniegs tehnisko palīdzību partneru izvēlē partnervalstīs (kritēriji minēti 4.3.3. punktā), palīdzību VKG priekšsēdētājiem darba kārtības noteikšanā, sanāksmju pārvaldībā, ziņojumu sagatavošanā par tikšanās reizēm, ziņojumu sniegšanā ES iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī pārskatatbildībā par nepieciešamās informācijas sniegšanu. |
| --- | --- |

n)

apņemšanos uzticēt EESK organizēt ES vietējo konsultantu grupu un sniegt tehnisko palīdzību ES VKG un partnervalstu VKG transnacionālajā sanāksmē. Šajā kontekstā EESK sekretariāts sniegs tehnisko palīdzību partneru izvēlē partnervalstīs (kritēriji minēti 4.3.3. punktā), palīdzību VKG priekšsēdētājiem darba kārtības noteikšanā, sanāksmju pārvaldībā, ziņojumu sagatavošanā par tikšanās reizēm, ziņojumu sniegšanā ES iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī pārskatatbildībā par nepieciešamās informācijas sniegšanu.

| 5.5.3. | Pastāvīgas uzraudzības rādītājiem būs būtiska nozīme, jo tiem būs jānodrošina nolīgumā paredzēto saistību ievērošana un jāaptver šādas jomas: ekonomika/tirdzniecība, sociālā joma, vides joma un veselības drošība. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | EESK uzskata: pamatojoties uz VKG reformu procesu, EESK lomai būs būtiska nozīme, un tāpēc būs attiecīgi jāpielāgo tā cilvēkresursi un finanšu resursi. Tādēļ EESK atkārtoti aicina budžeta lēmējinstitūciju reformas laikā paredzēt papildu līdzekļus atbilstoši Komisijas plānotajiem kārtējiem izdevumiem, lai palīdzētu gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi vietējām konsultantu grupām veikt paredzētās darbības. |
| --- | --- |

5.5.4.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 66 final.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. novembra rezolūcija par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (2020/2761(RSP)).

2

(3)  OV C 105, 4.3.2022., 148. lpp.; OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.; OV C 364, 28.10.2020., 53. lpp.; OV C 364, 28.10.2020., 160. lpp.; OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp.

3

(4)  OV C 105, 4.3.2022., 148. lpp.; OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.; REX/530, “Novērtējums par pilsoniskās sabiedrības lomu līdzdalības struktūrās saistībā ar Eiropas Savienības/Kolumbijas/Peru/Ekvadoras nolīgumu”, ziņotājs: G. Iuliano; OV C 364, 28.10.2020., 160. lpp.; OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp.; REX/503 “Virzība uz ES un Mercosur valstu asociācijas nolīguma noslēgšanu”, ziņotājs: J. Puxeu Rocamora, līdzziņotājs: M. Soares.

4

Novērtējums par pilsoniskās sabiedrības lomu līdzdalības struktūrās saistībā ar Eiropas Savienības/Kolumbijas/Peru/Ekvadoras nolīgumu”,

J. Puxeu Rocamora

M. Soares

(5)  Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pants.

5

(6)  Vēstule, kurā Komisija atsaka organizācijai “Les Amis de la Terre” piekļuvi dokumentam. 2019 [b]: https://www.asktheeu.org/fr/request/7049/response/23196/attach/3/Signed%20letter.pdf?cookie_passthrough=1 Apskatīts: 30.7.2020. 2. lpp.

6

(7)  OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp. Norādīts iepriekš.

7

(8)  ClientEarth, Fern, Veblen Institute, La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme un Starptautiskās Cilvēktiesību federācija.

8

ClientEarth

Fern

Veblen Institute

La Fondation Nicolas Hulot pour la Nature et l’Homme

(9)  Lēmums lietā 1026/2020/MAS par to, ka Eiropas Komisija nespēja pabeigt atjauninātu “ilgtspējas ietekmes novērtējumu” pirms ES un Mercosur tirdzniecības sarunu slēgšanas.

9

(10)  OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp. Norādīts iepriekš.

10

(11)  OV C 105, 4.3.2022., 148. lpp. Norādīts iepriekš; REX/532; OV C 364, 28.10.2020., 160. lpp. Norādīts iepriekš.

11

(12)  2021. gada marts, Eiropas Savienība, Study Reviewing DG Trade Civil Society Dialogue (pētījums, kurā tiek izvērtēts Tirdzniecības ĢD dialogs ar pilsonisko sabiedrību). Tetra Tech- Deloitte.

12

Study Reviewing DG Trade Civil Society Dialogue

Tetra Tech- Deloitte.

(13)  OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.; OV C 105, 4.3.2022., 148. lpp.; OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp.

13

(14)  Šis noteikums paredz: “Ja sanāksme vai tās daļa notiek saskaņā ar Chatham House noteikumu, dalībnieki var brīvi izmantot saņemto informāciju, taču nedrīkst izpaust ne runātāja vai runātāju, ne kāda cita dalībnieka identitāti vai piederību”.

14

Chatham House

(15)  Nīderlandes un Francijas neoficiāls dokuments par tirdzniecību, sociālekonomiskajām sekām un ilgtspējīgu attīstību.

15

(16)  Neoficiāls dokuments Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups (ES tirdzniecības Vietējo konsultantu grupu stiprināšana un uzlabošana).

16

Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups

(17)  Martens, D., Potjomkina, D., Orbie, J., 2020, Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?
  Friederich Ebert Stiftung – Ģentes universitāte.

17

Martens, D

Potjomkina, D

Orbie, J

Domestic Advisory Groups in EU trade agreements – Stuck at the Bottom or Moving up the Ladder?

Friederich Ebert Stiftung

(18)  Viens piemērs ir Peru, kur, ņemot vērā Peru valdības nevēlēšanos izveidot atbilstīgu VKG, pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir izveidojušas “ēnu” VKG, ko diemžēl ES neatzīst. Martens u. c., 2020 Norādīts iepriekš.

18

(19)  “EESK nodrošina sekretariāta funkciju visām ES vietējo konsultantu grupām. Aptuveni 78 % (36/46) ES vietējo konsultantu grupu dalībnieku uzskata, ka sekretariāts labi sagatavo VKG sanāksmes. Tomēr lielākajai daļai trešo valstu VKG nav līdzīga atbalsta darbu organizēšanas un sagatavošanas jomā. Lielu daļu darba bieži veic priekšsēdētājs (un dažkārt priekšsēdētāja vietnieki), kura spēja veltīt laiku šiem pasākumiem ir ierobežota.”Martens, D., u. c. Op. cit., 16. lpp.

19

Martens, D

Op. cit

(20)  Piemēram, Dienvidkorejas VKG gadījums, kas ir guvusi ievērojamus panākumus, bet kurai joprojām trūkst pārstāvības un neatkarības. Martens, D. u. c., 2020, Op. cit.

20

Martens, D

Op. cit

(21)  Saistībā ar ES un Korejas nolīgumu politiskā spiediena rezultātā tika iesniegta oficiāla sūdzība, un ekspertu grupa lēma par valsts neatbilstību SDO konvencijām.

21

(22)  OV C 105, 4.3.2022., 40. lpp.

22

(23)  OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp..

23

---

1. attēls

Dažādi sarunu posmi (ceļvedis)

Image 1C2902022LV1110120220323LV0003.00012012121. attēlsDažādi sarunu posmi (ceļvedis)2. attēls:Dažādi sarunu posmi (ceļvedis)

2. attēls:

Dažādi sarunu posmi (ceļvedis)

Image 2C2902022LV1110120220323LV0003.00012012121. attēlsDažādi sarunu posmi (ceļvedis)2. attēls:Dažādi sarunu posmi (ceļvedis)

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kādiem jābūt nosacījumiem, lai enerģētikas pārkārtošana un pāreja uz mazoglekļa ekonomiku būtu sociāli pieņemama?”

(Izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

(2022/C 290/04)

| Ziņotājs: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pierre Jean COULON |

Ziņotājs:

Arnaud SCHWARTZ

Līdzziņotājs:

Pierre Jean COULON

| Atzinuma pieprasījums | Padomes prezidentvalsts Francija, 20.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 224/6/5 |

Atzinuma pieprasījums

Padomes prezidentvalsts Francija, 20.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

224/6/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Lai nodrošinātu enerģētikas pārkārtošanas sociālo pieņemamību, ņemot vērā plānošanas un īstenošanas posmos gūto pieredzi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina visas ieinteresētās personas uzlabot šādus aspektus: procesa neatkarība, informācijas kvalitāte un pieejamība, brīva un daudzveidīga līdzdalība, skaidri noteikumi, pārskatatbildība un līdzdalības vērā ņemšana lēmumu pieņemšanas procesā, pārredzamība un plāna vai projekta uzraudzība “no šūpuļa līdz kapam”, kā arī pārkārtošanās pieņemamība cenas ziņā un funkcionālais aspekts (ar pieejamajiem risinājumiem, piemēram, pārdomāti izvietotiem elektrisko transportlīdzekļu uzlādes punktiem pietiekamā skaitā). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK aicina ES daudz aktīvāk veicināt taisnīgu sadalījumu un ražojošu patēriņu, izmantojot finansiālus stimulus, jo tas ir faktors, kas visvairāk ietekmē atbalstu enerģētikas pārkārtošanai vietējā līmenī. Būtu jānodrošina pieejama informācija par šiem stimuliem un vienkārši procesi. Daudz straujāk nekā līdz šim ir jāīsteno enerģētikas savienības mērķis – politikas centrā izvirzīt iedzīvotājus un nodrošināt, ka viņi var viegli kļūt par enerģijas ražotājiem un gūt labumu no jaunajām tehnoloģijām. EESK arī norāda, ka ir svarīgi, lai domājamie projekta ieguvumi un paredzamās izmaksas būtu taisnīgi sadalītas kopienā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ierosina Eiropas Savienībai apzināt un novērst šķēršļus, kas attiecīgā gadījumā izskaidro zemo sabiedrības līdzdalību un atbalstu. Parasti iedzīvotājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām dotā iespēja piedalīties projektu sagatavošanā un plānošanas lēmumu pieņemšanā palielina sabiedrības atbalstu tiem. Lai palielinātu līdzdalību, rīcības plānā būtu jāņem vērā laika, pilsoniskās izglītošanas un attiecīgo iestāžu pārskatatbildības trūkums, kā arī citi faktori. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK vēlas, lai no plānošanas posma līdz pat pārkārtošanās īstenošanai vietējā līmenī notiktu plašāka apspriešanās un līdzveidošana ar sabiedrību, it īpaši sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un lai būtu nodrošināta mērķu un plānošanas cieša sasaiste visos teritoriālajos līmeņos. Tas ir priekšnoteikums, ja vēlamies panākt progresu ceļā uz lielāku sociālo pieņemamību un atbilstošā tempā sasniegt mūsu enerģētikas pārkārtošanas mērķus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver: lai iedzīvotāji un ieinteresētās personas vairāk atbalstītu pārkārtošanos un tās radītās tehniskās pārmaiņas, īpaša uzmanība jāpievērš tādiem pasākumiem kā mūžizglītība, darbaspēka pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, atbalsts uzņēmējdarbībai un dažādām pārkārtošanās skartajām sabiedrības grupām paredzētas informācijas kampaņas. Informācijā jāuzsver galvenais vēstījums, ka enerģētikas pārkārtošana ir vajadzīga, jo gan individuālā, gan kolektīvā aspektā tā ir taisnīgāka un tīrāka un ilgtermiņā iedzīvotājiem lētāka. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tomēr EESK atkārtoti uzsver, ka enerģētikas pārkārtošanā iedzīvotājiem, uzņēmumiem, kopienām u. c. būs jāīsteno individuālas un kolektīvas pārmaiņas. Tā kā līdz šim enerģētikas politikā netika ņemta vērā fosilā kurināmā negatīvā ārējā ietekme, dekarbonizācija paaugstinās īstermiņā izmaksas ražotājiem un kāpinās cenas patērētājiem. Šajā jautājumā ir vajadzīga lielāka pārredzamība. Ņemot vērā pašreizējās enerģijas cenas, patērētājiem ir ļoti grūti brīvprātīgi pieņemt augstākas cenas. To ir svarīgi apzināties. Turklāt ir arī svarīgi informēt par taisnīgas pārkārtošanās jomā panākto progresu. Taču pašreizējās debatēs mēs pārāk bieži dzirdam negatīvus stāstus. Lai pārkārtošanās būtu sociāli pieņemama un sekmīga, svarīgs uzdevums ir saglabāt ES uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū, tādējādi nepieļaujot lieku spiedienu uz ekonomiku un bezdarbu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK brīdina, ka vecie fosilā kurināmā nodokļi un jaunie zaļie nodokļi ir maksājumi, kas proporcionāli vairāk ietekmē to mājsaimniecību budžetu, kurām ir zemi ienākumi, nekā turīgu mājsaimniecību budžetu. Videi kaitīgas subsīdijas un nodokļi ir pakāpeniski, bet strauji jāatceļ, kā to nereti sola politiķi. Tāpēc ieņēmumi no šiem jaunajiem zaļajiem nodokļiem būtu jāizmanto, lai ieviestu jauninājumus sociālajā jomā, subsidētu enerģētikas pārkārtošanu mazāk aizsargātās mājsaimniecībās un saglabātu to pirktspēju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK arī norāda, ka taisnīgas pārkārtošanās koncepcijai ir jābūt centrālajam elementam pārdomās un rīcībā virzībā uz sabiedrību ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Taisnīga pārkārtošanās nedrīkst būt tikai politisko mērķu kopums, jo tā ir pamats tam, lai enerģētikas pārkārtošana būtu sabiedrībai pieņemama. Eiropas līmenī pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” būtu jāpapildina ar taisnīgas pārkārtošanās tiesisko regulējumu, kurā ietverti, piemēram, šajā atzinumā formulētie konkrētie priekšlikumi, kurus varētu iestrādāt nacionālajos enerģētikas un klimata plānos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina atkārtoti izvērtēt paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai uzlabotu spējas risināt gan enerģijas cenu svārstīguma jautājumu, gan problēmas, kas saistītas ar ārkārtas apstākļiem, tostarp karu, un ieviest piemērotus noteikumus šādu situāciju risināšanai tā, ka galalietotājiem nerodas nevēlamas sekas. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Konteksts un definīcijas elementi

| 2.1. | Cilvēce saskaras ar zemes resursu ierobežotību (1), biodaudzveidības izzušanu un globālo sasilšanu. Enerģētikas pārkārtošana ceļā uz oglekļneitrālu ekonomiku nozīmē konkrētu (proti, mainot (individuālos un kolektīvos) ieradumus) un progresīvu mūsu sabiedrības pārveidi. Ar enerģētikas pārkārtošanu ir jāpanāk, ka demokrātiskā un taisnīgā veidā un respektējot ekosistēmas (2) tiek samazinātas mūsu materiālās un enerģētiskās vajadzības, vienlaikus nodrošinot labklājību ikvienam (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Fosilā kurināmā izmantošana tā, kā tas notiek tagad, nākamajās desmitgadēs vairs nebūs risinājums ne vides, ne piegādes, ne sociālo apsvērumu dēļ. Tas nozīmē, ka ir steidzami jāpāriet uz oglekļneitrālu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Tomēr saistībā ar zaļo izaugsmi (4) alternatīvajos enerģijas avotos veikto ieguldījumu zemā enerģētiskā atdeve draud sistēmiski sagraut mūsu ekonomiku, turklāt nedrīkst aizmirst arī kalnrūpniecības potenciāli postošo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Lai panāktu lielāku konsekvenci un sabiedrības atbalstu, vajadzēs






  — | samazināt neapstrādātu minerālu pieprasījumu, uzlabojot to reciklēšanu, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

—

samazināt neapstrādātu minerālu pieprasījumu, uzlabojot to reciklēšanu,

| — | veikt ietekmes novērtējumus, lai panāktu pāreju, kas ļaus labāk izvairīties no šādu izejvielu izmantošanas, samazināt to izmantošanu vai kompensēt to, |
| --- | --- |

—

veikt ietekmes novērtējumus, lai panāktu pāreju, kas ļaus labāk izvairīties no šādu izejvielu izmantošanas, samazināt to izmantošanu vai kompensēt to,

| — | nodrošināt aprites ekonomiku atjaunojamo energoresursu nozarē, |
| --- | --- |

—

nodrošināt aprites ekonomiku atjaunojamo energoresursu nozarē,

| — | stimulēt energoefektivitāti un ievērojami samazināt globālo enerģijas pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

stimulēt energoefektivitāti un ievērojami samazināt globālo enerģijas pieprasījumu,

| — | atkārtoti izvērtēt paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” priekšlikumus, lai uzlabotu spējas risināt gan enerģijas cenu svārstīguma jautājumu, gan problēmas, kas saistītas ar ārkārtas apstākļiem, tostarp karu. |
| --- | --- |

—

atkārtoti izvērtēt paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” priekšlikumus, lai uzlabotu spējas risināt gan enerģijas cenu svārstīguma jautājumu, gan problēmas, kas saistītas ar ārkārtas apstākļiem, tostarp karu.

| 2.1.4. | Apzinoties ar tehnoloģisko risku, oglekļa piesaistītājsistēmu efektivitātes trūkumu un ar energoefektivitāti saistīto scenāriju ierobežojumus, vajadzēs ne tikai radīt konkrētas elastības iespējas saistībā ar sistēmisku energotaupību, mainot mūsu dzīvesveidu, bet arī panākt, lai plašāk tiktu atbalstīti pasākumu, kas saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Pēdējos gados zinātnē ir pētīti nosacījumi, kas nodrošinātu, lai šāda pārkārtošanās būtu sociāli pieņemama. EESK to ir izklāstījusi šajā atzinumā, kura mērķis cita starpā ir uzlabot praksi ES iestādēs un dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar enerģētikas pārkārtošanu saistītā projekta sociālā pieņemamība ir ļoti sarežģīta. Tā aptver apsvērumus par ierosināto tehnoloģiju izpratni, saistītajiem (sociālajiem, veselības, ekonomiskajiem u. c.) riskiem, iespējamām alternatīvām, vēlamo risinājumu izmaksu un ieguvumu novērtējumu un konkrētās teritorijas apstākļus. Lai nodrošinātu sociālo pieņemamību, šādi projekti ir jāapspriež ar iedzīvotājiem un visām ieinteresētajām personām, kā arī plašāk jāaplūko teritorijas attīstība un tajā vēlamais dzīvesveids. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kā liecina pētījumi (5), arī EESK uzskata, ka galvenie sociālās pieņemamības virzītājspēki ir šādi:






  — | uzticēšanās pārvaldībai un taisnīgas procedūras, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

uzticēšanās pārvaldībai un taisnīgas procedūras,

| — | taisnīga un cenas ziņā pieejama pārkārtošanās, |
| --- | --- |

—

taisnīga un cenas ziņā pieejama pārkārtošanās,

| — | ar atrašanās vietu un plānošanu saistīti apsvērumi, |
| --- | --- |

—

ar atrašanās vietu un plānošanu saistīti apsvērumi,

| — | sociāldemogrāfisko faktoru ietekme, |
| --- | --- |

—

sociāldemogrāfisko faktoru ietekme,

| — | sociāltehniskās īstenošanas iespējas. |
| --- | --- |

—

sociāltehniskās īstenošanas iespējas.

| 2.5. | Turpinājumā apskatīsim, ko šie jēdzieni nozīmē un kā mēs tos varētu izmantot kā nosacījumus, lai īstenotu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Īstenošanas nosacījumi

3.1.   Uzticēšanās pārvaldībai un taisnīgas procedūras

| 3.1.1. | Daudzi pētījumi ir apliecinājuši, ka uzticēšanās ir izšķirošs faktors, kas nosaka sociālās pieņemamības līmeni. Taisnīgas procedūras, uzticēšanās un pārkārtošanās pieņemamības līmenis ir savstarpēji cieši saistīti. Pārredzama lēmumu pieņemšana un informācijas izplatīšana uzlabo projektu izstrādātāju un kopienu savstarpējo uzticēšanos. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EESK atkārtoti uzsver, ka galvenā uzmanība būtu jāpievērš tiesiskumam, piemēram, saistībā ar dažādu ES fondu izmantošanu. Komiteja arī uzskata, ka Komisijai savi priekšlikumi bez kavēšanās būtu jāpublicē visās oficiālajās valodās, lai tie būtu saprotami, tādējādi nodrošinot plašu pieejamību un līdzdalību. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Turklāt pētījumos norādīts, ka iedzīvotāju līdzdalība palīdz mazināt sabiedrības bažas un paaugstināt savstarpējās uzticēšanās līmeni. Informācijas izplatīšanai ir būtiska nozīme, lai mainītu jebkādu maldīgu priekšstatu par pārkārtošanos un darbībām vai instrumentiem, kas jāievieš tās konkrētai īstenošanai. Tādēļ ir svarīgi apspriesties par tādiem jautājumiem kā enerģētikas pārkārtošanas projektu atrašanās vieta, izmaksas un iespējamā negatīvā ietekme uz vidi, ekonomiku, veselību un sociālo jomu, kā arī aplūkot šo projektu radītās priekšrocības. Tas arī veicina sabiedrības atbalstu jaunu iekārtu būvniecībai attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Lai kopiena atbalstītu projektu, EESK skatījumā ir svarīgi veidot dialogu ar iedzīvotājiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām un panākt savstarpēju uzticēšanos, izmantojot atklātu saziņu un agrīnas iesaistīšanās iespējas ar enerģētikas pārkārtošanu saistītu darbību un projektu (6) izstrādē visos attiecīgajos teritoriālajos līmeņos, sākot no vietējā līmeņa līdz pat ES līmenim. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Lai veicinātu līdzdalību un panāktu uzticēšanos, ir svarīgi balstīties uz vietējo atbalstu, it īpaši pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras publiski atbalsta pārkārtošanos, kas balstīta uz zinātni (7). Šāds vietējais tīkls var efektīvāk izplatīt informāciju publiskajā telpā un atspēkot izplatītos, iespējams, maldīgos priekšstatus. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Līdzdalības demokrātija mūsdienās ir Eiropas pilsoniskuma modeļa galvenais elements. Lisabonas līgums nodrošina pārstāvības demokrātijas un līdzdalības demokrātijas savstarpējo papildināmību. Starptautiskajā aspektā informācijas pieejamība un sabiedrības līdzdalība plānošanā un izstrādē ir divi no trim Orhūsas konvencijas pīlāriem. Tomēr ir jāuzlabo abu minēto pīlāru, kā arī tiesu iestāžu pieejamības pīlāra īstenošana (8). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Ir jāveicina tāds līdzdalības veids kā publiskās debates. Šādas debates jāvada pieredzes bagātai un neatkarīgai pilsoniskās līdzdalības speciālistu komisijai (9). Tas nodrošinās nepieciešamo uzticamību visās debatēs, kurās pilsoņi tiek iesaistīti galveno pasākumu izstrādē, kas paredzēti teritorijai, kurā viņi dzīvo. Publiskās debates nodrošina visām ieinteresētajām personām pilnīgu un pārredzamu informāciju par konkrēto plānu, izstrādājamo programmu vai projektu, dodot tām iespēju gan individuāli, gan organizētā grupā paust savu viedokli par ierosināto pasākumu piemērotību. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Pēdējos gados iedzīvotāju uzticēšanos pakāpeniski mazina sabiedrības līdzdalības digitalizācija – bez pārskatatbildības vai debatēm ar trešo pušu starpniekiem, kas garantē metodi. Tomēr papildus informēšanai ir vajadzīgas tiešsaistes konsultācijas apvienojumā ar klātienes sanāksmēm (10), jo tas dod iespēju iesaistīt sabiedrību visos posmos un kopīgi lemt par risinājumu izvēli. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Lai uzlabotu visu ieinteresēto personu dialogu, ar sabiedrības līdzdalību būtu, piemēram, jānodrošina, ka lēmumu pieņēmējiem vai par pārstāvības demokrātiju atbildīgajiem ir pienākums rakstiski norādīt, kā tiek ņemti vērā dažādi apkopotie viedokļi un no kādiem uzlabojumiem iedzīvotāji gūs labumu. Šāda pārskatatbildība palīdzētu labāk izprast viņu lēmumu pamatotību un uzlabotu uzticēšanos demokrātijai. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Taisnīga un cenas ziņā pieejama pārkārtošanās

| 3.2.1. | Ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un ar mērķi līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti, ir izvirzīts vērienīgs uzdevums. Eiropas Komisija lēš, ka 2030. gadam izvirzīto ES mērķu sasniegšanai enerģijas ražošanas sistēmās vien būs vajadzīgi papildu ieguldījumi 350 miljardu euro apmērā gadā. EESK un, protams, sabiedrības skatījumā galvenais ir noskaidrot, kas maksās, kas investēs un kas gūs labumu, un vai līdzekļi būs pietiekami. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Lai pārkārtošanās būtu taisnīga un cenas ziņā pieejama, taisnīgs sadalījums nodrošina, ka ne tikai izmaksas, bet arī ieguvumi no projekta tiek sadalīti taisnīgi. Tas ir galvenais sociālās pieņemamības faktors. Visspēcīgākais motivējošais faktors pārkārtošanās projekta atbalstam ir finansiāls stimuls, kas nav administratīvi vai tehniski sarežģīts. Tas mudinās privātpersonas, lauksaimniekus, MVU, energokopienas u. c. ar saviem ieguldījumiem un saistībām pievienoties jaunajai sistēmai, ar kuru paredzēts īstenot vajadzīgo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Skaidrs, ka pamata priekšnoteikums sociāli pieņemamai un sekmīgai pārejai uz bezoglekļa ekonomiku ir tāds, ka Eiropas uzņēmumiem ir jāsaglabā konkurētspēja pasaules tirgū, lai nedz ekonomika, nedz bezdarbs netiktu pakļauti liekai spriedzei. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Jebkāda veida finansiāli stimuli (piemēram, zemāki enerģijas tarifi vai ienākumu gūšanas iespējas, atbalsts vietējai ekonomikai, tālākizglītībai vai pārkvalifikācijai) ir spēcīgs stimuls projekta pieņemamībai un atbalstīšanai vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Projekta pieņemamību vietējā līmenī var veicināt arī izpratne par tā ieguvumiem. Piemēram, darbvietu izveide vietējā līmenī, it īpaši konkrētā darba tirgus enerģētiskajā pārkārtošanā, tiek uzskatīta par ieguvumu sabiedrībai, un tas var veicināt projekta pieņemamību. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Piemēram, no vēja un saules enerģijas ražošanas iekārtām iegūtā elektroenerģija daudzviet kļūst vai jau ir kļuvusi par cenas ziņā pieejamāko un ilgtspējīgāko elektroenerģiju. Šādas lētas elektroenerģijas ražošana un pieejamība visiem vietējiem iedzīvotājiem paver iespēju mainīt iedzīvotāju lomu, no patērētājiem kļūstot par ražojošiem patērētājiem. Ir jāstiprina un jāgarantē viņu tiesības. Šāda pieeja ir vēl jo svarīgāka tāpēc, ka pieaug transporta un siltumapgādes nozares elektrifikācija. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Teorētiski klimata mērķu sasniegšanā nav svarīgi, kas būvē un ekspluatē fotoelementu vai vēja enerģijas iekārtas, taču šim jautājumam ir būtiska nozīme no pieņemamības viedokļa vietējā līmenī un reģionālās ekonomikas viedokļa. Konkrēti, ir jāpieliek īpašas pūles, lai šāda veida līdzdalība būtu iespējama. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | EESK uzskata, ka ražojošo patērētāju skaits un pārkārtošanās sociālā pieņemamība varētu strauji palielināties, ja tiktu īstenoti šādi pasākumi:






  a) | Kopienas enerģētiskā neatkarība: ja patērētāji koplieto sistēmas un tajās saražotā elektroenerģija tiek patērēta uz vietas, tad tā būtu jāuzskata par individuālas izcelsmes elektroenerģiju. |
| --- | --- | --- |

3.2.8.

a)

Kopienas enerģētiskā neatkarība: ja patērētāji koplieto sistēmas un tajās saražotā elektroenerģija tiek patērēta uz vietas, tad tā būtu jāuzskata par individuālas izcelsmes elektroenerģiju.

| b) | Enerģijas koplietošana: atjaunojamās enerģijas kopienās vajadzētu piemērot pazeminātu tīkla maksu elektroenerģijai, ko var koplietot ražotāji. |
| --- | --- |

b)

Enerģijas koplietošana: atjaunojamās enerģijas kopienās vajadzētu piemērot pazeminātu tīkla maksu elektroenerģijai, ko var koplietot ražotāji.

| c) | Virtuāla neto uzskaite: tā dos iespēju cilvēkiem, kuri nedzīvo atjaunojamo energoresursu sistēmas tiešā tuvumā, iesaistīties tajā un nepastarpināti izmantot saražoto elektroenerģiju. Lai to panāktu, virtuālā tīkla uzskaite būtu jāuzskata par jaunu likumīgi paredzētu iespēju, kur katra elektroenerģijas kilovatstunda, kas saražota sistēmā, kurā ir iesaistīts patērētājs, tiek kompensēta ar kilovatstundu, ko patērētājs iegūst no cita avota citā laikā. Šāda uzskaite jau ir ieviesta, piemēram, Grieķijā, Polijā un Lietuvā. |
| --- | --- |

c)

Virtuāla neto uzskaite: tā dos iespēju cilvēkiem, kuri nedzīvo atjaunojamo energoresursu sistēmas tiešā tuvumā, iesaistīties tajā un nepastarpināti izmantot saražoto elektroenerģiju. Lai to panāktu, virtuālā tīkla uzskaite būtu jāuzskata par jaunu likumīgi paredzētu iespēju, kur katra elektroenerģijas kilovatstunda, kas saražota sistēmā, kurā ir iesaistīts patērētājs, tiek kompensēta ar kilovatstundu, ko patērētājs iegūst no cita avota citā laikā. Šāda uzskaite jau ir ieviesta, piemēram, Grieķijā, Polijā un Lietuvā.

| 3.2.9. | Vietējais ražojošais patēriņš ir interesants arī saistībā ar viedajiem skaitītājiem, kas apstrādā tirgus cenu signālus un nodrošina tīklam atbilstošu patēriņu un elastību, ko var kompensēt. Šāda kombinācija var palīdzēt samazināt slodzi tīklā un tādējādi mazināt vajadzību paplašināt tīklu. |
| --- | --- |

3.2.9.

| 3.2.10. | Turpmāko politikas pasākumu centrā ir jābūt jautājumiem par enerģijas izmaksu pieaugumu un dalībvalstu spēju tās mazināt. EESK ne tikai atbalsta ārkārtas pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut smagas sociālās sekas, bet arī stingri atbalsta tirgus novērtējumus, ar kuriem tiek pārbaudīta enerģijas tirgus dalībnieku rīcība. Vienlaikus Komiteja atgādina par LESD pievienotajā 26. protokolā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem uzskaitītajām Savienības kopīgajām vērtībām attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 14. panta nozīmē. Tas varētu palielināt efektivitāti un novērst tirgus nepilnības. Iestādēm ir efektīvāk jākontrolē tirgus. |
| --- | --- |

3.2.10.

| 3.2.11. | EESK aicina atkārtoti izvērtēt paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, lai uzlabotu spējas risināt gan enerģijas cenu svārstīguma jautājumu, gan tās problēmas, kas saistītas ar ārkārtas apstākļiem, tostarp karu, tādā veidā, ka galalietotājiem nerodas nevēlamas sekas, un šajā nolūkā ieviest atbilstīgus mehānismus, kuri ļautu izvairīties no pārmērīgu cenu noteikšanas, piemēram, īslaicīgi nepiemērot ETS sistēmu. |
| --- | --- |

3.2.11.

| 3.2.12. | Tajā pašā laikā būs jānodrošina sociālais taisnīgums un jānovērš Eiropas iedzīvotāju pieaugošā enerģētiskā nabadzība (11). Eiropas Komisija uzskata, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ietver reālu nevienlīdzības pastiprināšanās risku, un tādēļ ir jāīsteno mērķtiecīgas valsts politikas. Konkrētāk, ir jāstiprina apmācība un profesionālā pārkvalifikācija un jāuzrauga atsevišķu cenu kāpums mājsaimniecībām, kuras saskaras ar enerģētisko nabadzību (12). Sociāli pieņemamāka ir enerģētikas pārkārtošana, kurā tiek radītas darbvietas un saglabāta maznodrošināto mājsaimniecību pirktspēja (13). |
| --- | --- |

3.2.12.

| 3.2.13. | Lai veicinātu pārkārtošanās pieņemamību, tika apsvērti (piemēram, konsorcija Locomotion simulācijās) vairāki scenāriji, kuros vairāk līdzekļu piešķirts maznodrošinātām mājsaimniecībām. Tomēr EESK atkārtoti uzsver, ka būtu jāpaplašina Sociālais klimata fonds un ES Taisnīgas pārkārtošanās fonds (14), iekļaujot tajā visas atstumtības un marginalizācijas dimensijas, tādējādi reāli garantējot, ka neviens netiek atstāts novārtā. |
| --- | --- |

3.2.13.

| 3.2.14. | Lai palīdzētu, piemēram, vistrūcīgākajām personām konkrēti īstenot enerģētikas pārkārtošanu, būtu lietderīgi izstrādāt un pilnveidot pārdales politikas un šajā nolūkā izmēģināt tādus inovatīvus risinājumus (15) kā vispārējais pamatienākums, nodokļu kredīti, īsākas darba nedēļas, darbvietas dalīšana, nodarbinātības garantiju programmas, nozīmīgāka darba ņēmēju vieta korporatīvajā pārvaldībā. |
| --- | --- |

3.2.14.

| 3.2.15. | Šie un citi iepriekš minētie pasākumi var palielināt pārkārtošanās pieņemamību. Tie gūs labumu no tā, ja tiks nekavējoties pārorientētas subsīdijas, finansējums un nodokļu priekšrocības, kas joprojām tiek piešķirtas fosilajam kurināmajam. Ir svarīgi radīt finansējuma avotus ilgtspējīgiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

3.2.15.

| 3.2.16. | Tagad, kā solīts jau sen, ir jāplāno tuvākajā nākotnē atcelt videi kaitējošu finansējumu un izstrādāt zaļos nodokļus saskaņā ar mērķtiecīgu fiskālo pieeju (16), t. i., virzīt finansējumu uz pārkārtošanos. Tas palīdzēs ikvienam saprast un atbalstīt publisko rīcību šajā jomā. |
| --- | --- |

3.2.16.

| 3.2.17. | Lai zaļie nodokļi būtu sociāli pieņemami, ir vajadzīga kompensācija, kurā ņemti vērā mājsaimniecību ienākumi un enerģētiskā nabadzība (sabiedriskā transporta trūkums, zema mājokļu siltumizolācija, zema apkures sistēmas efektivitāte, īpašumā esošā transportlīdzekļa tips utt.), lai palīdzētu mājsaimniecībām (17) ilgtermiņā ietaupīt, izmantojot iekārtas, kas patērē mazāk enerģijas. |
| --- | --- |

3.2.17.

| 3.2.18. | Būtu jāizmēģina arī oglekļa karte (18), ar kuru paredzēts piešķirt individuālas netirgojamas emisiju kvotas, lai noskaidrotu ne tikai to, vai tās izglītojošais potenciāls var praktiski palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un izvērst enerģētikas pārkārtošanu vietējā līmenī, bet arī to, vai ar šāda līdztiesības rīka palīdzību var palielināt enerģētikas pārkārtošanas pieņemamību. |
| --- | --- |

3.2.18.

| 3.2.19. | Publiskā sektora ieinteresēto personu priekšzīme (papildus to īstenotajiem praksei un pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt energotaupību un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, līdzdalības demokrātiju, pilsoniskās infrastruktūras finansēšanu un mūžizglītības pasākumus pārkārtošanās jautājumos) būs atkarīga no to spējas risināt finansējuma jautājumu un panākt, lai tas būtu nepārtraukts, piemēram, izmantojot energorenovācijas finansēšanas daudzgadu programmu, kas ietver pienākumu sasniegt rezultātus. |
| --- | --- |

3.2.19.

| 3.2.20. | Jaunas subsīdijas un jaunie nodokļu pasākumi ir jāpapildina ar standartiem, kas ir jāievēro visiem, jo līdzīgi kā pasākumi, kas īstenojami, lai panāktu progresu pārkārtošanos veicinošā spoguļmijiedarbībā, tie arī dos iespēju veidot tādu pasauli, kādā mēs vēlamies dzīvot. |
| --- | --- |

3.2.20.

3.3.   Atrašanās vieta un plānošana

| 3.3.1. | Daudzas problēmas, kas saistītas ar enerģētikas pārkārtošanai noderīgu projektu atrašanās vietu, rodas šo projektu īpašo fizisko iezīmju dēļ. Lai risinātu šādas problēmas, ir vajadzīgi papildu centieni, piemēram, izplatot informāciju, kas palīdz atspēkot nepatiesu informāciju, un īstenojot paraugpraksi šo problēmu atrisināšanai. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tas nozīmē, ka ir jāņem vērā pagātnes kultūras un pilsētvides mantojums (tirdzniecības un rūpniecības zonas, kas mainījušas piepilsētu ainavu, auglīgās teritorijās ierīkotas autostāvvietas, privātmāju rajoni un daudzdzīvokļu ēkas piepilsētā, kas rada atkarību no automašīnas u. c.). Mūsdienās enerģētikas pārkārtošanas ieguvumi atsver ietekmi uz “ainavu”. Lai tā būtu ilgtspējīga, mums, cik vien iespējams, ir jāizvairās no negatīvās ietekmes, kas saistīta ar pārkārtošanai nepieciešamajām zemes platībām, vai jāmazina un jākompensē šāda negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tas jāpanāk, izvietojot infrastruktūru vietās, kur tā netraucē lauksaimniecībai, dabas aizsardzībai un kultūras mantojumam. Kā vienu no risinājumiem var minēt objektu izvietošanu pašreizējās pilsētu vai rūpnieciskās teritorijās vai mazauglīgas zemes platībās ar niecīgu produktīvu vai ainavisku vērtību. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ja tomēr objekts ir jāizvieto produktīvas zemes platībā, tam, cik vien iespējams, būtu jāiekļaujas lauksaimniecības sistēmā, nevis vienkārši jāattīra un/vai jāaizņem zemes platības. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Turklāt, lai pienācīgi informētu sabiedrību un panāktu uzticēšanos, vajadzētu sistemātiski veikt nopietnus vidiskās ietekmes novērtējumus gan par iekārtām, gan visiem ar enerģētiku saistītiem valstu un Eiropas mērķiem un plāniem. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Lai sabiedrība būtu iesaistīta nepārtrauktas uzlabošanas dinamikā, svarīga nozīme ir arī ex post novērtējumiem. Papildus būtu jāveido visu teritoriālo līmeņu dialogs, kā arī jāievieš efektīvi politikas uzraudzības un īstenošanas rīki, kas maksimāli palīdzētu izvairīties no zemes izmantošanas un “vides problēmu pārvietošanas”, kā to iesaka, piemēram, Eiropas Vides aģentūra (19). |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Ar enerģētikas pārkārtošanu saistīto darbību un projektu ex post novērtējumā atspoguļojot kvantitatīvo ietekmi uz vietējo ekonomiku, varētu nodrošināt sociālo pieņemamību. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Papildu risinājums problēmai, ko rada grūtības atrast vietas enerģijas ražošanai Eiropā, būtu importēt kaimiņvalstīs ražotu zaļo elektroenerģiju sašķidrinātā veidā, izmantojot ūdeņraža nesēju. Attiecībā uz sociālo pieņemamību tas ir jāsaprot kā šo reģionu līdzattīstības dimensija (20). |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Sociāldemogrāfiskie faktori

| 3.4.1. | Papildus šiem apsvērumiem sabiedrības skatījumā svarīga nozīme ir arī vispārējai demogrāfijai. Iepriekš sagatavotie demogrāfiskie pētījumi, kuros noskaidrots, cik liela ir mērķauditorija, kas varētu iebilst pret projektu, un kāds ir tās sastāvs, palīdzētu labāk formulēt stratēģiju, kas veicinātu projekta pieņemamību. Šiem pētījumiem vajadzētu būt pieejamiem visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Augstāks pieņemšanas līmenis ir saistīts ar augstāku izglītības līmeni un jaunāku vecumu. Tādēļ ir svarīgi attīstīt mūžizglītību (arī uzņēmumos un profesionālās izglītības centros) par energotaupību, pilsonisko līdzdalību un ieguldījumiem kopīgos pārkārtošanās pasākumos. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EESK ierosina izpratnes veicināšanas kampaņās pārkārtošanās jomā par paraugu izmantot BIMBY (Build in My Backyard), kas līdzīga NIMBY (Not In My Back Yard), uzsverot pozitīvus sociālās atdarināšanas piemērus un labumu sabiedrībai, sagatavojot pozitīvu vēstījumu sarakstu, kurā iekļautas no dažādiem reģioniem un valstīm saņemtas konkrētas atsauksmes un veiksmes stāsti, ar kuriem ikviens varētu identificēties. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Tas viss varētu veicināt pieņemamību un radīt vēlmi kopīgi virzīties uz šādu jaunu dzīvesveidu, kas pašreiz ir absolūti nepieciešams, lai aizstātu fosilo kurināmo. Būtu jāparedz līdzekļi izpratnes veicināšanas pasākumiem, kurus varētu efektīvi īstenot dažādas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Nav vienprātības par konkrētu sociāldemogrāfisko faktoru tiešo ietekmi, jo dažādās valstīs un dažādos politiskajos apstākļos to ietekme ir atšķirīga. Tomēr tiem ir neapstrīdama ietekme uz pārkārtošanās plānu un projektu pieņemamību vietējā līmenī. Tāpēc EESK uzskata, ka sadarbībā ar sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jāatbalsta sākotnējās izglītības un tālākizglītības pasākumi, kas virzīti uz enerģētikas pārkārtošanu. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Tomēr, runājot par sociālo pieņemamību, dažkārt atbildība par attiecīgo tehnoloģiju ieviešanu vai noliegumu tiek pārnesta uz mērķauditoriju. Tas liek domāt, ka tehnoloģiju potenciāla apguve ir atkarīga tikai no sociālās dimensijas. Tomēr atturēšanās no jaunu rīku iegādes vai izmantošanas var būt sarežģītāka (21). |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Sociāltehniskās īstenošanas iespējas (22)

| 3.5.1. | Konkrētā aprīkojuma ieviešanu kavē arī tehniskie aspekti. Tie ir saistīti, piemēram, ar grūtībām dalīties ar mazāk energoietilpīga patēriņa kultūru sabiedrībā, kura, paradoksāli, aicina patērēt arvien vairāk, un tas ir pretrunā vēstījumiem par energotaupību. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Sociālā pieņemamība ir saistīta ar sarežģītu situāciju, kurā līdzāspastāv tehnoloģija un lietotāji. Tomēr pieņemamība nenozīmē pieņemšanu. (Sk., piemēram, viedos skaitītājus, kuru pieņemamība ir teorētiski nodrošināta, taču tie nav pieņemti un cilvēki atsakās tos uzstādīt). Pirms pieņemšanas ir vajadzīga zināma tehnoloģijas “normalizācija”. Tehnoloģija vairs netiek apspriesta, tā ir pierādījusi savu lietderību un ir viena no tehnoloģiskām alternatīvām, taču tas vēl nenozīmē, ka tā tiek pieņemta. Lai tehnoloģija būtu pieņemta, tā ir jāizmanto ikdienas dzīvē un tai jākļūst vajadzīgai un neaizstājamai. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Ierobežojumi pārkārtošanās tehnoloģiju ieviešanas jomā ir saistīti arī ar to, ka tehnoloģijas parasti ir izstrādātas, pamatojoties uz pieņēmumu, ka lietotāji tās izmantos atbilstoši paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Ir pieņemts uzskatīt, ka lietotāji atbalsta uz šīm tehnoloģijām balstītus projektus pirms to potenciāla izmantošanas pilnā apjomā. Tomēr daudzas aptaujas liecina, ka pat mūsu ikdienas dzīves tehniskie priekšmeti lielākoties netiek pietiekami izmantoti, jo lietotāji nezina to faktiskās iespējas un to, kā tos izmantot. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Sociāltehniskās īstenošanas iespējas var uzskatīt par sociālās iekļaušanas un izplatīšanas procesu, kas iekļaujas laika periodā, kurā ir nepieciešami vairāki posmi. Pirmais posms ir ļoti svarīgs, jo tas attiecas uz pētniecības un izstrādes un pretrunu periodu (23), t. i., laiku pirms pārmaiņām, kas saistītas ar jaunās tehnoloģijas ieviešanu. Otrajā posmā tiek iegūtas pirmās atsauksmes. Tieši šajā posmā izstrādes koncepcijas tiek salīdzinātas ar paredzamo lietojumu un tehnoloģiju spēju iekļauties sabiedrībā. Trešais posms ir ilgstošs normalizācijas posms. Šajā posmā projekts vai nu tiek noraidīts, vai nu pieņemts, un, ja tas tiek pieņemts, notiek tā atbalstīšana un tiek izstrādāti noteikumi tā sociālajai iekļaušanai. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Šajā posmā notiek mobilizēšanās vietējā līmenī: teritorijas mēģina (vai nemēģina) ar šo tehnoloģiju palīdzību risināt atsevišķas problēmas. Līdz ar to sociālā iekļaušana atbilst makrosociālajām pārmaiņām, ko rada šo tehnoloģiju ieviešana. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Ar kādas tehnoloģijas izmantošanu var būtiski mainīties attieksme pret pasauli, sociālās attiecības un priekšstati. Tas ir iespējams tikai tad, ja tehnoloģija netiek ieviesta “pati par sevi”, bet ja tā dod pielāgošanās un jaunu lietojumu iespējas. EESK uzskata, ka šajā ziņā sociālo pieņemamību palīdzētu uzlabot zinātnes atziņās balstīta tehnoloģiju neitralitāte, godīga konkurence un iespēja testēt un apspriest dažādu tehnoloģiju piemērotību. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Sīkāk analizējot debates par enerģētikas pārkārtošanu, jāsecina, ka tās nav orientētas vienīgi uz tehnisku pieeju, bet tiek virzītas uz sociāli centrētu pieeju. Tā kā dažkārt ar sociālās pieņemamības jēdzienu atbildība par mūsu energoietilpīgo dzīvesveidu tiek novirzīta vienīgi uz patērētājiem, šis jēdziens ir jāprecizē, iekļaujot to plašākā sociāltehniskās īstenošanas iespēju klāstā, kas liek noskaidrot metožu būtību un politisko izvēli enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

3.5.8.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.footprintnetwork.org/our-work/ecological-footprint/.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2021/07/IPBES_IPCC_WR_12_2020.pdf.

2

(3)  https://doughnuteconomics.org/about-doughnut-economics.

3

(4)  https://eeb.org/library/decoupling-debunked/; https://www.eea.europa.eu/publications/growth-without-economic-growth.

4

(5)  Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review, 2020. gada 8. decembris.

5

Trends in Social Acceptance of Renewable Energy Across Europe – A Literature Review

(6)  Apvienība “France Nature Environnement” to iesaka savās publikācijās (par metanizāciju, vēja enerģiju u. c.).

6

France Nature Environnement

publikācijās

(7)  https://www.fondation-nicolas-hulot.org/sondage-science-et-transition-ecologique-en-qui-les-francais-ont-il-confiance/ (tikai franču valodā).

7

(8)  OV C 123, 9.4.2021., 66. lpp.

8

(9)  Piemēram, Commission nationale du débat public [Francijas publisko debašu komisija].

9

Commission nationale du débat public

(10)  Sk. Valsts padomes 2011. gada publisko ziņojumu “Consulter autrement, participer effectivement”, La Documentation française, 2011. g.

10

Consulter autrement, participer effectivement”, La Documentation française

(11)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas informatīvais ziņojums par tematu “Eiropas enerģētikas savienības novērtējums – enerģētikas pārkārtošanas sociālā un sabiedriskā dimensija”.

11

“Eiropas enerģētikas savienības novērtējums – enerģētikas pārkārtošanas sociālā un sabiedriskā dimensija”

(12)  Saistībā ar enerģētisko nabadzību ir vērojamas tādas parādības kā zādzības (pieslēdzoties tīkliem, kas pieder citiem) neatkarīgi no tā, vai zādzības iemesls ir nabadzība vai pilsoniskā nepakļaušanās elektroenerģijas tirdzniecības sistēmai.

12

(13)  OV C 152, 6.4.2022., 158. lpp.

13

(14)  OV C 311, 18.9.2020., 55. lpp.

14

(15)  https://eeb.org/library/escaping-the-growth-and-jobs-treadmill/.

15

(16)  OV C 62, 15.2.2019., 8. lpp.

16

(17)  Eurofound, 2015. g., Access to social benefits: reducing non-take-up, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga. EVA Eurofound politikas pārskats “Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe” ef22004en.pdf.

17

Eurofound

Access to social benefits: reducing non-take-up

Eurofound

Exploring the social challenges of low-carbon energy policies in Europe

(18)  https://www.socialter.fr/article/carte-carbone-plutot-qu-une-taxe-un-quota-pour-chaque-citoyen-1 (tikai franču valodā).

18

(19)  https://www.eea.europa.eu/themes/energy/renewable-energy/eu-renewable-electricity-has-reduced.

19

(20)  OV C 123, 9.4.2021., 30. lpp.

20

(21)  Piemēram, elektroautomobiļa iegāde nozīmē mainīt autovadītāja ieradumus, jo pārnesumsviras vietā būs jāizmanto automātiskā pārnesumsvira, un tas var būt atturošs faktors.

21

(22)  https://www.larevuedelenergie.com/les-energies-renouvelables-en-transition-de-leur-acceptabilite-sociale-a-leur-faisabilite-sociotechnique/ (tikai franču valodā).

22

(23)  Skatīt, piemēram, ar enerģētikas pārkārtošanu nesaistītu jomu – viedtālruņus, kas ir plaši atzīti un pieņemt).

23

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/30

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES civilās aizsardzības konsolidācija: “Kā uzlabot ES spēju reaģēt uz ārkārtējiem notikumiem, tostarp ārpus savas teritorijas””

(izpētes atzinums pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francijas pieprasījuma)

(2022/C 290/05)

| Ziņotājs: | Christophe QUAREZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Violeta JELIĆ |

Ziņotājs:

Christophe QUAREZ

Līdzziņotāja:

Violeta JELIĆ

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francija, 21.9.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 24.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 211/0/2 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Francija, 21.9.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

24.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

211/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM jeb “Mehānisms”) vairs nav nedz pietiekami spējīgs, nedz pietiekami plašs, lai reaģētu uz katastrofām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un daudzējādiem riskiem, un tas attiecas uz tā dažādiem aspektiem – novēršanu, sagatavotību, brīdināšanu, plānošanu un operatīvajām spējām Savienības teritorijā un ārpus tās. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Papildus vispāratzītajai darbībai attiecībā uz dabas katastrofām UCPM uzdevums ir novērst arī citus riskus, piemēram, pandēmijas, sniegt palīdzību iedzīvotājiem kara zonās, novērst lielus rūpnieciskos riskus, liela mēroga jūras piesārņojumu, kiberuzbrukumu sekas attiecībā uz elektroenerģijas vai dzeramā ūdens tīkliem un visu būtisko infrastruktūru, vai nodrošināt ar imigrāciju saistītu humanitāro krīžu pārvaldību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ir labāk jāveido un jākoordinē saikne starp civilo aizsardzību (īstermiņa operācijas) un humāno palīdzību (ilgtermiņa pārvaldība). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ir jāturpina apzināt un pilnveidot ES pasākumi pēc katastrofām, kas saistītas ar notikumiem ārpus tās teritorijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir attīstīt operatīvo sadarbību, saskaņojot apmācību, materiālu un aprīkojuma savietojamību, kā arī komandķēžu skaidrību un efektivitāti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir jāapsver nepieciešamība izveidot Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības aģentūru, kas būtu praktisks mehānisms stingrāku ārpolitikas pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK vērš uzmanību uz nepieciešamo progresu, kas jāpanāk attiecībā uz intervences lēmumu pieņemšanas procesu, kas attiektos uz teritoriju ārpus ES. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka Eiropas civilās aizsardzības diplomātiskā dimensija nav pietiekami attīstīta. Ārējo attiecību jomā un saistībā ar ES reakciju uz ārkārtējiem notikumiem EESK uzsver, ka ir svarīgas šādas darbības.






  — | Noturīgākā veidā koncentrēties uz novēršanas, sagatavotības un atveseļošanas procedūrām; sadarboties ar ANO saistībā ar katastrofu riska mazināšanas stratēģijām un īstenot ANO Sendai rīcības pamatprogrammas prioritāti “atjaunot, lai būtu labāks”, lai stiprinātu noturību Eiropas Savienībā un ārpus tās, to uzskatot par ilgtspējīgu pieeju, kas pielāgota IAM. |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

Noturīgākā veidā koncentrēties uz novēršanas, sagatavotības un atveseļošanas procedūrām; sadarboties ar ANO saistībā ar katastrofu riska mazināšanas stratēģijām un īstenot ANO Sendai rīcības pamatprogrammas prioritāti “atjaunot, lai būtu labāks”, lai stiprinātu noturību Eiropas Savienībā un ārpus tās, to uzskatot par ilgtspējīgu pieeju, kas pielāgota IAM.

| — | Uzlabot zināšanu apmaiņu, speciālās zināšanas un gūtās pieredzes apmaiņu, kopīgu apmācību un mācības visā pasaulē, iesaistot arī pilsonisko sabiedrību vietējā līmenī. |
| --- | --- |

—

Uzlabot zināšanu apmaiņu, speciālās zināšanas un gūtās pieredzes apmaiņu, kopīgu apmācību un mācības visā pasaulē, iesaistot arī pilsonisko sabiedrību vietējā līmenī.

| — | Uzsvērt saikni starp civilo aizsardzību un humāno palīdzību, it īpaši izolētos pasaules reģionos tad, kad notiek katastrofas. |
| --- | --- |

—

Uzsvērt saikni starp civilo aizsardzību un humāno palīdzību, it īpaši izolētos pasaules reģionos tad, kad notiek katastrofas.

| — | Iekļaut kultūras izpratni kā nozīmīgu civilās aizsardzības apmācības jautājumu, lai uzlabotu UCPM darbības (atbalsta sniegšanas) efektivitāti katastrofas teritorijā visā pasaulē. |
| --- | --- |

—

Iekļaut kultūras izpratni kā nozīmīgu civilās aizsardzības apmācības jautājumu, lai uzlabotu UCPM darbības (atbalsta sniegšanas) efektivitāti katastrofas teritorijā visā pasaulē.

| 1.9. | EESK apšauba noteikto UCPM ģeogrāfisko amplitūdu un iesaistīto valstu atlases kritērijus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lai uzlabotu UCPM darbību, ir jāveicina atbilstoša komunikācija starptautiskās sabiedriskās domas veidošanai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atbalsta ideju veidot kopīgas starptautiskas pirmās reaģēšanas grupas katastrofu pārvarēšanai, izmantojot pašu resursus, kopīgas mācības un resursu un aprīkojuma standartizāciju. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK mudina izstrādāt priekšlikumu tiesību akta grozījumam, lai Mehānisma ietvaros atļautu automātisku un tūlītēju reaģēšanu uz cilvēces mēroga katastrofu ES teritorijā un ārpus tās, neprasot iepriekšēju pieprasījumu no attiecīgās dalībvalsts un saglabājot dalībvalstij tiesības atteikt šādu palīdzību. Šāds resurss (darba grupas veidā) var palīdzēt stiprināt ES attiecību ārējo dimensiju, izmantojot civilo aizsardzību. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atbalsta brīvprātības stiprināšanu civilās aizsardzības jomā, iesakot izstrādāt brīvprātīgā darba programmu standartus ar noteikumiem, kas garantē brīvprātīgo cilvēktiesības un darba tiesības, un izveidojot kopēju sertifikācijas sistēmu brīvprātīgām civilās aizsardzības grupām. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK norāda, ka trūkst elastīga ātras reaģēšanas finanšu instrumenta, lai skartajiem iedzīvotājiem pēc pieprasījuma nodrošinātu tiešu finansējumu zaudējumu kompensēšanai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK atbalsta sabiedrības informēšanas pasākumu stiprināšanu attiecībā uz UCPM darbību, izmantojot mūsdienīgus komunikācijas veidus (piemēram, sociālos medijus), un organizētu brīvprātīgā darba organizāciju aktīvo lomu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK norāda, ka ir jāturpina operatīvās reaģēšanas jomā stiprināt Savienības sadarbību ar humānās palīdzības organizācijām un pilsonisko sabiedrību, lai labāk izmantotu palīdzību uz vietas. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK uzsver, ka jāturpina apsvērt MVU darbības nepārtrauktības nodrošināšana pēc katastrofas. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESK iesaka UCPM trauksmes un profilakses procesā vairāk iesaistīt zinātnieku aprindas, izmantojot ES Civilās aizsardzības zināšanu tīklu un stiprinot DRM zināšanu centru. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Savienības civilās aizsardzības mehānisms, kas ir pamatā Eiropas sadarbībai katastrofu riska pārvaldības jomā, nodrošina savstarpējas palīdzības un solidaritātes tīklu Eiropas Savienības iekšienē un ārpus tās. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mehānisms apvieno 33 valstis – 27 ES dalībvalstis un 6 citas iesaistītās valstis: Islande, Norvēģija, Serbija, Ziemeļmaķedonija, Melnkalne un Turcija. To izmanto novēršanai, plānošanai un operatīvai reaģēšanai, un tas nodrošina koordinētu palīdzību katastrofu un humanitāro krīžu situācijās. Jebkura pasaules valsts, kas saskaras ar liela mēroga katastrofu, var pieprasīt palīdzību, izmantojot Ārkārtas reaģēšanas koordinācijas centru (ERCC) kā ES ārpolitikas mehānismu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | UCPM politikas satvars tika pastiprināts jau 2019. gadā, izveidojot papildu spēju rezervi un izmantojot Eiropas Civilās aizsardzības zināšanu tīklu, kā arī tika turpmāk stiprināts ar jauniem tiesību aktiem, kas publicēti 2021. gada 20. maijā. Pārskatītais UCPM tagad ietver starpnozaru un pārrobežu pieeju risku un katastrofu pārvaldībai, pamatojoties uz “noturības pret katastrofām mērķiem”, kā arī plānošanu ES līmenī. Pēc Eiropas Parlamenta priekšlikuma mehānismā ir iekļauti arī klimata pārmaiņu un biodaudzveidības jēdzieni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tomēr pēdējos gados notikušās lielās dabas katastrofas (meža masīvu ugunsgrēki Dienvideiropā 2017. un 2021. gadā, plūdi Centrāleiropā un Ziemeļeiropā 2014. un 2021. gadā, zemestrīces Haiti 2010. un 2021. gadā u. c.) ir kļuvušas arvien biežākas un intensīvākas, apgrūtinot esošos reaģēšanas mehānismus, piemēram, UCPM, kas vienlaikus saskaras arī ar sarežģītām (migrācijas, veselības, humanitārām) krīzēm. Jaunākie notikumi Ukrainā liecina, ka ir nepieciešams šo mehānismu stiprināt un padarīt konsekventāku saikni starp civilo aizsardzību un humāno palīdzību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šā iemesla dēļ Francijas iestādes ir lūgušas EESK pievērsties jautājumam par Eiropas reakciju uz klimata pārmaiņām, izmantojot trīs galvenās pētījumu jomas: i) agrīno brīdināšanu un sabiedrības informēšanu; ii) prognozēšanu un plānošanu un iii) reaģēšanas spējas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Operatīvā ziņā UCPM ir pastiprināts ar vairākiem savstarpēji papildinošiem instrumentiem, piemēram, rescEU resursu rezervi, Copernicus satelītu pakalpojumu (satelītu riska kartēšanas sistēmu), Eiropas civilās aizsardzības rezervi (ECPP) un ES Civilās aizsardzības zināšanu tīklu (KN). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 2019. gadā izveidotais rescEU nodrošināja jaunu papildu resursu rezervi (rescEU rezervi), kurā ietilpst ugunsdzēsības lidmašīnu un helikopteru flote, glābšanas aprīkojums, medicīniskās evakuācijas lidmašīnas, neatliekamās medicīniskās palīdzības vienības un medicīniskā aprīkojuma krājumi un lauka slimnīcas, kas spēj reaģēt uz ārkārtas situācijām veselības jomā un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un nukleāriem incidentiem. RescEU papildina UCPM tādās jomās kā ugunsdzēsība, medicīniskā palīdzība un pētniecība. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs (ERCC) ir UCPM darbības pamatā. Tas centralizē un koordinē dažāda veida palīdzību, ko nosūta valstis, un atbild par ārkārtas palīdzības ātru izvēršanu katastrofu skartajos apgabalos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Valstis paziņo par līdzekļiem, ko tās spēj nodrošināt pieprasītājai valstij, izmantojot Kopīgo ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēmu (CECIS). Šī platforma nodrošina ierakstus tiešsaistē, un tajā ERCC var sīki izklāstīt pieprasījumu iesniegušo valstu vajadzības, kā arī palīdzību sniedzošās valstis var konkretizēt līdzekļus, ko tās plāno darīt pieejamus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turklāt dalībnieki var piešķirt valstu resursus Eiropas civilās aizsardzības rezervei (ECPP) reaģēšanai ārkārtas situācijās. Šī rezerve ļauj labāk plānot un koordinēt reaģēšanas pasākumus Eiropas un valstu līmenī, un tas nodrošina ātrāku un uzticamāku ES reakciju katastrofu gadījumos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Atbalstot novēršanas un sagatavotības pasākumus, ES arī ir palielinājusi finansiālo atbalstu spējām, kas reģistrētas ECPP. Finansiālo atbalstu var izmantot spēju pielāgošanai un remontam, kā arī darbības izmaksu (ES iekšienē) un transporta izmaksu (ārpus ES) segšanai, ja tās tiek izvērstas UCPM ietvaros. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mehānisms tika iedarbināts vairākas reizes kā daļa no ES krīzes pārvarēšanas satvara Covid-19 pandēmijas laikā. Pieredze liecina, ka ES ir jābūt labāk sagatavotai reaģēšanai uz liela mēroga ārkārtas situācijām un ka būtu jāpastiprina spēkā esošais tiesiskais regulējums veselības un civilās aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Finansiāli Mehānisms – papildus iesaistīto valstu iemaksām – saņem arī finansējumu no ES daudzgadu budžeta 2021.–2027. gadam. Konkrētāk, finansējums mehānisma īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam būs 1 263 000 000 EUR. Turklāt tajā pašā laikposmā mehānisma īstenošanai tiks piešķirti arī ārējie piešķirtie ieņēmumi no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta līdz 2 056 480 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ES Civilās aizsardzības zināšanu tīkls (KN), kas ir jauna platforma apmaiņai ar zināšanām, paraugpraksi un pieredzi, ko guvuši civilās aizsardzības eksperti un ārkārtas situāciju pārvaldības personāls, ir instruments, ar kura palīdzību ES plāno stiprināt Eiropas katastrofu riska pārvaldību. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zināšanu tīkla mērķis ir veicināt spēcīgāku sinerģiju starp praktiķiem, politikas veidotājiem un zinātniekiem, izmantojot pīlārus spēju veidošanai un zinātnei jomās, kur tiek uzsāktas, plānotas, izstrādātas un īstenotas attiecīgās darbības. Zināšanu tīkls darbības ietver kopīgas mācības, divpusējas un daudzpusējas apmaiņas, sadarbību un kopīgus projektus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Attiecībā uz civilo aizsardzību ārpus ES svarīgi ir minēt NATO Eiroatlantisko katastrofu seku likvidēšanas koordinācijas centru (EADRCC), kas piedāvā palīdzību galvenokārt dabas un cilvēka izraisītu katastrofu gadījumos, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Katastrofu novērtēšanas un koordinācijas (UNDAC) vienību, kas piedāvā palīdzību pēkšņas ārkārtas situācijas pirmajā posmā. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Eiropā Savienības Vidusjūrai (SV) platforma – daudzpusēja partnerība, kas vērsta uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu, tostarp Turcijas, reģionālās integrācijas un kohēzijas potenciāla palielināšanu, – apstiprināja rīcības plānu par gatavošanos efektīvai savstarpējai palīdzībai Eiropas un Vidusjūras reģionā. Ierosināto darbību vidū bija ātrā reaģēšana. Svarīgākie faktori ir publisko neatliekamās palīdzības dienestu darbības stiprināšana, izmantojot brīvprātīgos, un iedzīvotāju iesaiste dzīvību glābšanā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Laikposmā no 2007. līdz 2020. gadam UCPM tika aktivizēts 382 reizes. 2020. gadā tas tika aktivizēts 102 reizes – par 82 aktivizācijām vairāk nekā iepriekšējā gadā. No 102 aktivizācijas gadījumiem 36 bija ES iekšienē un 66 – ārpus ES, savukārt 85 no visiem aktivizācijas gadījumiem bija saistīti ar Covid-19. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | UCPM lielums novēršanas, brīdināšanas, plānošanas, prognozēšanas un darbības spēju ziņā vairs nav pietiekams, lai reaģētu uz dabas katastrofām, kas saistītas ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ES civilās aizsardzības mehānismam būtu vairāk jāpievēršas tādām jomām kā jūras piesārņojums, rūpnieciskie riski un katastrofu ietekme uz elektroenerģijas un dzeramā ūdens tīkliem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK uzskata, ka Eiropas civilās aizsardzības diplomātiskā dimensija nav pietiekami attīstīta attiecībā uz ES tuvākajām kaimiņvalstīm (it īpaši Balkānos) vai Ziemeļāfrikas un Āfrikas valstīm, lai papildinātu ES attīstības politiku. Šī UCPM diplomātiskā dimensija būtu jāizvērš vairākos veidos, proti, i) stiprinot kandidātvalstu pirmspievienošanās procesu ES, vienlaikus ievērojot visus pievienošanās kritērijus; ii) samazinot Ķīnas un Krievijas ietekmi dažās valstīs un ģeogrāfiskajos apgabalos (Āfrikā, Gruzijā, Ukrainā); iii) veicinot diplomātiskās attiecības ar dažām naidīgām valstīm (piemēram, palīdzība mežu ugunsgrēku dzēšanā Krievijā vai Turcijā); iv) pabeidzot izstrādāt Eiropas Savienības attīstības palīdzības politiku; v) sadarbojoties ar valstīm, kuras ir tiešā Krievijas ietekmē, piemēram, Eiropas enerģētikas partnervalsti Kazahstānu, un kuras ir lielas un pakļautas lielam riskam (piemēram, meža ugunsgrēkiem). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK apšauba noteikto UCPM ģeogrāfisko amplitūdu un iesaistīto valstu atlases kritērijus. Piemēram, kandidātvalstīm, Šveicei un Moldovai būtu jāpievienojas UCPM, lai tas iegūtu patiesi kontinentālu dimensiju. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Attiecībā uz ārējām operācijām, ko koordinē Eiropas Komisija, ja palīdzību lūdz trešās valstis, ir jāprecizē nosacījumi un lēmumu pieņemšanas process šādu darbību uzsākšanai, īpašu uzmanību pievēršot pārredzamībai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK arī iesaka katrā ES pastāvīgajā pārstāvniecībā iecelt civilās aizsardzības jautājumu korespondentu, lai sistemātiski informētu trešās valstis par iespējamo ES palīdzību smagas katastrofas gadījumā un nodrošinātu nepieciešamo koordināciju ar pašas valsts civilās aizsardzības spēkiem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK vērš Komisijas uzmanību uz lielajām atšķirībām, kas pašlaik pastāv starp dažādām civilās aizsardzības struktūrām, un uzsver, ka ir jāsaskaņo veids, kādā šie spēki tiek organizēti, jo īpaši attiecībā uz personāla apmācību, procedūrām un aprīkojumu (piemēram, ugunsdzēsības iekārtu diametrs dažādās valstīs ir atšķirīgs). Šīs atšķirības var novērst, katrā ES valstī organizējot un standartizējot standarta moduļus. Šie standarta moduļi jau ir ieviesti, tomēr ir aktīvi jāveicina to skaita palielināšana un standartizācijas uzlabošana. Piemēram, meža ugunsdzēsības moduļi vienā valstī var aprīkoti ar autotransporta līdzekļiem, bet citā valstī – ar apvidus transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Turklāt būtu jāstiprina cieša sadarbība starp valstu civilās aizsardzības iestādēm, universitātēm un pētniekiem. ES Civilās aizsardzības zināšanu tīkla īstenošana, izmantojot spēju attīstības un zinātnes pīlārus, kā arī DRM zināšanu centra stiprināšana nodrošina telpu un līdzekļus šīs sadarbības pastiprināšanai. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Attiecībā uz resursu nodrošināšanas spēju vēl viena prioritāte ir resursu steidzama izvietošana tūkstošiem vai pat desmitiem tūkstošu kilometru lielos attālumos. Ārkārtas situācijās bieži vien ir jāizmanto gaisa satiksmes resursi. Ja personāla transportēšanu veic aviokompānijas, tad aprīkojuma pārvadāšanai būtu vajadzīgas piemērotas lielas ietilpības transportlidmašīnas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Transporta jaudas nodrošināšanas jautājumu, iespējams, varētu risināt, izmantojot militāros, nacionālos vai NATO gaisa kuģus. Tomēr to izmantošanai ir nepieciešama attiecīga procedūra, un tā ietver plānošanu, kas nav savienojama ar ārkārtas situācijām. Vēl viens piemērotāks risinājums būtu apsvērt īpašu floti, kurā būtu lieli Airbus A330 gaisa kuģi, vai precīzi pielāgotu nomu ar specializētiem uzņēmumiem. Šķiet, ka triju gaisa kuģu gaisa vienība atbilstu ekspertu vēlmēm. Šīs vienības ir daudzpusīgas, un to pārveidošana ir tehniski iespējama, piemēram, izmantošanai tādām darbībām kā antipirēnu pielietošana meža ugunsgrēku dzēšanai un ritošā sastāva transportēšana. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Šo gaisa projekcijas aktīvu iegādi un pārvaldību varētu izpētīt rescEU ietvaros. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Attiecībā uz pārvaldību EESK aicina izveidot Eiropas civilās aizsardzības un humānās palīdzības aģentūru. Laika gaitā bieži tiek pieprasīta rīcība vienās un tajās pašās vietās, lai sniegtu palīdzību tiem pašiem iedzīvotājiem. Civilā aizsardzība parasti tiek sniegta īslaicīgi – dienu vai nedēļu laikā, bet humānā palīdzība var turpināties vairākus mēnešus vai ilgāk. |
| --- | --- |

4.12.

Briselē, 2022. gada 24. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 568. plenārsesija – Interactio, 23.3.2022.–24.3.2022.

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/35

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojums. ES spēja rīkoties un rīcības brīvība””

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

| Ziņotāja: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Sandra PARTHIE

| Atzinuma pieprasījums | Komisija, 1.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/3/0 |

Atzinuma pieprasījums

Komisija, 1.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/3/0

1.   Preambula

| 1.1. | Tā kā Eiropas Komisijas ziņojums un šis atzinums tika izstrādāti pirms Krievijas agresijas, kara Ukrainā un no tā izrietošās humanitārās krīzes, to sekas atzinumā nav atspoguļotas. EESK uzsver, ka šie traģiskie notikumi acīmredzami smagi ietekmēs mūsu dzīvesveidu, tādēļ tā mudina Kopīgā pētniecības centra (JRC) un Eiropas Komisijas pašreizējos stratēģiskās prognozēšanas pasākumos, kas tiek veikti saistībā ar nākamā stratēģiskās prognozēšanas ziņojuma izstrādi, daudz lielāku uzmanību, nekā iepriekš plānots, veltīt šo stratēģisko pārmaiņu ģeopolitiskajai ietekmei, kas cita starpā sniedzas no enerģijas cenu kāpuma līdz lielākiem izdevumiem drošībai un aizsardzībai, jaunām migrācijas plūsmām un piegāžu nedrošībai ne tikai Eiropā, bet arī ārpus tās. |
| --- | --- |

1.1.

2.   Secinājumi un ieteikumi

| 2.1. | EESK joprojām ļoti atzinīgi vērtē prognozēšanas metodikas iekļaušanu ES politikas veidošanas procesā. Tā kā stratēģiskā prognozēšana ir līdzdalības process, EESK joprojām cer, ka, pamatojoties uz iepriekš minēto, ciešāka kļūs gan sinerģija, gan visu ES iestāžu, tostarp EESK, strukturālā iesaiste. Šajā saistībā EESK uzsver, ka Eiropas stratēģijas un politikas analīzes sistēma (ESPAS) ir labs piemērs ES iestāžu savstarpējai sadarbībai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESK uzskata, ka četras galvenās globālās tendences ir saistītas ar būtisko jautājumu par ES spēju rīkoties un rīcības brīvību. Tās atspoguļo mūsdienu visaptverošās megatendences, kas arī turpmāk būs būtiski svarīgas Eiropas politikas veidošanā. Tomēr to attīstība joprojām ir plaša un skar dažādus aspektus, lai gan atsevišķos apakštematos trūkst dziļuma. EESK pauž īpašu nožēlu par to, ka nav pietiekami ņemta vērā sociālā dimensija, kā arī par to, ka nav ņemti vērā jaunatnes un starppaaudžu taisnīguma jautājumi, neraugoties uz to, ka šie jautājumi ir aplūkoti Kopīgā pētniecības centra (JRC) ziņojumā “ES atvērtās stratēģiskās autonomijas veidošana un nodrošināšana līdz 2040. gadam un pēc tam” (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESK piekrīt, ka 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumam izraudzītais temats ir politiski ļoti nozīmīgs un spēj radīt vajadzīgos pamatnosacījumus labi pārvaldītai savstarpējai atkarībai un atvērtai stratēģiskai autonomijai, kuras pamatā ir kopīgas vērtības, kohēzija, spēcīga daudzpusēja pārvaldība un uz noteikumiem balstīta sadarbība. Tomēr Komiteja mudina pienācīgi izmantot prognozēšanas procesa metodes, lai noteiktu turpmākos tematus. Ir svarīgi novērtēt notikumu attīstību laika gaitā, proti, pašreizējie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē vai patentu skaits ir jāsalīdzina ne tikai ar Ķīnu vai ASV, bet arī ar iepriekšējiem līmeņiem, lai gūtu skaidru priekšstatu par to, vai dodamies pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Lai gan netiek apšaubīta stratēģiskās prognozēšanas izmantošanas pieeja un ziņojuma tematiskais fokuss, joprojām nav skaidrs, kas padara 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumu par patiesu prognozēšanas resursu. Trūkst skaidras saiknes starp tendenču izvēli, apsvērto nākotni un loģiskajiem secinājumiem par ziņojuma galveno jautājumu. |
| --- | --- |

2.4.

Papildus acīmredzamam prognozēšanas metodoloģijas trūkumam Komisijas otrais stratēģiskās prognozēšanas ziņojums, kas nācis klajā 2021. gadā, nenodrošina loģisku, saskaņotu un uz rīcību vērstu satvaru ES politikas veidošanai, kurš ļautu politikas veidotājiem noteikt stratēģiskās prioritātes un rīkoties.

| 2.5. | Ļoti svarīgs temats padziļinātai izpētei ir nevalstisko dalībnieku, it īpaši starptautisko uzņēmumu, loma mūsdienu pārvaldības sistēmās. Komiteja uzskata, ka stratēģiskā autonomija ir jāpalielina vismaz attiecībā uz tiem dalībniekiem, kuriem de facto ir noteikumu un standartu noteikšanas statuss, piemēram, lieliem tehnoloģiju uzņēmumiem, globāli strādājošām bankām un finanšu dalībniekiem, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ziņojuma prognozēšanas aspekts būs pilnībā noderīgs ES politikas veidotājiem tikai tad, ja tas pamatā būs veidots kā atklāts un plurālistisks, kā arī daudzveidīgs starpnozaru pasākums, iesaistot organizētus sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību, it īpaši EESK, visos prognozēšanas procesa posmos, lai sagatavotu (turpmākos) stratēģiskās prognozēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Šajā saistībā EESK īpaši aicina Kopīgo pētniecības centru pilnībā iesaistīt Komiteju tā prognozēšanas ciklā un tai palīdzēt izvērtēt pašreizējos prognozēšanas pasākumus, ko veic pilsoniskās sabiedrības organizācijas, arodbiedrības un uzņēmumu apvienības. EESK arī ierosina atbalstīt ES pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās strukturēta procesa ietvaros varētu attīstīt zināšanas prognozēšanas jomā un īstenot prognozēšanas pasākumus; to varētu veikt kopā ar Kopīgo pētniecības centru – piemēram, īstenojot pilotprojektu, kurā iesaistīti arī EESK locekļi un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lai gan līdzšinējie centieni ir pilnībā atbalstāmi, nākamajos prognozēšanas ziņojumos vēl ir daudz iespēju uzlabojumiem šādos aspektos:






  — | ziņojumā ir labāk jāsasaista megatendences un stratēģiskie pamatelementi saskaņotības, varbūtības un nozīmīguma ziņā, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

ziņojumā ir labāk jāsasaista megatendences un stratēģiskie pamatelementi saskaņotības, varbūtības un nozīmīguma ziņā,

| — | prognozēšanas procesā, gatavojot nākamo ziņojumu, būtu jāparedz konkrētas iespējas EESK, kā arī citiem iesaistītajiem dalībniekiem mācīties no tā, sniegt savu ieguldījumu un uzlabot tā kvalitāti, |
| --- | --- |

—

prognozēšanas procesā, gatavojot nākamo ziņojumu, būtu jāparedz konkrētas iespējas EESK, kā arī citiem iesaistītajiem dalībniekiem mācīties no tā, sniegt savu ieguldījumu un uzlabot tā kvalitāti,

| — | EESK jau ir izstrādājusi vairākus atzinumus par gaidāmo 2022. gada prognozēšanas ziņojumu, t. i., par divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos (2), |
| --- | --- |

—

EESK jau ir izstrādājusi vairākus atzinumus par gaidāmo 2022. gada prognozēšanas ziņojumu, t. i., par divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos (2),

| — | šajā saistībā EESK ierosina Komisijai sadarbībā ar JRC izstrādāt ikgadēju konsultāciju ciklu, lai palīdzētu sagatavot ikgadējo prognozēšanas ziņojumu. Komisijai būtu jāiesaista EESK un Reģionu komiteja, kā arī citas ES iestādes, piemēram, piedāvājot regulārus, specializētus darbseminārus un iesaistot EESK locekļus JRC ĢD un ģenerālsekretariāta attiecīgajos prognozēšanas pasākumos, |
| --- | --- |

—

šajā saistībā EESK ierosina Komisijai sadarbībā ar JRC izstrādāt ikgadēju konsultāciju ciklu, lai palīdzētu sagatavot ikgadējo prognozēšanas ziņojumu. Komisijai būtu jāiesaista EESK un Reģionu komiteja, kā arī citas ES iestādes, piemēram, piedāvājot regulārus, specializētus darbseminārus un iesaistot EESK locekļus JRC ĢD un ģenerālsekretariāta attiecīgajos prognozēšanas pasākumos,

| — | būtu jāizveido fokusa grupa ar sociālajiem partneriem / pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai apspriestu, kā šī mērķgrupa var gūt labumu no Komisijas stratēģiskās prognozēšanas ziņojumiem un kā varētu veidot turpmākos ziņojumus, lai tiem sniegtu vislielāko vērtību, |
| --- | --- |

—

būtu jāizveido fokusa grupa ar sociālajiem partneriem / pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai apspriestu, kā šī mērķgrupa var gūt labumu no Komisijas stratēģiskās prognozēšanas ziņojumiem un kā varētu veidot turpmākos ziņojumus, lai tiem sniegtu vislielāko vērtību,

| — | Komisijas prasība ministriju tīklam iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus tīkla pasākumos saistībā ar prognozēšanu. |
| --- | --- |

—

Komisijas prasība ministriju tīklam iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus tīkla pasākumos saistībā ar prognozēšanu.

| 2.9. | EESK ierosina pārveidot pašas Komitejas darba procesus saistībā ar ikgadējiem prognozēšanas ziņojumiem, lai jau ex ante sniegtu ieskatu, speciālās zināšanas un konkrētus priekšlikumus, t. i., attiecīgo ziņojumu sagatavošanas procesā, nevis tikai sniegtu ex post novērtējumu. Komiteja uzskata, ka tas uzlabos informāciju, kas paredzēta ikgadējiem prognozēšanas ziņojumiem, jo EESK locekļiem ir cieša un dziļa saikne ar viņu pārstāvētajām sabiedrības un ekonomikas nozarēm un viņiem ir labākas iespējas atklāt būtiskus tā dēvētos “vājos signālus” attiecīgajās norisēs. Turklāt EESK var nodot tālāk un izplatīt prognozēšanas rezultātus un atziņas, tādējādi palīdzot valstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem labāk izprast ES pieņemtos politiskos lēmumus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Visbeidzot, EESK mudina Komisiju turpināt ES stratēģiskās prognozēšanas programmas izstrādi. EESK ir pārliecināta, ka prognozēšanas turpmāka integrēšana ES lēmumu pieņemšanā ir pareizais ceļš, un atkārtoti piedāvā palīdzēt Komisijai un citām ES iestādēm sasniegt šo mērķi. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK pilnībā atbalsta ziņojumā uzsvērto, cik svarīgs ir atvērts, konkurētspējīgs un pilnībā funkcionējošs vienotais tirgus, jo tas ļauj uzņēmumiem attīstīties tiktāl, lai tie spētu konkurēt globālā līmenī. Tas attiecas arī uz ziņojumā pausto ieteikumu pilnībā īstenot kapitāla tirgu savienību un banku savienību, kas saskaņā ar EESK uzskatiem tieši veicina ES noturību pret finanšu krīzēm, noguldītāju aizsardzību, kā arī spēcīgu un stabilu ekonomikas atveseļošanu (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē pārskatīto labāka regulējuma pamatnostādņu publicēšanu un instrumentu kopumu, kas paredzēts tam, lai noteiktu, kā stratēģiskā prognozēšana būtu jāizmanto ietekmes un citos novērtējumos. Lai nodrošinātu veiksmīgu piemērošanu, ir svarīgi, lai Komisija nodrošinātu atbilstīgu apmācību un resursus saviem darbiniekiem, kuri sagatavo ietekmes un citus novērtējumus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Reaģējot uz sarežģītākiem apstākļiem pārvaldības jomā, ziņojumā uzsvērta vajadzība pēc līdzdalīgas un iekļaujošas pārvaldības, lai veicinātu uzticēšanos un leģitimitāti visos līmeņos, palielinot tādu platformu kā EESK nozīmīgumu. Komiteja uzskata, ka vēl nekad nav bijis tik svarīgi pilsoniskajai sabiedrībai dot iespējas paust viedokli ES mērogā, lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību 21. gadsimtā un rastu plašus un ilgtspējīgus, nevis tikai vienkāršus risinājumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir veikusi turpmākus pasākumus (4) saistībā ar EESK atzinumu par 2020. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumu “Iezīmējam kursu uz noturīgāku Eiropu” (5), un uzskata, ka tai ir jāreaģē uz aspektiem, kurus tā joprojām uzskata par svarīgiem, jo tie nav pietiekami skatīti 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā:






  — | pārraudzības dokumentā apgalvots, ka prognoze bija iekļauta 2020. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā. Tomēr EESK uzskata, ka trūkst pārredzamības par to, kā izmantoti prognozēšanas principi un metodika, lai izdarītu ziņojuma secinājumus, un par to, kā ārēji dalībnieki tika iesaistīti prognozēšanas darbībās. Piemēram, EESK nav tikušas piedāvātas skaidras iespējas piedalīties, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

pārraudzības dokumentā apgalvots, ka prognoze bija iekļauta 2020. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā. Tomēr EESK uzskata, ka trūkst pārredzamības par to, kā izmantoti prognozēšanas principi un metodika, lai izdarītu ziņojuma secinājumus, un par to, kā ārēji dalībnieki tika iesaistīti prognozēšanas darbībās. Piemēram, EESK nav tikušas piedāvātas skaidras iespējas piedalīties,

| — | pārraudzības dokumentā norādīts, ka atsevišķi jautājumi ir jāizskata sīkāk un jāprecizē, kā to pieprasa EESK, un tie būtu jāiekļauj politikas priekšlikumos, un ka prognozēšanas ziņojums ir tikai sākumpunkts pārdomām. EESK uzskata, ka pašreizējais ziņojuma formāts nav ne piemērots, lai izstrādātu politikas priekšlikumus, ne arī sniedz konkrētus sākumpunktus pārdomām, |
| --- | --- |

—

pārraudzības dokumentā norādīts, ka atsevišķi jautājumi ir jāizskata sīkāk un jāprecizē, kā to pieprasa EESK, un tie būtu jāiekļauj politikas priekšlikumos, un ka prognozēšanas ziņojums ir tikai sākumpunkts pārdomām. EESK uzskata, ka pašreizējais ziņojuma formāts nav ne piemērots, lai izstrādātu politikas priekšlikumus, ne arī sniedz konkrētus sākumpunktus pārdomām,

| — | pārraudzības dokumentā arī uzsvērts, cik svarīgi prognožu analīzē ir raksturot pašreizējo situāciju un status quo. EESK piekrīt, ka tradicionāli tas ir pats pirmais solis prognožu analīzē. Tomēr papildus tam veidam, kā tas pašreiz tiek izmantots stratēģiskās prognozēšanas ziņojumos, tam būtu jākļūst par sākumpunktu uz nākotni vērstai analīzei, jo tas būtu lietderīgāks veids, kā EESK locekļi varētu izstrādāt ieteikumus rīcībai. |
| --- | --- |

—

pārraudzības dokumentā arī uzsvērts, cik svarīgi prognožu analīzē ir raksturot pašreizējo situāciju un status quo. EESK piekrīt, ka tradicionāli tas ir pats pirmais solis prognožu analīzē. Tomēr papildus tam veidam, kā tas pašreiz tiek izmantots stratēģiskās prognozēšanas ziņojumos, tam būtu jākļūst par sākumpunktu uz nākotni vērstai analīzei, jo tas būtu lietderīgāks veids, kā EESK locekļi varētu izstrādāt ieteikumus rīcībai.

| 3.5. | Attiecībā uz desmit jomām, kurās ES varētu stiprināt savu atvērto stratēģisko autonomiju un globālo vadību, lai gan tās ir vispārēji nozīmīgas, EESK uzskata, ka tās nav izklāstītas kā loģiski stratēģiski secinājumi, kas izriet no sistēmas, aptverot tendences un nenoteiktību. Tāpēc nevar pieņemt, ka, raugoties no prognozēšanas perspektīvas, tie ir holistiski un precīzi stratēģiskie pamatelementi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka Komisijas pašreizējā darbā netrūkst prognozēšanas un stratēģiskās plānošanas darbību. EESK uzskata, ka patiesais jautājums ir tas, ka ES lēmumu pieņēmējiem trūkst politiskās gribas pārvērst prognozēšanas atziņas par tālejošiem priekšlikumiem. Ja politiskās gribas nav, pat prognozēšana nenovedīs pie vēlamajiem soļiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Uzsverot noslēgta prognozēšanas procesa ar ierobežotu apspriešanos nepilnības, EESK norāda, ka nav pieminēta inflācijas palielināšanās, kā arī enerģijas cenu pieaugums, kas saskaņā ar EESK uzskatiem ir būtiski svarīgi stratēģiskās autonomijas aspekti. Tā kā EESK ir padomdevēja iestāde, tā jau gatavo uz nākotni vērstus atzinumus (6), lai veicinātu ES spēju labāk integrēt prognozēšanu lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Turklāt ziņojumā nav minēta sociālā nodrošinājuma sistēmu loma, tostarp labklājības valsts attīstība. Kopumā šī jautājuma sociālajiem aspektiem netiek pievērsta īpaša uzmanība salīdzinājumā ar tehnoloģiskajiem un ekonomiskajiem aspektiem. ES pilsoņi no valsts gaida augstu sociālā nodrošinājuma un labklājības līmeni. Tāpēc, ņemot vērā stratēģisko autonomiju, neatbildēts paliek jautājums par to, kā turpmāk tiks finansētas sociālā nodrošinājuma sistēmas. Komiteja ļoti novērtētu tādu padziļinātu analīzi par šo tematu, kurā izmantoti prognozēšanas instrumenti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | 2021. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā ir iekļauts visaptverošs problēmu saraksts. Tomēr tajā nav sniegtas skaidras norādes par prioritātēm un prioritārajām darbībām vai priekšlikumi par to, kā uzņēmumi vai darba ņēmēji varētu vai kā viņiem vajadzētu sagatavoties šiem izaicinājumiem. Daudzas tendences var vienlaicīgi ietekmēt iedzīvotājus un uzņēmumus. Tā ir zaudēta iespēja, ko EESK varētu palīdzēt kompensēt, ņemot vērā tās nozīmīgumu augsta līmeņa problēmu risināšanā un ierosināto risinājumu ieviešanā ikdienas dzīvē, it īpaši attiecībā uz darba devējiem un darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ziņojums pašlaik neatbilst savam nosaukumam, jo neatbilst prognozēšanas dokumenta principiem, piemēram, saskaņā ar bijušā EPSC“Prognozēšanas ābeci” (7). Labas prakses piemērs metodoloģiski pārredzamiem prognozēšanas ziņojumiem ir atrodams Apvienotās Karalistes valdības prognozēšanas dienesta pasūtītajā ziņojumā “Aptaukošanās problēmu risināšana: izvēles nākotnē” (8). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ziņojums īpaši attiecas uz ES Prognozēšanas tīklu “nākotnes ministriem” un ar to saistīto prognozēšanas spēju pilnveidošanu valstu līmenī. Komiteja aicina Komisiju arī šajā tīklā nodrošināt, lai tādi dalībnieki kā EESK tiek aktīvi ņemti vērā, īstenojot prognozēšanas pasākumus, nevis tikai iepazīstināti ar to rezultātiem. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK mudina Komisiju turpināt ES stratēģiskās prognozēšanas programmas izstrādi. Kā norādīts atzinumā, ir vajadzīgas vairākas izmaiņas. Tomēr EESK ir pārliecināta, ka prognozēšanas turpmāka integrēšana ES lēmumu pieņemšanā ir pareizais ceļš, un atkārtoti piedāvā palīdzēt Komisijai un citām ES iestādēm sasniegt šo mērķi un ar tām sadarboties. Prognozēšana sasniegs noteiktos mērķus tikai tad, ja tā būs atvērta un plurālistiska, kā arī daudzveidīga starpnozaru darbība, kurā visos prognozēšanas procesa posmos ir iesaistīti organizēti sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, it īpaši EESK. |
| --- | --- |

3.12.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

1

(2)  EESK atzinumi: OV C 311, 18.9.2020., 36. lpp.; OV C 364, 28.10.2020., 143. lpp.; OV C 440, 18.12.2020., 99. lpp.; OV C 429, 11.12.2020, 268. lpp.; OV C 429, 11.12.2020, 51. lpp.; OV C 429, 11.12.2020, 66. lpp.; OV C 429, 11.12.2020, 187. lpp.; OV C 429, 11.12.2020, 259. lpp.; OV C 374, 16.9.2021., 84. lpp.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/en/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

3

(4)  187.–200. lpp. https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf

4

(5)  OV C 220, 9.6.2021., 67. lpp.

5

(6)  Sk. dažus jaunākos uz nākotni vērstos EESK atzinumus:

6

| — | OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp., |
| --- | --- |

—

OV C 374, 16.9.2021., 73. lpp.,

| — | OV C 129, 11.4.2018., 36. lpp., |
| --- | --- |

—

OV C 129, 11.4.2018., 36. lpp.,

| — | CCMI/184 – Strukturālo un nozaru pārmaiņu prognozēšana un rūpniecības kultūru pārveidošana – virzība uz jaunu atveseļošanās perspektīvu un noturības līmeni dažādās Eiropas daļās; |
| --- | --- |

—

CCMI/184 – Strukturālo un nozaru pārmaiņu prognozēšana un rūpniecības kultūru pārveidošana – virzība uz jaunu atveseļošanās perspektīvu un noturības līmeni dažādās Eiropas daļās;

| — | OV C 220, 9.6.2021., 118. lpp., |
| --- | --- |

—

OV C 220, 9.6.2021., 118. lpp.,

| — | OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.

  EESK arī organizē pasākumus, kas veicina uz nākotni vērstas debates, piemēram: |
| --- | --- |

—

OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.

EESK arī organizē pasākumus, kas veicina uz nākotni vērstas debates, piemēram:

| — | ECO konference par tematu “Stratēģiskās prognozēšanas ekonomiskie aspekti un ES lēmumu pieņemšana” (2021. gada jūnijs), |
| --- | --- |

—

ECO konference par tematu “Stratēģiskās prognozēšanas ekonomiskie aspekti un ES lēmumu pieņemšana” (2021. gada jūnijs),

ECO

| — | REX konference par tematu “Eiropas zaļā kursa ģeopolitika. Transversāls ieskats Eiropas zaļā kursa ģeopolitiskajās sekās” (2021. gada decembris), |
| --- | --- |

—

REX konference par tematu “Eiropas zaļā kursa ģeopolitika. Transversāls ieskats Eiropas zaļā kursa ģeopolitiskajās sekās” (2021. gada decembris),

REX

| — | REX debates specializētās nodaļas sanāksmē par tematu “Stratēģiskā prognozēšana – Eiropas nākotnes redzējums” (2022. gada februāris). |
| --- | --- |

—

REX debates specializētās nodaļas sanāksmē par tematu “Stratēģiskā prognozēšana – Eiropas nākotnes redzējums” (2022. gada februāris).

REX

(7)  “Kas nav stratēģiskā prognozēšana? Tā nav ziņojums – rūpīgi izstrādāta un mērķtiecīga iejaukšanās. Stratēģiskā prognozēšana ir mācību process, kas lēmumu pieņēmējiem sniedz jaunu un oriģinālu skatījumu uz pašreizējo situāciju, kas bieži vien ir mulsinoša, sociāli sarežģīta un nenoteikta. Nenoteiktība tajā tiek uztverta kā draugs, nevis kā ienaidnieks. Tas nav ziņojums, bet gan līdzeklis kāda cita mērķa sasniegšanai. Rūpīgi izstrādātā un mērķtiecīgā iejaukšanās vērš sociālo mācību procesu uz konkrētām izmantotāju grupām un viņu vajadzībām (t. i., to lietojuma prognozēšanu).”, Eiropas Komisija, Eiropas Politiskās stratēģijas centrs, Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Publikāciju birojs, 2017, iegūts 2022. gada 16. janvārī no https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492

7

Wilkinson, A.

(8)  Aptaukošanās problēmu risināšana: izvēles nākotnē – projekta ziņojums (Tackling obesities: Future choices– project report). Informācija iegūta 2022. gada 14. janvārī, avots: https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf

8

Tackling obesities: Future choices– project report

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz prasībām kredītriskam, kredīta vērtības korekcijas riskam, operacionālajam riskam, tirgus riskam un pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai”

(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))

(2022/C 290/07)

| Ziņotājs: | Bogdan PREDA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bogdan PREDA

| Atzinuma pieprasījumi | Eiropas Parlaments, 17.1.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 20.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 154/0/1 |

Atzinuma pieprasījumi

Eiropas Parlaments, 17.1.2022.

Eiropas Savienības Padome, 20.1.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

154/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta pārdomātu, līdzsvarotu un uz nākotni vērstu kapitāla politiku ar riska svērumiem, kas balstīti uz faktiskajiem stabilitātes riskiem, vienlaikus arī ņemot vērā nepieciešamību uzlabot ES banku konkurētspēju un palielināt ilgtspējīgas izaugsmes finansējumu. Tāpēc EESK aicina Komisiju vēl rūpīgāk izvērtēt, kādā mērā priekšlikumi risina minētās problēmas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Gan izvēlētā laika, gan satura ziņā EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek īstenoti atlikušie starptautisko standartu elementi, par kuriem vienojusies Bāzeles Banku uzraudzības komiteja (“Bāzeles III standarti”) (1), jo tie ir paredzēti, lai uzlabotu ES finanšu tirgus stabilitāti un tādējādi nepakļautu Eiropas iedzīvotājus lielākiem finanšu tirgus riskiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzsver, ka finanšu tirgus stabilitāte ir būtiski svarīgs priekšnoteikums vispārējai ekonomikas stabilitātei, savukārt banku nozares pareiza regulēšana un uzraudzība ir būtiski svarīga, lai novērstu satricinājumu un krīzes risku. Prudenciālās kapitāla prasības ir nepieciešamas, lai sasniegtu iepriekš minētos priekšnoteikumus, taču EESK aicina likumdevējus gādāt, ka priekšlikumos ir pienācīgs līdzsvars starp diviem savstarpēji papildinošiem mērķiem, proti, i) nodrošināt, ka ES bankas kļūst noturīgākas, un ii) garantēt nozares finansiālo stabilitāti un konkurētspēju, tostarp no līdzsvarota kapitāla prasību satvara viedokļa, lai atbalstītu banku lomu reālās ekonomikas finansēšanā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina Komisiju periodiski novērtēt priekšlikumu faktisko ietekmi, lai saprastu, vai to īstenošana veicina finanšu tirgus stabilitāti un banku nozares noturību, vienlaikus ņemot vērā arī ES banku konkurētspēju. EESK arī atzīst, ka stabili un līdzsvaroti kapitāla rādītāji veicina konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas centienus padarīt ES ekonomiku zaļāku un noturīgāku, tostarp pārskatot un pastāvīgi novērtējot pašreizējos instrumentus, kas paredzēti ilgtspējīgai finansējuma apguvei. Finanšu nozare var kļūt par ļoti svarīgu dalībnieku oglekļa nulles emisiju ekonomikas veidošanā. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas pieeju — pastiprināti koncentrēties uz vides, sociālajiem un pārvaldības (VSP) riskiem prudenciālajā sistēmā (saskaņā ar starptautiskajiem darba virzieniem, proti, “Bāzeli III”), tostarp precīzāk reģistrēt tos finanšu tirgus riskus, kas saistīti ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē arī darbu, ko saistībā ar VSP informācijas (2) atklāšanu veic Eiropas Banku iestāde (EBI) un kura mērķis ir pienācīgi novērtēt banku vides riskus un to finanšu stratēģiju pārejai uz oglekļa nulles emisiju ekonomiku. EESK arī aicina EBI paātrināt pārbaudes darbu saistībā ar pirmā pīlāra satvaru, lai noteiktu, vai tas pietiekami atspoguļo unikālās klimata risku iezīmes. Makroprudenciāls politikas regulējums, tostarp kapitāla jomā, var būtiski palīdzēt integrēt finanšu tirgus riskus, kas saistīti ar klimata pārmaiņām. Turklāt EESK aicina EBI aktīvāk censties novērst trūkumus pašreizējā VSP informācijas atklāšanā ES līmenī – tostarp par tādiem aktīviem, kas saistīti ar fosilo kurināmo, un tādiem, uz ko attiecas gan hroniskas, gan akūtas klimata pārmaiņu norises –, tādējādi stimulējot būtisku pieaugumu attiecībā uz banku ilgtspējīgu finanšu stratēģijām. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Ievads

| 2.1. | Šis atzinums ir sagatavots par Eiropas Komisijas priekšlikumu i) regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (3) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm groza attiecībā uz prasībām kredītriskam, kredīta vērtības korekcijas riskam, operacionālajam riskam, tirgus riskam un pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai (KPR priekšlikums), un ii) direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (4) attiecībā uz uzraudzības pilnvarām, sankcijām, trešo valstu filiālēm un vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (KPD priekšlikums). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kā izklāstīts paskaidrojuma rakstā, abus normatīvos aktus pamato vajadzība īstenot “Bāzeles III” standartus, vienlaikus risinot arī vairākus jautājumus, kas ir svarīgi finanšu stabilitātei un stabilai ekonomikas finansēšanai saistībā ar ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes. To vidū ir uz risku balstītas kapitāla sistēmas stiprināšana, uzmanības pievēršana vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem uzraudzības sistēmā, kā arī uzraudzības pilnvaru un instrumentu turpmāka saskaņošana. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzsver, ka finanšu tirgus stabilitāte ir būtisks priekšnoteikums vispārējai ekonomikas stabilitātei, tāpēc tā ir vispārējās sabiedrības interesēs. Lai novērstu satricinājumu un krīzes draudus, ļoti svarīgi ir pareizi regulēt un uzraudzīt banku nozari, savukārt prudenciālās kapitāla prasības vajadzīgas, lai nepieļautu, ka grūtībās nonākušu banku glābšanai tiek izmantoti publiskie līdzekļi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas uzņēmumiem un darbvietām ir svarīgi, lai “Bāzeles III” standarti tiktu ievēroti pareizi, bet taisnīgi, taču vienlaikus ir svarīgi veicināt piekļuvi mājokļu īpašumtiesībām un stimulēt uz eksportu orientētu ES ekonomiku, kas ļoti daudziem uzņēmumiem ir nepieciešama izaugsmei, bet ļoti daudziem iedzīvotājiem – darbam. Turklāt šie starptautiskie standarti tiek īstenoti tādā ES banku modelī, kam raksturīga lielāka nevēlēšanās uzņemties risku un mazāka atkarība no kapitāla tirgiem nekā citās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus ieviest atlikušos “Bāzeles III” standartu elementus, kas paredzēti, lai ierobežotu regulējuma arbitrāžas risku, kā arī radītu pārliecību un prognozējamību ieguldītājiem un regulatoriem. EESK atzīst, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgi noteikumi, lai paveiktu nopietnos uzdevumus (t. i., atveseļošanas, klimata un digitalizācijas uzdevumus), ņemot vērā specifiskās iezīmes (to, ka banku kredīts neapšaubāmi ir galvenais ES ekonomikas finansēšanas kanāls) un mērķus (kapitāla tirgu savienību un zaļo kursu). No otras puses, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas iedzīvotāji un nodokļu maksātāji nebūtu pakļauti lielākiem finanšu tirgus krīzes riskiem; tāpēc ir jāpanāk pareizs līdzsvars starp iepriekš minētajiem uzdevumiem un “Bāzeles III” standartu būtību un iespējām. Tādēļ ESSK aicina Komisiju turpināt izvērtēt īpašās Eiropas banku iezīmes un attiecīgo ietekmi uz tām un uz ES ekonomiku, lai panāktu, ka tiesību aktu priekšlikumi nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp pareizu “Bāzeles III” standartu īstenošanu, šajos standartos paredzēto valsts rīcības brīvības izmantošanu un nepieciešamību nākt klajā ar pielāgojumiem, kas atspoguļotu gan ES ekonomikas, gan ES banku īpatnības. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK norāda, ka, īstenojot šos priekšlikumus, būtu jānodrošina finanšu tirgus stabilitāte, taču nedrīkstētu nepamatoti palielināt kapitāla prasības ES bankām, pārsniedzot to, kas paredzēts Komisijas novērtējumā. Tāpēc EESK aicina Komisiju gādāt, lai ietekme uz kapitāla prasībām, tostarp mazām kooperatīvajām bankām un mazajām bankām, nebūtu pārāk apgrūtinoša un tādējādi neietekmētu to konkurētspēju, kā arī vienlaikus rūpēties par finanšu tirgus stabilitātes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK arī pilnībā apzinās, ka pašreizējās kapitāla prasības ir būtiski palīdzējušas padarīt banku sistēmu noturīgāku pret krīzēm, kā bija manāms arī pandēmijas situācijā, kad pašreizējais kapitalizācijas līmenis ļāva Eiropas bankām labi pārvarēt pandēmiju un turpināt finansēt un atbalstīt Eiropas ekonomiku, lai pretotos Covid-19 pandēmijas izraisītajam ievērojamajam ekonomikas satricinājumam. EESK arī norāda uz Eiropas Centrālās bankas izšķirošo lomu, jo tā ir īstenojusi ļoti atbalstošu politiku, tādējādi veicinot banku noturību Covid-19 krīzes apstākļos. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tāpēc EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka pašreizējie priekšlikumi uzlabo pašreizējos noteikumus, īpaši kapitāla prasību jomā, lai arī turpmāk novērstu pārmērīgu riska uzņemšanos, augstas saistības un spekulatīvu rīcību. Ņemot vērā aktuālo ekonomisko un sociālo kontekstu, pastāv daudzi būtiski riski, kas vēl nav pienācīgi novērsti, piemēram, klimata riski un ienākumus nenesoši aizdevumi. Kapitāla prasībām vajadzētu būt pietiekami augstām, lai novērstu bankrota, kā arī finanšu tirgus svārstību un krīzes risku, taču tām nevajadzētu būt pārmērīgām. Vienlaikus EESK atzīst, ka ES bankām ir izšķiroša nozīme gan reālās ekonomikas finansēšanā, gan digitālas un ilgtspējīgas pārkārtošanās atbalstīšanā, kas netieši ietekmē nodarbinātību un dzīves līmeni. Šie aspekti jāņem vērā reglamentējošajās normās, kas saistītas ar kapitāla prasībām. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Saistībā ar vides, sociālajiem un pārvaldības riskiem EESK norāda, ka finanšu tirgiem ir gan spējas, gan pienākums atbalstīt un veicināt pāreju uz ilgtspējīgāku un zaļāku ekonomiku, taču banku sektors vien nevar nodrošināt šādas paliekošas pārmaiņas. Saskaņā ar jaunākajiem Eiropas Revīzijas palātas pārskatiem vairāk nekā puse ES dalībvalstu fosilo kurināmo joprojām subsidē vairāk nekā atjaunojamos energoresursus (5), un “ES atbalsts ieguldījumiem labāk jāpielāgo ilgtspējīga finansējuma principiem” (6). Šajā saistībā EESK aicina gādāt, lai rūpniecības politika un attiecīgais ES un valstu tiesiskais regulējums pilnībā atbilstu šādām nostādnēm: i) ilgtspējīgu ieguldījumu iespēju veicināšanai ar mērķi ietekmēt saimniecisko resursu piešķiršanu šajā ziņā, un ii) subsīdiju atcelšanai fosilajam kurināmajam, kā arī klimata mērķu sasakņošanai ar sociālajām vajadzībām. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka tiesību aktu priekšlikumos ir stiprināti vides, sociālie un pārvaldības noteikumi, taču aicina Komisiju precizēt, cik piemērojami ir noteikumi par uzraudzītāju pilnvarām “samazināt riskus, ko rada iestāžu neatbilstība attiecīgajiem Savienības politikas mērķiem un plašākām pārkārtošanās tendencēm saistībā ar vides, sociālajiem un pārvaldības faktoriem”, lai būtu skaidrs, kā šīs pilnvaras īstenot. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Līdzās informācijas atklāšanai un klimata stresa testam makroprudenciāla politika, tostarp uz kapitālu balstīti pasākumi, var palīdzēt pareizi reģistrēt ar VSP saistītos banku riskus un atvieglot kredītu plūsmu sadali starp nozarēm, kas var atbalstīt pāreju uz oglekļa nulles emisiju ekonomiku. Tāpēc EESK iesaka EBI un ECB paātrināt darbu šādās jomās:






  (i) | pirmā pīlāra sistēmā, lai noteiktu, cik lielā mērā pašreizējais tiesiskais regulējums pienācīgi aptver VSP riskus un vajadzības gadījumā attiecīgi nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- | --- |

3.8.

(i)

pirmā pīlāra sistēmā, lai noteiktu, cik lielā mērā pašreizējais tiesiskais regulējums pienācīgi aptver VSP riskus un vajadzības gadījumā attiecīgi nepieciešamos pasākumus;

| (ii) | pareizā un savlaicīgā VSP risku stresa testu kalibrēšanā. |
| --- | --- |

(ii)

pareizā un savlaicīgā VSP risku stresa testu kalibrēšanā.

| 3.9. | EESK atzinīgi vērtē Komisijai piešķirtās pilnvaras pārraudzīt standartu īstenošanu citās jurisdikcijās, lai nodrošinātu konsekvenci saistībā ar ietekmes uz attiecīgajām ieinteresētajām personām laiku un nozīmīgumu, tostarp kapitāla prasību palielināšanas ziņā. Tomēr EESK brīdina arī par regulatīvo standartu pakāpenisku pazemināšanos vai vēl ilgāku kavēšanos ar standartu stāšanos spēkā, norādot, ka dažās jurisdikcijās atsevišķi noteikumi tiek īstenoti vājāk. Tas var nopietni apdraudēt globālo stabilitāti. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK īpaši atzinīgi vērtē šādus Komisijas priekšlikumā iekļautos ierosinājumus, taču iesaka vairākus tehniskus papildu uzlabojumus, kas būtu analizējami:






  i) | pašu kapitāla minimālās robežvērtības (OF (Output Floor)) piemērošana augstākajā konsolidācijas līmenī ar uz risku balstītu pārdales mehānismu (lai Eiropas Savienībā nodrošinātu meitasuzņēmumu pienācīgu kapitalizāciju) katrai banku grupai, jo tas ne tikai nodrošinātu konsekvenci starptautiskā mērogā, bet arī novērstu nevēlamo ietekmi, ko radītu piemērošana atsevišķu vienību līmenī; |
| --- | --- | --- |

4.1.

i)

pašu kapitāla minimālās robežvērtības (OF (Output Floor)) piemērošana augstākajā konsolidācijas līmenī ar uz risku balstītu pārdales mehānismu (lai Eiropas Savienībā nodrošinātu meitasuzņēmumu pienācīgu kapitalizāciju) katrai banku grupai, jo tas ne tikai nodrošinātu konsekvenci starptautiskā mērogā, bet arī novērstu nevēlamo ietekmi, ko radītu piemērošana atsevišķu vienību līmenī;

| ii) | īpašie uzlabojumi specializētajā kreditēšanā attiecībā uz OF
  (495.b pants) tiek vērtēti atzinīgi, taču būtu precīzāk izvērtējami saistībā ar to, kā panākt lielāku konsekvenci attiecībā uz ievadparametru minimālajām robežvērtībām, ņemot vērā specializētās kreditēšanas apakškategoriju specifiku, savukārt saskaņā ar standartizēto pieeju parametru minimālās robežvērtības neatbilst faktiskajiem riskiem un neatspoguļo šo finansēšanas veidu stabilitāti; |
| --- | --- |

ii)

īpašie uzlabojumi specializētajā kreditēšanā attiecībā uz OF
  (495.b pants) tiek vērtēti atzinīgi, taču būtu precīzāk izvērtējami saistībā ar to, kā panākt lielāku konsekvenci attiecībā uz ievadparametru minimālajām robežvērtībām, ņemot vērā specializētās kreditēšanas apakškategoriju specifiku, savukārt saskaņā ar standartizēto pieeju parametru minimālās robežvērtības neatbilst faktiskajiem riskiem un neatspoguļo šo finansēšanas veidu stabilitāti;

| iii) | MVU un infrastruktūras atbalsta koeficientu saglabāšana kopā ar izņēmumiem kredīta vērtības korekcijā (501./501.a pants) ir ļoti atzinīgi vērtējama, jo tie ir svarīgi instrumenti, lai bankas varētu turpināt atbalstīt nozīmīgus Eiropas ekonomikas segmentus, it īpaši saistībā ar atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas. Tomēr EESK aicina Komisiju izvērtēt iespēju sīkāk precizēt un vienkāršot ISF kritērijus, lai palielinātu infrastruktūras finansēšanu, vienlaikus ņemot vērā arī attiecīgos riskus un nodrošinot finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

iii)

MVU un infrastruktūras atbalsta koeficientu saglabāšana kopā ar izņēmumiem kredīta vērtības korekcijā (501./501.a pants) ir ļoti atzinīgi vērtējama, jo tie ir svarīgi instrumenti, lai bankas varētu turpināt atbalstīt nozīmīgus Eiropas ekonomikas segmentus, it īpaši saistībā ar atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas. Tomēr EESK aicina Komisiju izvērtēt iespēju sīkāk precizēt un vienkāršot ISF kritērijus, lai palielinātu infrastruktūras finansēšanu, vienlaikus ņemot vērā arī attiecīgos riskus un nodrošinot finanšu stabilitāti;

| iv) | caurskatāmības pieejas racionalizēšana attiecībā uz ieguldījumu fondiem (KIU) principā ir labi veidota, taču EESK uzskata, ka ir vajadzīga papildu korelācija starp saistītajiem pārvaldības noteikumiem un ierobežojumiem (piemēram, paļaušanās uz trešo personu sniegtajiem datiem kapitāla prasības aprēķināšanā attiecībā uz tirgus risku pret KIU); |
| --- | --- |

iv)

caurskatāmības pieejas racionalizēšana attiecībā uz ieguldījumu fondiem (KIU) principā ir labi veidota, taču EESK uzskata, ka ir vajadzīga papildu korelācija starp saistītajiem pārvaldības noteikumiem un ierobežojumiem (piemēram, paļaušanās uz trešo personu sniegtajiem datiem kapitāla prasības aprēķināšanā attiecībā uz tirgus risku pret KIU);

| v) | ir jāsaglabā 100 % riska svērums ilgtermiņa stratēģiskajiem banku ieguldījumiem kapitāla vērtspapīros, taču EESK uzskata, ka tas būtu taisnīgi jāpiemēro visām bankām neatkarīgi no tā, vai tās darbojas saskaņā ar standartizētu pieeju vai iekšējo modeļu pieeju; |
| --- | --- |

v)

ir jāsaglabā 100 % riska svērums ilgtermiņa stratēģiskajiem banku ieguldījumiem kapitāla vērtspapīros, taču EESK uzskata, ka tas būtu taisnīgi jāpiemēro visām bankām neatkarīgi no tā, vai tās darbojas saskaņā ar standartizētu pieeju vai iekšējo modeļu pieeju;

| vi) | lai finansētu zaļo pārkārtošanos, ir svarīgi stimulēt bankas novirzīt resursus uz oglekļa nulles emisiju ekonomiku un iesaistīt klientus. Šajā saistībā EESK uzskata: šādas nepieciešamas pārejas paātrināšanas un veicināšanas labad ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis būtiski mainītu gan pozitīvos, gan negatīvos stimulus ekonomikai, kā tas ir transponēts rūpniecības politikā un attiecīgajā regulējumā. EESK aicina Komisiju turpināt izvērtēt ar VSP saistītos noteikumus KPR un KPD priekšlikumā, ņemot vērā iepriekš minēto. |
| --- | --- |

vi)

lai finansētu zaļo pārkārtošanos, ir svarīgi stimulēt bankas novirzīt resursus uz oglekļa nulles emisiju ekonomiku un iesaistīt klientus. Šajā saistībā EESK uzskata: šādas nepieciešamas pārejas paātrināšanas un veicināšanas labad ir svarīgi, lai ES un dalībvalstis būtiski mainītu gan pozitīvos, gan negatīvos stimulus ekonomikai, kā tas ir transponēts rūpniecības politikā un attiecīgajā regulējumā. EESK aicina Komisiju turpināt izvērtēt ar VSP saistītos noteikumus KPR un KPD priekšlikumā, ņemot vērā iepriekš minēto.

| 4.2. | Tajā pašā laikā EESK norāda uz vairākiem jautājumiem, kas priekšlikumos būtu jāpārskata. Šajā kontekstā EESK uzsver, ka sabiedrības kopējās intereses — nodrošināt finanšu tirgus stabilitāti – ir viena no galvenajām prioritātēm un ka šajā saistībā ir jāpanāk pienācīgs līdzsvars ar citiem politikas mērķiem, vienlaikus nekādā ziņā neriskējot ar finanšu stabilitāti. “Bāzeles III” standartu pieņemšana Eiropas Savienībā nedrīkst apdraudēt mērķi palielināt finanšu tirgus stabilitāti, lai labāk nodrošinātos pret nākotnes ekonomikas satricinājumiem un krīzēm. Turklāt ar ierosinātajiem pasākumiem jebkurā gadījumā būtu jāpanāk, ka banku kapitalizācija tiek vēl vairāk stiprināta, vienlaikus nodrošinot arī to konkurētspēju:






  i) | likvidēt nosacījumus, kuru pamatā ir reitingu izmantošana kā pārejas risinājums, lai samazinātu pašu kapitāla minimālās robežvērtības ietekmi uz komercsabiedrībām, kam nav piešķirts kredītreitings (465. panta 3. punkts). Tas ir saistīts ar ārējo reitingu zemo segumu ES tirgū un ar to, ka – saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru direktīvu – nevajadzētu pārmērīgi paļauties uz ārējiem reitingiem; |
| --- | --- | --- |

4.2.

i)

likvidēt nosacījumus, kuru pamatā ir reitingu izmantošana kā pārejas risinājums, lai samazinātu pašu kapitāla minimālās robežvērtības ietekmi uz komercsabiedrībām, kam nav piešķirts kredītreitings (465. panta 3. punkts). Tas ir saistīts ar ārējo reitingu zemo segumu ES tirgū un ar to, ka – saskaņā ar Kredītreitingu aģentūru direktīvu – nevajadzētu pārmērīgi paļauties uz ārējiem reitingiem;

| ii) | attiecībā uz pārejas režīmu mājokļa hipotekāro kredītu pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai EESK aicina Komisiju izvērtēt iespēju to pārskatīt no vairākiem aspektiem (aizdevuma un vērtības attiecības, riska noteikšanas metožu asimetrijas, riska jutīguma), lai mājokļa hipotekāro kredītu piekļūstamībā nerastos neparedzētas sekas. Tomēr, pārskatot šo jautājumu, būtu jāpatur prātā arī tas, ka nav pieļaujams nekāds nekustamā īpašuma burbuļu risks; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz pārejas režīmu mājokļa hipotekāro kredītu pašu kapitāla minimālajai robežvērtībai EESK aicina Komisiju izvērtēt iespēju to pārskatīt no vairākiem aspektiem (aizdevuma un vērtības attiecības, riska noteikšanas metožu asimetrijas, riska jutīguma), lai mājokļa hipotekāro kredītu piekļūstamībā nerastos neparedzētas sekas. Tomēr, pārskatot šo jautājumu, būtu jāpatur prātā arī tas, ka nav pieļaujams nekāds nekustamā īpašuma burbuļu risks;

| iii) | vēlreiz pārskatīt noteikumus par uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju (IRB pieeju), ļaujot izmantot reālus termiņus, nevis fiksētus termiņus, lai atspoguļotu reālo iegulto risku; |
| --- | --- |

iii)

vēlreiz pārskatīt noteikumus par uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju (IRB pieeju), ļaujot izmantot reālus termiņus, nevis fiksētus termiņus, lai atspoguļotu reālo iegulto risku;

| iv) | kredīta korekcijas pakāpes (CCF) saglabāt 20 % līmenī ar darījumiem saistītiem iespējamiem posteņiem (piemēram, izpildes garantijām, piedāvājuma nodrošinājumiem, garantijām), lai nodrošinātu atbilstību reālajiem saistību nepildīšanas datiem attiecīgajā tirgū, jo tam ir būtiska nozīme ES ekonomikā; |
| --- | --- |

iv)

kredīta korekcijas pakāpes (CCF) saglabāt 20 % līmenī ar darījumiem saistītiem iespējamiem posteņiem (piemēram, izpildes garantijām, piedāvājuma nodrošinājumiem, garantijām), lai nodrošinātu atbilstību reālajiem saistību nepildīšanas datiem attiecīgajā tirgū, jo tam ir būtiska nozīme ES ekonomikā;

| v) | vēl rūpīgāk izvērtēt kapitāla tirgus noteikumus, lai novērstu risku, ka tiks nesamērīgi ietekmētas valstu un uzņēmumu riska ierobežošanas, likviditātes un finansēšanas izmaksas, un tādējādi palielinātu ES korporatīvo ieguldījumu banku spēju konkurēt Eiropas Savienībā un starptautiskajos tirgos; |
| --- | --- |

v)

vēl rūpīgāk izvērtēt kapitāla tirgus noteikumus, lai novērstu risku, ka tiks nesamērīgi ietekmētas valstu un uzņēmumu riska ierobežošanas, likviditātes un finansēšanas izmaksas, un tādējādi palielinātu ES korporatīvo ieguldījumu banku spēju konkurēt Eiropas Savienībā un starptautiskajos tirgos;

| vi) | grozīt veidu, kā tiek aprēķinātas mazākuma līdzdalības daļas faktiskās iemaksas konsolidētajā kapitālā, jo pašlaik tas ir pretrunā kapitāla tirgu savienības mērķiem un vājina interesi par biržā kotētiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

vi)

grozīt veidu, kā tiek aprēķinātas mazākuma līdzdalības daļas faktiskās iemaksas konsolidētajā kapitālā, jo pašlaik tas ir pretrunā kapitāla tirgu savienības mērķiem un vājina interesi par biržā kotētiem uzņēmumiem.

| 4.3. | EESK uzsver, ka klimata pārmaiņas rada riskus, kas jau tagad ietekmē bankas un kas var būtiski mainīt banku finanšu stabilitāti, ja šī problēma netiks pienācīgi risināta gan regulējuma, gan banku līmenī. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē Bāzeles komitejas un Eiropas iestāžu darbu attiecībā uz finanšu riskiem, kas saistīti ar klimatu, nosakot iespējamās nepilnības pašreizējā regulējumā un apsverot iespējamos pasākumus šo nepilnību novēršanai. Turklāt EESK aicina Komisiju nodrošināt, ka, turpinot izstrādāt pienācīgu sistēmu, kā finansēt pāreju uz zaļāku ekonomiku, tiek pilnībā ievērots dubultā būtiskuma princips. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK aicina Komisiju izvērtēt proporcionalitātes principa piemērojamību attiecībā uz bankām, kuru lielums, loma un pakļautība sistēmiskiem riskiem ir neliela (atbilstoši maza un nesarežģīta uzņēmuma definīcijai Kapitāla prasību regulā), taču kurām joprojām ir jāievēro sarežģītākas prasības, tostarp attiecībā uz informācijas atklāšanu un kapitāla prasībām, jo tās ir “nozīmīgo” banku grupā. Tomēr, izvērtējot proporcionalitātes principu, vienmēr jāņem vērā, ka mazākām bankām, ja tās ir daļa no kādas nozīmīgas banku grupas, ir vairāk resursu, lai izpildītu informācijas atklāšanas un kapitāla prasības. |
| --- | --- |

4.4.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm.

1

Bāzele III ir starptautiski noteiktu pasākumu kopums, ko Bāzeles Banku uzraudzības komiteja izstrādāja, reaģējot uz 2007.–2009. gada finanšu krīzi. Pasākumu mērķis ir stiprināt banku regulējumu, uzraudzību un risku pārvaldību. Tāpat kā visi Bāzeles komitejas standarti, “Bāzeles III” standarti ir minimālās prasības, kas attiecas uz starptautiski aktīvām bankām. Dalībnieki ir apņēmušies Komitejas noteiktajā termiņā īstenot un piemērot standartus savā jurisdikcijā.

(2)  https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3.

2

(3)  Pazīstama kā Kapitāla prasību regula.

3

(4)  Pazīstama kā Kapitāla prasību direktīva.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=60760.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_LV.pdf.

6

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus ar mērķi novērst čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un groza Direktīvu 2011/16/ES”

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

| Ziņotājs: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Javier DOZ ORRIT |

Ziņotājs:

Benjamin RIZZO

Līdzziņotājs:

Javier DOZ ORRIT

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 10.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 206/1/6 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 10.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

206/1/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz čaulas vienību ļaunprātīgu izmantošanu nodokļu vajadzībām un tā mērķus. Nodrošināt efektīvu un taisnīgu nodokļu uzlikšanu visā vienotajā tirgū ir ļoti svarīgi, lai veicinātu reālu ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas uzsākto plašo sabiedrisko apspriešanu, kas būs atvērta visām ieinteresētajām personām, kā arī mērķtiecīgāku apspriešanos ar valstu ekspertiem, kuri tika iesaistīti, pateicoties viņu īpašajām zināšanām. Šīs apspriešanās ir devušas ieinteresētajām personām iespēju sniegt jēgpilnu ieguldījumu, un tās būtu jāiesaista arī turpmākajās diskusijās. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atbalsta izvēli par labu direktīvai, kuras mērķis ir nodrošināt dalībvalstīm kopīgu tiesiskā regulējuma pamatu. Reglamentējamā jautājuma būtība un izvirzītie mērķi nozīmē, ka dalībvalstis savās attiecīgajās tiesību sistēmās to nevar risināt ar atsevišķām iniciatīvām. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas nepārsniedz iekšējā tirgus nepieciešamā aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, radot acīmredzami saprātīgu ietekmi uz uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata: lai pareizi veiktu ar priekšlikumu saistītās nepieciešamās pārbaudes un apmainītos ar iegūto informāciju, Komisijai un valstu nodokļu iestādēm jābūt ar pienācīgām spējām prasmju un resursu veidā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž cerību, ka pēc tam, kad būs uzsākta un pabeigta izmeklēšana attiecībā uz čaulas uzņēmumiem, tās iznākums tiks publiskots, darot zināmus direktīvas īstenošanas rezultātus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka atbilstošas pārbaudes būtu jāveic ne tikai attiecībā uz uzņēmumu ienākumiem, bet arī uz aktīviem, ņemot vērā, ka nodokļus var iekasēt pat tad, ja šie aktīvi nerada nekādus ienākumus, piemēram, īpašuma nodokļu gadījumā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzsver, ka jāizstrādā kopīgi un skaidri noteikumi par uzņēmumiem prasīto deklarāciju konkrēto saturu. Būtu jāizvairās no pārmērīgi detalizētiem ziņojumiem, kas pārsniedz to, ko nosaka direktīvas mērķi, un ar to saistītajām atbilstības nodrošināšanas izmaksām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka citā tiesību aktā nostiprināt mērķtiecīgus noteikumus par to, kā novērst “profesionālo veicinātāju” darbību, tādējādi izmantojot ESAO pieeju šim jautājumam. EESK uzskata, ka nolūkā apkarot ļaunprātīgu praksi un iespējamas noziedzīgas darbības, ko veic “profesionāli veicinātāji” (professional enablers), ļoti vērtīga būtu profesionālu uzraudzības struktūru sadarbība. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atkārtoti uzsver, ka cita starpā ir vajadzīgs pilnīgs un plašs ES saraksts ar tādām jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas un atrodas ārpus Eiropas Savienības, lai ES uzņēmumi varētu pārliecināties, vai to pārvaldītie līdzekļi un aktīvi varētu būt saistīti ar čaulas vienībām, kas atrodas ārpus ES. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK ierosina Komisijai izdot atbilstīgas pamatnostādnes attiecībā uz direktīvā noteikto “satura testu”, īpaši pievēršoties tādu konkrētu terminu nozīmei kā “rezidence”, “rezidējošais direktors” un “telpas” nozīmei. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK atzīmē, ka čaulas uzņēmumus var arī veidot un izmantot, lai veicinātu nedeklarētu darbu un izvairītos no sociālā nodrošinājuma iemaksām. Tādēļ EESK ierosina Komisijai apsvērt iespēju risināt šādus jautājumus citos ES tiesību aktos papildus izskatāmajam priekšlikumam, kas ir tikai nodokļu direktīva. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Eiropas Komisijas sniegtā pamatinformācija

| 2.1. | Eiropas Komisijas 2021. gada 18. maijā pieņemtajā Paziņojumā par uzņēmējdarbības nodokļiem 21. gadsimtā ir noteikti gan ilgtermiņa, gan īstermiņa mērķi, kā atbalstīt ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 uzliesmojuma un nodrošināt pienācīgus publiskos ieņēmumus nākotnē. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ierosinātā Komisijas direktīva par čaulas vienībām ir viena no paziņojumā minētajām specifiskajām īstermiņa iniciatīvām, kuras mērķis ir uzlabot pašreizējo nodokļu sistēmu, īpaši pievēršoties taisnīgas un efektīvas nodokļu uzlikšanas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Juridiskas vienības bez minimāla satura un saimnieciskās darbības var tikt izmantotas neatbilstīgiem nodokļu mērķiem, piemēram, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas un apietu nodokļus, vai pat nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai. Tādēļ ir jānovērš situācijas, kurās personas, kam nodokļi būtu jāmaksā, izvairās no nodokļu maksāšanas vai apiet nodokļus, izmantojot uzņēmumus, kas neveic nekādu faktisku saimniecisko darbību. Čaulas uzņēmumi varētu radīt vidi negodīgai nodokļu sloga sadalei, kā arī negodīgai jurisdikciju konkurencei nodokļu jomā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijas ierosinātais priekšlikums attiecas uz visiem uzņēmumiem, kurus uzskata par nodokļu rezidentiem un kuri ir tiesīgi saņemt nodokļu rezidenta apliecību kādā no ES dalībvalstīm. Kad jaunie noteikumi direktīvas formā būs pieņemti, tie līdz 2023. gada 30. jūnijam būs jātransponē dalībvalstu dažādajās tiesību sistēmās, un tie pilnībā stāsies spēkā 2024. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir daudz Eiropas tiesību aktu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju – noziegumu, kam priekšroku bieži dod konkrēti čaulas uzņēmumi,– kas Komisijas priekšlikumam varētu nodrošināt noderīgu kontekstu. Īpaši būtu jāatsaucas uz Komisijas 2021. gada jūlijā ierosināto tiesību aktu paketi, kurā ir trīs regulas un direktīva (1). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Eiropas Komisijas priekšlikumi

| 3.1. | Direktīva attiecas uz shēmām, ko izmanto, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas vai apietu nodokļus. Shēma pret kuru vēršas priekšlikums, ietver tādu uzņēmumu dibināšanu Eiropas Savienībā, kuri šķietami veic reālu saimniecisko darbību, bet faktiski šādu saimniecisko darbību neveic. Patiesais iemesls, kādēļ daži no šiem uzņēmumu veidiem tiek izveidoti, ir sniegt konkrētas nodokļu priekšrocības to faktiskajam īpašniekam vai grupai, pie kuras tas pieder. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai novērstu šādas shēmas, ierosinātajā direktīvā ir noteikts tests, kas palīdzēs dalībvalstīm identificēt uzņēmumus, kuri šķietami veic likumīgu darbību, bet kuriem nav minimāla saimnieciskā satura un kuri tādēļ, iespējams, tiek ļaunprātīgi izmantoti, lai iegūtu nepamatotas nodokļu priekšrocības. Šo testu sauc par “satura testu”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pirmajā posmā dažādie uzņēmumu veidi tiek iedalīti tādos, kuriem ir satura trūkuma un ļaunprātīgas izmantošanas nodokļu vajadzībām risks pretstatā tādiem uzņēmumiem, kuriem šāds risks ir zems. Riska gadījumi ir tādi, kam vienlaikus piemīt vairākas iezīmes, kuras parasti tiek identificētas uzņēmumiem bez satura (“ieejas kritēriji”). Turpretī zema riska gadījumi ir tādi gadījumi, kuros neizpildās neviens vai izpildās tikai daži no šiem kritērijiem un neizpildās visa ieejas kritēriju kopa vienlaikus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Saskaņā ar attiecīgajiem kritērijiem par riskantiem uzskata tādus uzņēmumus, kuriem nav piešķirts īpašs atbrīvojums saskaņā ar direktīvu un kuri iesaistās pārrobežu darbībās, kas ir ģeogrāfiski mobilas, un turklāt izmanto citus uzņēmumus savām administrācijas vajadzībām (it īpaši profesionālus pakalpojumu sniedzējus, kas ir trešās personas). Zema riska gadījumi, kas neatbilst ieejas kritēriju kopai, nav būtiski direktīvas mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vispirms uzņēmumiem jāveic pašnovērtējums, un, ja tie ir uzskatāmi par riskantiem, tiem tiek prasīts nodokļu deklarācijās sniegt informāciju par savu saturu. Ziņošana par saturu nozīmē sniegt konkrētu informāciju, lai atvieglotu uzņēmuma veiktās darbības novērtēšanu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Otrajā posmā satura testa rezultātu nosaka trīs elementi:






  i) | telpas, kas pieejamas vienīgi uzņēmuma lietošanai; |
| --- | --- | --- |

3.6.

i)

telpas, kas pieejamas vienīgi uzņēmuma lietošanai;

| ii) | vismaz viens savs un aktīvs bankas konts Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

ii)

vismaz viens savs un aktīvs bankas konts Eiropas Savienībā;

| iii) | vismaz viens direktors, kas dzīvo uzņēmuma tuvumā un piesaistīts tā darbībai, vai, alternatīvi, pietiekams skaits uzņēmuma darbinieku, kuri dzīvo uzņēmuma tuvumā un nodarbojas ar tā “pamatdarbību, kas rada ienākumus”. |
| --- | --- |

iii)

vismaz viens direktors, kas dzīvo uzņēmuma tuvumā un piesaistīts tā darbībai, vai, alternatīvi, pietiekams skaits uzņēmuma darbinieku, kuri dzīvo uzņēmuma tuvumā un nodarbojas ar tā “pamatdarbību, kas rada ienākumus”.

| 3.7. | Testa trešajā posmā ir noteikts, kā pareizi jāizvērtē informācija par saturu, ko uzņēmums ir paziņojis otrajā posmā. Uzņēmums, kurš ir riska gadījums, jo tas atbilst ieejas kritēriju kopai, un kura sniegtās informācijas rezultātā arī tiek konstatēts, ka tam nav vismaz viena no būtiskajiem elementiem, kas raksturo saturu, būtu jāuzskata par “čaulu” jaunās direktīvas izpratnē un tādējādi – par uzņēmumu, kuram trūkst satura un kuru varbūtēji ļaunprātīgi izmanto nodokļu vajadzībām. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Savukārt uzņēmums, kurš ir “riska gadījums”, bet kura sniegtā informācija liecina, ka tam ir visi būtiskie satura elementi, nebūtu jāuzskata par “čaulu” direktīvas izpratnē. Tomēr šī prezumpcija neizslēdz iespēju, ka nodokļu administrācija var uzskatīt, ka šāds uzņēmums ir čaula šajā direktīvas darbības jomā neietilpstošu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ceturtais posms ietver tāda uzņēmuma, kurš, domājams, ir čaula un tiek ļaunprātīgi izmantots, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas direktīvas izpratnē, tiesības pierādīt pretējo, t. i., pierādīt, ka tam ir saturs, izmantojot konkrētus pierādījumus (“atspēkošana”). Tādējādi attiecīgajiem uzņēmumiem būs faktiskas tiesības iesniegt apgalvojumu, ka tie nav čaula direktīvas izpratnē. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tiklīdz uzņēmums tiek uzskatīts par “čaulu” direktīvas izpratnē un neatspēko šādu prezumpciju, būtu atbilstīgi jāiestājas fiskālajām sekām. Šīm sekām vajadzētu liegt jebkādas nodokļu priekšrocības, kuras ir vai varētu tikt iegūtas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ņemot vērā, ka nolūkā būt tiesīgam saņemt nodokļu nolīgumā paredzētos ieguvumus, uzņēmumam parasti ir jāiesniedz nodokļu rezidenta apliecība, dalībvalsts, kurā ir čaulas nodokļu rezidence, vai nu vispār neizdos nodokļu rezidenta apliecību, vai arī izdos apliecību ar brīdinājuma paziņojumu, kas nozīmē iekļaut skaidru paziņojumu, lai liegtu uzņēmumu izmantot iepriekš minēto priekšrocību gūšanai. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ja uzņēmumam piešķirtās nodokļu priekšrocības tiek liegtas, būtu jānosaka, kā faktiski būtu jāapliek ar nodokli uzņēmuma ienākošā un izejošā ienākumu plūsma, kā arī visi uzņēmumam piederošie aktīvi. Piešķirot nodokļu uzlikšanas tiesības, būtu jāņem vērā visas jurisdikcijas, kuras var ietekmēt darījumi, kuros iesaistīta “čaula”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Direktīvas noteikumi noteikti skar tikai dalībvalstis, jo trešās valstis neietilpst ES tiesību aktu darbības jomā. Šādos gadījumos attiecībā uz nodokļu uzlikšanas tiesību piešķiršanu būtu pienācīgi jāievēro nolīgumi starp dalībvalsti un trešo valsti par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu. Ja šādu nolīgumu nav, iesaistītā dalībvalsts piemēros savus tiesību aktus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Visām dalībvalstīm jebkurā laikā un bez vajadzības to pieprasīt būs piekļuve direktīvā minētajām informācijas sniedzējām vienībām. Šajā nolūkā dalībvalstis apmainīsies ar informāciju no pirmā posma, kad uzņēmums ir klasificēts kā pakļauts riskam saskaņā ar izskatāmo direktīvu. Šim nolūkam tiks izveidots reģistrs vai datubāze. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu dalībvalstis nosaka sankcijas, ko piemēro par direktīvā nostiprināto un valsts tiesību aktos transponēto informācijas sniegšanas pienākumu pārkāpumiem. Sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Minimālais koordinācijas līmenis starp dalībvalstīm tiek sagaidīts, nosakot minimālo finansiālo sankciju saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem finanšu nozarē. Sankcijām būtu jāietver administratīvs naudas sods vismaz 5 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Vispārīgas EESK piezīmes

| 4.1. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas priekšlikumu un tā vispārējos mērķus. Ir izšķiroši svarīgi nodrošināt efektīvu un taisnīgu nodokļu uzlikšanu visā vienotajā tirgū, lai veicinātu reālu ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas. Pietiekami nodokļu ieņēmumi patiešām ir būtisks faktors, lai dalībvalstis spētu veicināt publiskos ieguldījumus, kuru mērķis ir veidot zaļāku un digitalizētāku vienoto tirgu. EESK ir nedaudz nobažījusies par to, ka satura prasībās nav atzīts digitālais aspekts un ir uzsvērta tikai materiālo aktīvu nozīme. Tas varētu radīt problēmas nākotnē. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tāpēc Komisijas priekšlikums pilnībā atbilst Paziņojumam par uzņēmējdarbības nodokļiem 21. gadsimtā, kā rezultātā tiek īstenota konkrēta un konsekventa rīcība, kuras mērķis ir apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, tādējādi nodrošinot taisnīgu nodokļu vidi visā Eiropā. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atzīmē, ka Komisijas priekšlikums ir saskanīgs ar iepriekšējām likumdošanas iniciatīvām, ko uzsāka ES iestādes, piemēram, Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvu (NAND) un Direktīvu par administratīvu sadarbību (DAS) starp nodokļu iestādēm. Lai izvairītos no nevēlamiem iznākumiem, ir ārkārtīgi svarīgi censties panākt konsekvenci starp dažādiem nodokļu noteikumiem, starp kuriem ir paredzama pastāvīga mijiedarbība. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komisijas priekšlikums papildina neseno priekšlikumu par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā (pazīstams kā “2. pīlārs”), neraugoties uz abu direktīvu atšķirīgo piemērošanas jomu, ņemot vērā to, ka 2. pīlārs tiks piemērots uzņēmumiem, kuru apgrozījums pārsniedz 750 miljonu EUR slieksni, savukārt direktīvā par čaulas uzņēmumiem šādi ierobežojumi nav paredzēti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK atzinīgi vērtē sabiedrisko apspriešanu, ko Komisija uzsāka pirms priekšlikuma publicēšanas. Šajā apspriešanā bija iekļauti 32 jautājumi, kuru mērķis cita starpā bija noskaidrot problēmu un tās cēloņus, kā arī noteikt piemērotu ES rīcības veidu. Tādējādi ieinteresētajām personām ir dota nozīmīga iespēja pirms jauno noteikumu izstrādes izteikt savus apsvērumus un bažas. EESK pauž nožēlu, ka šo iespēju ir izmantojušas tikai nedaudzas ieinteresētās personas (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK atbalsta arī papildu konsultēšanos ar valstu ekspertiem, kuri tika mērķtiecīgi iesaistīti savu konkrēto ekspertzināšanu dēļ. Plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām apvienojumā ar detalizētāku apspriešanos ar kvalificētiem ekspertiem ļauj panākt labu līdzsvaru un nodrošināt gan līdzdalības, gan tehniski progresīvu likumdošanas procesu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pati ar direktīvu reglamentējamā jautājuma būtība un izvirzītie mērķi – apkarot pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu – liek noteikt kopīgu satvaru, kas dalībvalstīm būs jāievieš. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pienācīgu un efektīvu kopīgu satvaru patiešām nebija iespējams panākt ar atsevišķiem pasākumiem, ko katra dalībvalsts īstenoja, ņemot vērā savas attiecīgās tiesību sistēmas. Tādā gadījumā pašreizējā sadrumstalotība turpinātos un, veicot daudzas nesaskaņotas darbības valstu līmenī, iespējams, situācija pasliktinātos vēl vairāk. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ir jāpanāk dalībvalstīs izveidoto čaulas uzņēmumu atbilstība direktīvas noteikumiem, un dalībvalstu administratīvo iestāžu sadarbība ir svarīgāka nekā jebkad agrāk, lai izvairītos no visas ES fiskālās spējas noārdīšanās. Lai pareizi veiktu pārbaudes un apmainītos ar informāciju, Komisijai jābūt atbilstošām spējām un pietiekamiem resursiem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK uzskata, ka priekšlikums atbilst arī proporcionalitātes principam, jo tas nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai nodrošinātu minimālo nepieciešamo iekšējā tirgus aizsardzības līmeni, radot acīmredzami saprātīgu ietekmi uz uzņēmumiem. Faktiski, lai sasniegtu direktīvas mērķus, iecerēts panākt dalībvalstu nodokļu sistēmu minimālu aizsardzību, nodrošinot saskaņotības pamatlīmeni Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | No otras puses, arī ietekme uz uzņēmumiem šķiet samērīga, panākot atbilstošu līdzsvaru starp dažādiem mērķiem un vērtībām, tostarp šādām:






  i) | efektivitāte čaulas vienību ļaunprātīgas izmantošanas samazināšanā; |
| --- | --- | --- |

4.11.

i)

efektivitāte čaulas vienību ļaunprātīgas izmantošanas samazināšanā;

| ii) | nodokļu guvumi publiskajām finansēm; |
| --- | --- |

ii)

nodokļu guvumi publiskajām finansēm;

| iii) | atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem un nodokļu administrācijām; |
| --- | --- |

iii)

atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem un nodokļu administrācijām;

| iv) | netieša ietekme uz vienoto tirgu un konkurenci starp uzņēmumiem. |
| --- | --- |

iv)

netieša ietekme uz vienoto tirgu un konkurenci starp uzņēmumiem.

| 4.12. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka efektīva un pārredzama informācijas apmaiņa starp nodokļu iestādēm ir būtiski svarīga, lai apkarotu čaulas uzņēmumu neatbilstošu izmantošanu un kopumā nodrošinātu taisnīgu un efektīvāku nodokļu vidi. Šis punkts ir jāievēro ļoti rūpīgi, lai nodrošinātu sadarbību starp dalībvalstīm, kurās čaulas uzņēmums veic darījumus, kuros iesaistītas divas dalībvalstis. Tiklīdz izmeklēšana attiecībā uz čaulas uzņēmumiem ir pabeigta, tās iznākums ir jāpublisko. Eiropas un valstu iestādēm būtu jādara zināmi direktīvas īstenošanas rezultāti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Čaulas uzņēmumus, uz kuriem attiecas izskatāmā direktīva, var izmantot gan nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas, gan apiet nodokļus, un atsevišķos gadījumos pat noziegumu izdarīšanai, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, ar ko tie bieži ir saistīti. Tāpēc ir ļoti svarīgi saskaņot tiesību aktus un koordinēt par šo noziegumu apkarošanu atbildīgo uzraudzības iestāžu darbību gan valstu, gan Eiropas līmenī. Ar UNSHELL direktīvas palīdzību nodokļu iestādēm tiks nodrošināta piekļuve papildu informācijai, kas tām ļaus salīdzināt šo jauno informācijas kopumu ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas iestāžu sniegto informāciju. Valsts un Eiropas iestādēm jānodrošina, lai izskatāmās direktīvas piemērošana neradītu problēmas nevienam tāda veida uzņēmumam, kas veic savu darbību saskaņā ar tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Zināšanas par čaulas uzņēmumu un to aktīvu faktiskajiem īpašniekiem, kā arī par to veikto darījumu faktiskajiem īpašniekiem ir būtiski svarīgas, lai atklātu to darbības patieso raksturu un izprastu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas mērogu. Faktisko īpašnieku slēpšana, izmantojot čaulas uzņēmumu ķēdes, ko pārvalda “profesionāli veicinātāji”, ir raksturīga to noziedzīgajiem mērķiem. Rīki faktisko īpašnieku apzināšanai ir paredzēti tiesību aktos par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. Tomēr ierosinātajā un apspriežamajā direktīvā nav minētas atsauces uz šo jautājumu. EESK uzskata, ka šis aspekts un citas nepilnības abu tiesību aktu savstarpējā sasaistīšanā būtu jānovērš, vai nu šajā direktīvā izskaidrojot, kā to panākt, vai arī steidzami virzot Eiropas ietvarlikumu šā jautājuma risināšanai. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Ārpus izskatāmās direktīvas darbības jomas daži čaulas uzņēmumi tiek veidoti un izmantoti nedeklarēta darba nolūkos un lai izvairītos no sociālā nodrošinājuma iemaksām. EESK ierosina, ka Komisijai vajadzētu analizēt iespēju risināt šo jautājumu ar Eiropas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikumā kumulatīvu rādītāju veidā ieviestais “ieejas kritērijs” ir pamatots un atbilstošs. Šajā saistībā EESK atzīmē, ka vienībām, kuras tur aktīvus privātai lietošanai, piemēram, nekustamo īpašumu, jahtas, lidmašīnas, mākslas darbus, vai arī tikai pašu kapitālu, ilgāku laiku var nebūt ienākumu, bet tās var tomēr radīt ievērojamas nodokļu priekšrocības vienībām, kuras tos kontrolē. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tāpēc Komiteja uzskata, ka būtu jāpārbauda ne tikai ienākumi, bet arī aktīvi, jo nodokļus var iekasēt pat tad, ja šie aktīvi nerada ienākumus, piemēram, īpašuma nodokļus attiecīgā gadījumā. EESK uzskata: lai pareizi veiktu šīs pārbaudes un apmainītos ar informāciju, Komisijai jābūt ar pienācīgām spējām un pietiekamiem resursiem. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK ierosina Komisijai izdot atbilstīgas pamatnostādnes attiecībā uz direktīvā noteikto “satura testu”, īpaši pievēršoties tādu konkrētu terminu nozīmei kā “rezidence”, “rezidējošais direktors” un “telpas”. Izmantojot šo pieeju, varētu samazināt vai labāk novērst valstu atšķirības un dažādas interpretācijas, kas varētu kaitēt iekšējam tirgum. EESK īpaši aicina Komisiju šajā saistībā pienācīgi ņemt vērā jaunos digitālos uzņēmējdarbības modeļus. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK uzskata, ka uzņēmumu iesaistīšanās pārrobežu darbībās būtu rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā šādu uzņēmumu veikto darījumu faktisko raksturu, no vienas puses, un to īpašumus un aktīvus, no otras puses. Direktīva nebūtu jāpiemēro uzņēmumiem, kas nodrošina atbilstīgu pārredzamības līmeni un nerada reālu risku, ka tiem trūkst saimnieciskā satura ar mērķi izvairīties no nodokļu maksāšanas vai apiet nodokļus. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | UNSHELL direktīva ir balstīta uz spēkā esošajiem ES un starptautiskajiem standartiem. EESK iesaka Komisijai nodrošināt saderību ar attiecīgajiem spēkā esošajiem starptautiskajiem un kopīgajiem ES standartiem, it īpaši ar “saturīgas saimnieciskās darbības” koncepciju, kas izstrādāta saistībā ar preferenciāliem nodokļu režīmiem un plaši apspriesta Kaitējošas nodokļu prakses jautājumu forumā. Vēl viens svarīgs jautājums, kas jārisina, ir izveidot kopīgus un skaidrus noteikumus par uzņēmumiem prasīto deklarāciju konkrēto saturu. Būtu jāizvairās no pārmērīgi detalizētiem ziņojumiem, kas pārsniedz to, ko nosaka direktīvas mērķi, un ar to saistītajām atbilstības nodrošināšanas izmaksām. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK mudina īpašu uzmanību pievērst tā dēvēto “profesionālo veicinātāju” lomai – jautājumam, kas nav minēts direktīvas priekšlikumā. EESK iesaka noteikumus par “profesionālo veicinātāju”, kuriem bieži vien ir būtiska loma arī čaulas uzņēmumu jomā (2), darbību nostiprināt citā tiesību aktā atbilstīgi kritērijiem, ko attiecībā uz šo tematu noteikusi ESAO. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ESAO, kas ir aprakstījusi profesionālās kategorijas, kuru pārstāvji pārvalda čaulas kompāniju ķēdes vai sadarbojas ar tām, uzskata, ka ir svarīgi koncentrēties uz “profesionāliem veicinātājiem”, lai apkarotu to uzņēmumu noziedzīgās darbības, kas izveidoti nelikumīgiem mērķiem, tostarp ar nolūku izvairīties no nodokļu maksāšanas. Likumpaklausīgi profesionāļi būtu pienācīgi jānodala no nelielā skaita tādu praktiķu, kuri savas prasmes nodokļu tiesību aktu un korporatīvās grāmatvedības jomā izmanto, lai aktīvi veicinātu praksi, kas saistīta ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tāpēc EESK uzsver, ka jāvēršas pret “profesionālajiem veicinātājiem”, kuri aktīvi piedāvā iespējas izmantot nelikumīgu praksi, kas ļauj veikt fiskālos un finanšu noziegumus. Ar šādu rīcību būtu iespējams pārtraukt būtisku faktoru, kas saistīts ar nodokļu ļaunprātīgu izmantošanu. Samazināt iespējas izvērst negodīgu fiskālo praksi ir būtisks solis ceļā uz to pašu mērķu sasniegšanu, kas izvirzīti Komisijas priekšlikumā. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK uzskata, ka nolūkā apkarot ļaunprātīgu praksi un iespējamas noziedzīgas darbības, ko veic “profesionāli veicinātāji”, ļoti vērtīga būtu profesionālu regulējošo vai uzraudzības struktūru sadarbība. Tas būtu interesants virziens, kā attīstīt Eiropas sociālo un politisko paktu pret fiskālajiem un ekonomiskajiem noziegumiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un korupciju, ko Komiteja ir atbalstījusi vairākos atzinumos. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESK arī ierosina Komisijas direktīvas priekšlikumu saskaņot ar spēkā esošajiem noteikumiem par transfertcenu noteikšanu, jo čaulas uzņēmumu izmantošana nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas varētu mijiedarboties ar šādu praksi visā Eiropas Savienībā, tādēļ šajā saistībā tā būtu īpaši jāņem vērā. Arī šeit EESK uzskata, ka būtu jāapsver iespēja izstrādāt direktīvu par transfertcenu noteikšanu. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komiteja uzskata, ka to uzņēmumu saraksts, kuriem nav jāsniedz informācija (6. panta 2. punkts), ir pienācīgi jāpamato un jāizvērtē, lai nodrošinātu, ka tie negūst labumu no nepamatotām nodokļu priekšrocībām un netiek izmantoti, lai pārkāptu tiesību aktu noteikumus. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EESK arī uzskata, ka būtu aktīvāk jārīkojas gadījumos, kad ārpus ES esošs uzņēmums vai vienība veic uzņēmējdarbību ar ES biržu sarakstos iekļautu uzņēmumu vai vienību. Ir jāsaprot, kādi pasākumi varētu būt pieejami ES biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem vai vienībām, lai pārliecinātos, ka pārvaldītie līdzekļi vai aktīvi nenāk no čaulas vienības, kas atrodas ārpus ES. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Lai varētu efektīvi vērsties pret uzņēmumiem, kas veic darījumus ar uzņēmumiem, kuru mītne atrodas jurisdikcijās, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas, Komiteja atkārtoti uzsver, ka ES sarakstam ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, jābūt pēc iespējas efektīvākam un visaptverošākam. |
| --- | --- |

5.13.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Tiesību aktu kopums nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai” (OV C 152, 6.4.2022., 89. lpp.).

1

(2)  Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes, ESAO, Parīze, 2021. gads.

2

Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā”

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

| Ziņotājs: | Krister


  ANDERSSON |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Petru Sorin


  DANDEA |

Ziņotājs:

Krister


  ANDERSSON

Līdzziņotājs:

Petru Sorin


  DANDEA

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 10.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 197/1/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 10.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

197/1/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir Eiropas Savienībā transponēt GloBE paraugnoteikumus, kas iekļauti ESAO un G20 Iekļaujošā satvara 2. pīlārā. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija strādā pilnībā saskaņā ar starptautiskajām diskusijām un nolīgumiem, un stingri atbalsta Komisijas mērķus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK piekrīt Komisijai, ka “globālās minimālo nodokļu reformas efektivitāte un taisnīgums ir ļoti atkarīgi no tās īstenošanas visā pasaulē”. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai sarunas būtu veiksmīgas un tiktu pabeigtas laikus. Lai noteikumi būtu efektīvi un neradītu konkurences izkropļojumus, būtiska ir to kopīga īstenošana visā pasaulē, izvairoties no pārmērīgas reglamentēšanas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka ir “obligāti jānodrošina ESAO paraugnoteikumu vienveidīga īstenošana ES” un ka “to var panākt tikai tad, ja tiesību akti tiek īstenoti centralizēti un tiek transponēti vienveidīgi”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai gan ir svarīgi, lai ES līmenī jau notiktu tehniskās diskusijas un sagatavošanās darbi, EESK atzīmē, ka ESAO joprojām strādā pie detalizētākiem noteikumiem un precizē definīcijas. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpievērš uzmanība notiekošajām ESAO sarunām un jāiekļauj visi tajās izteiktie ieteikumi un gūtie darba rezultāti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta visus centienus, kuru mērķis ir samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, izstrādājot jauno sistēmu. Pilnīga 2. pīlāra īstenošana būs sarežģīta, un gan uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm būs jāiegulda ilgs laiks un jāpieliek ievērojamas pūles. Sagaidāms, ka tuvākajos mēnešos ESAO nāks klajā ar svarīgiem noteikumiem attiecībā uz “drošām zonām”, vienkāršotu administratīvo iesniegšanu utt., kas varētu atvieglot jaunā nodokļu režīma īstenošanu gan uzņēmumiem, gan nodokļu iestādēm. Šie noteikumi būtu jāiekļauj direktīvā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka paraugnoteikumi nedrīkstētu neitralizēt īpašus nodokļu noteikumus, ko dalībvalstu parlamenti pieņēmuši kā apzinātus stimulus ieguldījumu un nodarbinātības veicināšanas centieniem. Ir svarīgi veicināt zaļākas un digitalizētākas ekonomikas izveidi, un nodokļiem šajā procesā jābūt būtiskai nozīmei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK aicina direktīvā iekļaut noteikumu, kas ļautu direktīvu piemērot tādu strīdu izšķiršanai, kas izcēlušies starp vismaz divām dalībvalstīm un ir saistīti ar 2. pīlāru. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja piekrīt sodu piemērošanai par noteikumu neievērošanu un aicina dalībvalstis veikt rūpīgas nodokļu revīzijas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina saistībā ar nodokļu tiesību aktu kopumu pārskatīt ES sarakstu ar trešām valstīm, kas nesadarbojas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK vēlas uzsvērt, ka taisnīga nodokļu uzlikšana starptautiskiem uzņēmumiem ir sen izteikta sabiedrības prasība, un sagaida, ka ES un visā pasaulē drīz tiks panākta vienošanās par 2. pīlāru. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijas priekšlikuma priekšvēsture

| 2.1. | Komisijas priekšlikuma direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā mērķis ir transponēt ESAO paraugnoteikumus par globāla minimālā nodokļa piemērošanu vietējā līmenī (ESAO / Iekļaujošais satvars (paraugnoteikumi)) Eiropas Savienībā, izmantojot vienotus noteikumus un vienveidīgu īstenošanu (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gadsimtu vecie valstu un starptautiskie nodokļu noteikumi vairs nav piemēroti dažiem jaunajiem, mūsdienās izmantotajiem uzņēmējdarbības modeļiem. Daudzi uzņēmumi nav fiziski pārstāvēti daudzās valstīs un nemaksā uzņēmumu ienākuma nodokļus šajās jurisdikcijās tādā pašā apmērā kā uzņēmumi, kas ir fiziski pārstāvēti (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pēc 2008.–2009. gada finanšu krīzes valstu budžeti bija pakļauti spiedienam. Visi šie faktori veicināja procesa, kura mērķis bija novērst nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), uzsākšanu ESAO. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pēc tam, kad tika pabeigta 2015. gada ESAO BEPS projekta īstenošana, G20 un ESAO Iekļaujošā satvara (IS) dalībnieki vienojās par risinājumu, kā pievērsties aizvien pieaugošajām ar nodokļiem saistītajām problēmām, kas izriet no ekonomikas digitalizācijas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Paketē, par kuru panākta vienošanās, ir divi pīlāri, kas aptver uzņēmumus visās nozarēs. 2. pīlārs attiecas uz uzņēmumu grupām, kuru grupas apgrozījums ir vismaz 750 miljoni euro; 1. pīlārs paredz daļēji pārdalīt nodokļu uzlikšanas tiesības – attiecībā uz virspeļņu – tirgus jurisdikcijām, savukārt 2. pīlārs paredz ieviest minimālo efektīvo nodokļa likmi 15 % apmērā (3). ESAO paraugnoteikumus veido 70 lappuses ļoti sarežģītu un tehnisku noteikumu, kā arī 10 lappuses definīciju, lai nodrošinātu “kopīgu pieeju” globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2. pīlārs sastāv no diviem vietējiem noteikumiem – i) ienākuma iekļaušanas noteikuma (IIR) un ii) tā atbalsta noteikuma, proti, nepietiekami apliktu maksājumu noteikuma (Under Taxed Payments Rule (UTPR)), kas kopā zināmi kā Globālie nodokļu bāzes samazināšanas novēršanas (GloBE) paraugnoteikumi, un nolīgumā balstīta noteikuma – aplikšanas ar nodokli noteikuma (Subject to Tax Rule). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Priekšlikums paredz, ka galīgajam mātesuzņēmumam (GMU) ir jāmaksā virsnodoklis, t. i., visas grupas iztrūkums tajā jurisdikcijā, kurā tā ir rezidents. Tādējādi šī jurisdikcija iekasēs nodokļu ieņēmumus, kas nozīmē, ka nodokļu uzlikšana un nodokļu ieņēmumi ir citā jurisdikcijā. Valstīm nav pienākuma paaugstināt savu nodokļu likmi līdz minimālajam līmenim. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ja GMU atrodas valstī, kas nav ieviesusi atbilstošu IIR, tiek piemērots UTPR, pieprasot jurisdikcijām, kurās attiecīgais starptautiskais uzņēmums (SU) darbojas, veikt līdzvērtīgu korekciju saskaņā ar paraugnoteikumiem, lai grupas uzņēmumu nodokļu saistības tiktu koriģētas tā, ka tiktu iekasēts kopējais virsnodoklis. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kopējo virsnodokli starp jurisdikcijām sadala, pamatojoties uz grupas darbinieku kopējo skaitu attiecīgajā jurisdikcijā un materiālo pamatlīdzekļu apjomu jurisdikcijās, kas ir ieviesušas UTPR noteikumus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Virsnodokļa aprēķins katrai jurisdikcijai ietver izņēmumu, kas paredz izslēgšanu pēc satura, kas savukārt ļauj noteiktu ienākumu summu aplikt ar nodokli zem minimālās faktiskās likmes. Izslēgtie ienākumi sākotnēji ir noteikti 10 % apmērā no vietējām algu izmaksām un 8 % apmērā no vietējā mērogā izmantoto materiālo pamatlīdzekļu vērtības, ko desmit gadu laikā samazina līdz 5 % no katras minētās pamatlikmes. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ESAO paraugnoteikumi paredz finanšu kontu izmantošanu par pamatu faktisko nodokļu likmju aprēķināšanai ar sarežģītām korekcijām. Tajos ir arī paredzēta iespēja jurisdikcijai ieviest vietējo minimālā virsnodokļa aprēķinu, un tādā gadījumā virsnodokli iedala šai jurisdikcijai un to iekasē šī jurisdikcija, un tāpēc nekādi nodokļu ieņēmumi netiek pārvietoti no vienas jurisdikcijas uz citu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ESAO jau ir apsolījusi 2022. gada pirmajā ceturksnī sniegt komentārus par paraugnoteikumiem, lai precizētu noteikumu interpretāciju un izstrādātu turpmākus norādījumus/skaidrojumus par drošajām zonām un administratīvajiem norādījumiem. Ir iespējama arī papildu skaidrojumu sagatavošana. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Vienota noteikumu un īstenošanas globāla interpretācija, kas ir vienāda satura un laika ziņā, ir ārkārtīgi svarīga, lai izvairītos no izkropļojumiem un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un Eiropas konkurētspēju (4). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā”, Komisijas priekšlikumā ietverti tikai GloBE paraugnoteikumi, kas iekļauti ESAO un G20 Iekļaujošā satvara 2. pīlārā. 1. pīlārs nav tik labi izstrādāts kā 2. pīlārs. Uz šo tiesību aktu kopuma daļu arī var attiecināt ES direktīvu (5). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Direktīvu piemēro grupas sastāvā esošām vienībām, kas atrodas Savienībā un ir tādas SU grupas vai lielas vietējas grupas dalībnieces, kuras gada ieņēmumi tās konsolidētajos finanšu pārskatos vismaz divos no pēdējiem četriem secīgiem gadiem pārsniedz 750 miljonus EUR. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Direktīva paredz, ka apstākļos, kad GMU atrašanās vieta ir ārpus ES tādā jurisdikcijā, kas nepiemēro atbilstošu kvalificētu IIR, uz visām tā sastāvā esošajām vienībām jurisdikcijās ar atbilstošu UTPR satvaru attieksies UTPR. Šādā gadījumā SU grupas sastāvā esošajām vienībām, kuru atrašanās vieta ir kādā dalībvalstī, šajā dalībvalstī piemēro virsnodokli, ko sadala, pamatojoties uz divu faktoru formulu, veicot aprēķinus attiecībā uz SU grupas sastāvā esošo vienību zemu nodokļu ienākumiem. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Direktīvā ir ietverti noteikumi par to, kā noteikt “kvalificētos ienākumus”, t. i., koriģētos ienākumus, kas tiks ņemti vērā efektīvās nodokļa likmes aprēķināšanai. Lai aprēķinātu šos ienākumus, ir jāņem vērā sastāvā esošās vienības finanšu grāmatvedības neto ienākumi vai zaudējumi attiecīgajā fiskālajā gadā. Tiek veiktas noteiktas korekcijas, lai novērstu atšķirību starp finanšu grāmatvedību un nodokļu grāmatvedību, un tās ir ļoti sarežģītas. Galvenās korekcijas ir saistītas ar prasībām, kas paredz, ka ir jāziņo par ienākumiem/izmaksām, bet, piemēram, patentiem labvēlīgs nodokļu režīms netiek atzīts, savukārt pamatlīdzekļu paātrinātas amortizācijas nosacījumi tiek atzīti. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Direktīvā ir izklāstīti noteikumi par to, kā aprēķināt sastāvā esošas vienības “koriģētos aptvertos nodokļus” par noteiktu fiskālo gadu. Galvenais princips aptverto nodokļu sadalē ir attiecināt tos uz jurisdikciju, kurā gūta pamatā esošā peļņa, kam piemēro šos nodokļus. Lai nodrošinātu šā principa piemērošanu, direktīva arī paredz īpašus noteikumus par pārrobežu nodokļiem vai pastāvīgās pārstāvniecības (PP), caurskatāmas vienības, kontrolēta ārvalstu uzņēmuma, hibrīdvienības gadījumā, vai dividenžu nodokļiem. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Direktīva nosaka, ka efektīvo likmi aprēķina, grupas sastāvā esošo vienību koriģētos aptvertos nodokļus dalot ar grupas sastāvā esošo vienību gūtajiem koriģētajiem ienākumiem konkrētā jurisdikcijā par fiskālo gadu. Saskaņā ar globālo vienošanos un nolūkā nodrošināt transponēšanu direktīva nosaka, ka minimālā efektīvā nodokļa likme GloBE paraugnoteikumu vajadzībām ir 15 %. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas zema riska situācijās, izņēmumu piemēro minimālajām summām, ievērojot de minimis pieeju. Tas nozīmē, ka SU grupas sastāvā esošo vienību peļņa attiecīgajā jurisdikcijā ir mazāka par vienu miljonu EUR un ieņēmumi ir mazāki par 10 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Īpaši noteikumi ir piemērojami apvienošanās, pārņemšanas, kopuzņēmumu un vairāku mātesuzņēmumu SU grupu gadījumā. Tajos ir paredzēta konsolidētas ieņēmumu robežvērtības piemērošana grupas locekļiem apvienošanās vai atdalīšanās situācijā. Ja sastāvā esošu vienību iegādājas vai pārdod SU grupa atbilstoši noteikumu piemērošanas jomai, šāda sastāvā esoša vienība būtu jāuzskata par daļu no abām grupām attiecīgajā gadā, piemērojot noteiktas korekcijas to nodokļus ietekmējošo faktoru vērtībām, kas izmantoti GloBE paraugnoteikumu darbībai (aptvertie nodokļi, atbilstīgās algas, atbilstīgie materiālie pamatlīdzekļi vai GloBE atliktā nodokļa aktīvi). |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Direktīva ietver noteikumus par nodokļu neitralitātes režīmiem un sadales nodokļa sistēmām. Lai izvairītos no nevēlamiem iznākumiem, piemēram, nesamērīgām UTPR virsnodokļa saistībām SU grupā, direktīva paredz īpašus noteikumus par galīgā mātesuzņēmuma ienākumu aprēķināšanu, ja šāda vienība ir caurplūsmas vienība vai tai piemēro atskaitāmu dividenžu režīmu (6). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Direktīva nosaka pienākumu SU grupas – kuras atrašanās vieta ir dalībvalstī – sastāvā esošai vienībai iesniegt virsnodokļa informācijas deklarāciju, ja vien šādu deklarāciju neiesniedz SU grupa citā jurisdikcijā, no kuras attiecīgā dalībvalsts ir saņēmusi kvalificētas kompetentās iestādes piekrišanu, kas ļauj automātiski apmainīties ar gada nodokļu informācijas deklarāciju. Deklarācija jāiesniedz 15 mēnešu laikā pēc tā fiskālā gada beigām uz kuru tā attiecas. |
| --- | --- |

2.23.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas direktīvas priekšlikumu, kura mērķis ir transponēt 2. pīlāru ES tiesību sistēmā un visā iekšējā tirgū. EESK stingri atbalsta un atzinīgi vērtē to, ka Komisija savu darbu saskaņo ar starptautiskajām diskusijām un nolīgumiem. EESK norāda, ka nolīgums neskar uzņēmumus, kas nesasniedz noteiktas robežvērtības, un ka noteikumi ir vispārīgi un saskaņā ar ESAO datiem attieksies uz simtiem uzņēmumu. Katrai uzņēmumu grupai, kas ietilpst priekšlikuma darbības jomā, var būt vairākas pastāvīgās pārstāvniecības un meitasuzņēmumi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzīmē, ka četras no visām valstīm, kas piedalās sarunās par Iekļaujošo satvaru, nav piekritušas tiesību aktu kopumam, savukārt 137 valstis ir parakstījušas globālo nolīgumu. ES direktīva par minimālo nodokli var nodrošināt turpmākus aizsardzības pasākumus pret kaitīgu BEPS praksi, un EESK atbalsta un vienmēr ir atbalstījusi BEPS projekta mērķus, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspēju ES. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK piekrīt Komisijai, ka “globālās minimālo nodokļu reformas efektivitāte un taisnīgums ir ļoti atkarīgi no tās īstenošanas visā pasaulē”. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai sarunas būtu veiksmīgas un tiktu pabeigtas laikus. Lai noteikumi būtu efektīvi un neradītu konkurences izkropļojumus, būtiska ir to kopīga īstenošana visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka ESAO un G20 Iekļaujošā satvara 1. un 2. pīlārs būtu jāuzskata par visaptverošu un savstarpēji integrētu tiesību aktu kopumu. Abu pīlāru konsekventa īstenošana ir ārkārtīgi svarīga. EESK mudina dalībvalstis un Komisiju ar ESAO starpniecību pastiprināt sarunu centienus, lai 1. pīlārs pēc iespējas ātrāk tiktu īstenots visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešama rīcība ES līmenī un ka ir “obligāti jānodrošina ESAO paraugnoteikumu vienveidīga īstenošana ES”. Turklāt EESK piekrīt, ka “to var panākt tikai tad, ja tiesību akti tiek īstenoti centralizēti un tiek transponēti vienveidīgi” (7). EESK uzsver, ka direktīvā jāievēro pamatbrīvības un Līgumā noteiktie pienākumi un kompetences jomas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tas, ka visas dalībvalstis piedalījās ESAO/IS apspriedēs vai kopš tā laika ir piekritušas to iznākumam, atvieglo ES darba procesu. EESK vēlas uzsvērt, ka taisnīga nodokļu uzlikšana starptautiskiem uzņēmumiem ir sen izteikta sabiedrības prasība, un sagaida, ka ES un visā pasaulē drīz tiks panākta vienošanās par 2. pīlāru. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lai gan ir svarīgi, ka ES līmenī jau notiek tehniskās diskusijas un sagatavošanās darbi, EESK atzīmē, ka ESAO joprojām strādā pie detalizētākiem noteikumiem un precizē definīcijas. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpievērš uzmanība notiekošajām ESAO sarunām un jāiekļauj visi tajās izteiktie ieteikumi un gūtie darba rezultāti, jo būtu vēlams izvairīties no direktīvas grozīšanas vai mainīšanas procesa. Tāpat ir svarīgi, lai ES rūpīgi apsvērtu īstenošanas laiku trešo valstu jurisdikcijās. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atbalsta Komisijas izvēli izmantot plašo sagatavošanas darbu, kas veikts starptautiskā mērogā, izskatāmā priekšlikuma izstrādei izmantojot ESAO veikto ietekmes novērtējumu un tādējādi izvairoties no dubulta darba un jauna ietekmes novērtējuma veikšanas. Tomēr EESK vēlētos, lai tiktu veikts ietekmes novērtējums tām direktīvas daļām, kas nodrošina tās atbilstību ES tiesību aktiem. EESK aicina veikt šādu analīzi un darīt to publiski pieejamu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK atzīmē un izprot nepieciešamību ievērot ES tiesību aktu prasības. Vienkāršākā – bet ne vienmēr vienīgā – metode ir attiecināt IIR noteikumus arī uz pilnībā vietējām situācijām. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK piekrīt Komisijai, ka ir vēlams iesaistīt ierobežotu skaitu nodokļu maksātāju un ka robežvērtība 750 miljonu EUR apmērā ir “saderīga ar ESAO paraugnoteikumiem, kā arī ES tiesību aktu prasībām” (8), tādējādi ievērojot proporcionalitātes principu. EESK atzīmē, ka robežvērtība atbilst noteikumiem par pārskatu sniegšanu par katru valsti un Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvai. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK piekrīt Komisijai, ka ESAO un G20 Iekļaujošā satvara par BEPS saskaņotā 15 % minimālā nodokļa likme “atspoguļo līdzsvaru starp uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm visā pasaulē” (9). Ir svarīgi ievērot valdību panākto vienošanos un transponēt noteikumus, kā arī noteikt, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma, ir jāmaksā virsnodoklis. EESK atbalsta arī izņēmuma, kas paredz izslēgšanu pēc satura, iekļaušanu attiecībā uz algu izmaksām un materiālajiem pamatlīdzekļiem saskaņā ar ESAO nolīgumu un piekrīt Komisijas novērtējumam, ka “BEPS prakse, visticamāk, neattīstītos” situācijās, kad tiek veikta reāla saimnieciskā darbība (10). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK atbalsta visus iespējamos centienus, kuru mērķis ir samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas Eiropas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm, izstrādājot jauno sistēmu. Pilnīga 2. pīlāra īstenošana būs sarežģīta un prasīs daudz laika un pūļu. Nodokļu iestādēm būs jāizstrādā sistēmas un kārtība, lai aprēķinātu jaunās nodokļu saistības un iekasētu nodokļus. Turklāt, lai nodrošinātu ātru īstenošanu, būs vajadzīgs atbilstošs un apmācīts personāls, vienlaikus nodrošinot resursus citu starptautisko saistību izpildei nodokļu jomā, piemēram, iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu (APA) ievērošanai un strīdu izšķiršanas mehānismiem. EESK mudina nodokļu iestādes sākt vai turpināt šo sagatavošanas darbu, lai izdotos izpildīt īstenošanas grafiku (2023. gada janvāris). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK aicina direktīvu par strīdu izšķiršanu piemērot tādu strīdu izšķiršanai, kas izcēlušies starp vismaz divām dalībvalstīm un ir saistīti ar 2. pīlāru. Šos jaunos noteikumus par strīdu izšķiršanu nodokļu jomā piemēro kopš 2019. gada 1. jūlija. Tie ir noteikti Padomes Direktīvā (ES) 2017/1852 (11) un ievērojami uzlabo strīdu izšķiršanu nodokļu jomā, jo nodrošina, ka uzņēmumi un iedzīvotāji var ātrāk un efektīvāk izšķirt strīdus, kas saistīti ar nodokļu līgumu interpretāciju un piemērošanu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK atbalsta ESAO nolīguma noteikumiem atbilstošo de minimis izņēmumu, kas ļauj atbrīvot SU grupas sastāvā esošu vienību, ja tās peļņa ir mazāka par vienu miljonu EUR un ieņēmumi ir mazāki par 10 miljoniem EUR. Šie griesti laika gaitā var būt jāpārskata. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK uzskata, ka ir svarīgi pietiekami savlaicīgi iepazīstināt ar paredzētajiem “drošās zonas” noteikumiem, lai tos varētu transponēt galīgajā direktīvā. Tas ir svarīgi, lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu nodokļu maksātājiem un nodokļu administrācijām. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK piekrīt nodomam, ka direktīvā būtu jāparedz, ka Komisija izvērtē IIR līdzvērtības kritērijus, kā arī iekļauj to trešo valstu jurisdikciju sarakstu, kuras atbilst līdzvērtības kritērijiem. Šis saraksts tiktu grozīts ar deleģēto aktu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK atzīmē ES Padomes prezidentvalsts Francijas izziņoto nodomu noslēgt diskusijas pirms gaidāmajām vēlēšanām Francijā 2022. gada aprīlī, ja vien tas būs iespējams. ES būtu jāmudina tirdzniecības partneri būt tikpat ambicioziem. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Ir svarīgi, lai ar paraugnoteikumiem netiktu neitralizēti citi nodokļu noteikumi, ko dalībvalstu parlamenti pieņēmuši kā apzinātus stimulus ieguldījumu un nodarbinātības veicināšanas centieniem. Nekādi nedrīkstētu traucēt tādu ilgu laiku spēkā esošo noteikumu piemērošanu, kas ļauj, piemēram, paātrināti amortizēt ieguldījumus pamatlīdzekļos, stimulēt pētniecības un izstrādes pasākumus vai īstenot jaunas iniciatīvas, lai veicinātu zaļākas un digitalizētākas ekonomikas attīstību. Tas attiecas gan uz ekonomikas atveseļošanas iniciatīvām saistībā ar pandēmiju, gan arī uz nākotnes tehnoloģiju attīstību, kas būtu jāveicina. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | GloBE paraugnoteikumu īstenošana ES ietekmēs pašreizējos Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvas (ATAD) noteikumus un, konkrētāk, kontrolētu ārvalstu sabiedrību (CFC) noteikumus, kas varētu mijiedarboties ar IIR kā 2. pīlāra pamatnoteikumu. Komisijas paziņojumā “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (12) norādīts, ka valdības ir iesaistījušās tādu dažādu pasākumu pieņemšanā, ar ko novērš nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ka šie pasākumi ir palielinājuši sarežģītību (13). Pat ja ATAD nav jāgroza (14), kombinēto noteikumu efektivitātes un ar tiem saistītā administratīvā sloga pārskatīšana varētu būt izdevīga gan nodokļu administrācijām, gan uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka GloBE paraugnoteikumu transponēšanai Eiropas Savienībā vajadzētu radīt iespēju vienoties par neizskatīto priekšlikumu Procentu un honorāru maksājumu direktīvas (IRD) pārstrādāšanai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK aicina rūpīgi uzraudzīt noteikumu efektivitāti un administratīvās izmaksas. Dalībvalstīm būtu jāizvairās no nodokļu nolēmumu pārmērīgas izmantošanas, ja tie kaitē globālā nolīguma noteikumiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK piekrīt sodu piemērošanai par noteikumu neievērošanu un aicina dalībvalstis veikt rūpīgas nodokļu revīzijas, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK aicina pārskatīt ES sarakstu ar trešām valstīm, kas nesadarbojas, ņemot vērā apstiprinātā ESAO nodokļu tiesību aktu kopuma īstenošanu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK vēlas uzsvērt, ka taisnīga nodokļu uzlikšana starptautiskiem uzņēmumiem ir sen izteikta sabiedrības prasība, un sagaida, ka ES un visā pasaulē drīz tiks panākta vienošanās par 2. pīlāru. |
| --- | --- |

4.7.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Padomes Direktīva par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā, COM(2021) 823 final.

1

(2)  Tas, cik lielā mērā daži tā dēvētie “digitālie” uzņēmumi maksā uzņēmumu ienākuma nodokli un kurās valstīs tie to maksā, cita starpā ir analizēts Matthias Bauer pētījumā “Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions”, ECIPE, 2018. gada februāris, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

2

Matthias Bauer

Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions

ECIPE

(3)  OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project as Tax Challenges Rising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) Inclusive Framework on BEPS, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. Pārskatu skatīt arī Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, Global Minimum Taxation for Large Multinationals, https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

3

OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project as Tax Challenges Rising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) Inclusive Framework on BEPS

Jefferson VanderWolk

Squire Patton Boggs

Global Minimum Taxation for Large Multinationals

(4)  ASV ir savs vispārējais minimālo nodokļu režīms – vispārējais minimālo nemateriālo ienākumu nodoklis (Global Intangible Low Tax Income – GILTI) –, taču pašreizējais likums, pēc Komisijas domām, neatbilst IRR noteikumiem. ASV patlaban reformē savu GILTI, lai panāktu tā saderību ar 2. pīlāru. ESAO apspriedīsies ar ASV un Iekļaujošā satvara dalībvalstīm par nosacījumiem, kas jāizpilda, lai reformētais GILTI atbilstu 2. pīlāra noteikumiem. Kamēr par šādiem nosacījumiem vienošanās nav panākta, Eiropas uzņēmumiem var būt neizdevīgi konkurences apstākļi, pat ja UTPR noteikumu īstenošana sniegtu zināmu segumu.

4

Global Intangible Low Tax Income

GILTI

IRR

GILTI

GILTI

UTPR

(5)  “Lai nodrošinātu tā konsekventu īstenošanu visās ES dalībvalstīs, arī tajās, kuras nav ESAO dalībvalstis un nepiedalās iekļaujošajā satvarā, Komisija ierosinās direktīvu par 1. pīlāra īstenošanu ES.” COM(2021) 251 final, 9. lpp.

5

(6)  Attiecībā uz ieguldījumu vienībām pastāv īpaši noteikumi par FNL noteikšanu, virsnodokli, iespēju uzskatīt šīs vienības par caurskatāmām vienībām nodokļu vajadzībām un iespēju piemērot ar nodokli apliekama sadalījuma metodi.

6

Attiecībā uz sadales nodokļa sistēmām direktīva paredz, ka katru gadu, izmantojot iespēju, kas paredz, ka iesniedzēja vienība izraugās sastāvā esošās vienības, kurām piemēro atbilstīgu sadales nodokļa sistēmu, attiecīgo sastāvā esošo vienību koriģēto aptverto nodokļu aprēķinā iekļauj domājamu sadales nodokli.

(7)  COM(2021) 823 final, 3. lpp.

7

(8)  COM(2021) 823 final, 3. lpp.

8

(9)  COM(2021) 823 final, 16. lpp.

9

(10)  COM(2021) 823 final, 16. lpp.

10

(11)  OV C 173, 31.5.2017., 29. lpp.

11

(12)  COM(2021) 251 final.

12

(13)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā”. Vēl nav publicēts.

13

(14)  COM(2021) 823 final, 2. lpp.

14

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju

(COM(2021) 723 final – 2021/0378 (COD))

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas direktīvas”

(COM(2021) 724 final – 2021/0379 (COD))

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas regulas”

(COM(2021) 725 final – 2021/0380 (COD))

(2022/C 290/10)

| Ziņotājs: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Florian MARIN

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 9.2.2022. (COM(2021) 724 final un COM(2021) 725 final), 15.2.2022. (COM(2021) 723 final)
  Eiropas Parlaments, 14.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 50.,114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 215/1/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 9.2.2022. (COM(2021) 724 final un COM(2021) 725 final), 15.2.2022. (COM(2021) 723 final)

Eiropas Parlaments, 14.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 50.,114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

215/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Eiropas vienoto piekļuves punktu (ESAP), kas ir instruments, kurš veicina ilgtspējīgāku, digitālāku un iekļaujošāku ekonomiku, digitālās suverenitātes stiprināšanu un kapitāla tirgu labāku integrāciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzskata, ka ESAP jābūt vērienīgākam un ka tam jārada lielāka pievienotā vērtība, ne tikai darbojoties kā neapstrādātas informācijas vākšanas rīkam ar vienotu piekļuves punktu, bet arī šo informāciju apstrādājot. Datu, kā arī nozaru un teritoriālo ziņojumu un analīžu apkopošana un pārveidošana būtu jāveic, izmantojot ESAP. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK ierosina ESAP veidot kā elastīgu instrumentu un paredzēt iespēju pievienot jaunas datu kategorijas un sazināties ar valstu reģistriem vai Eurostat, ņemot vērā dažādus tehnoloģiju veidus. ESAP būtu jānodrošina skaidra sinerģija starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) un zaļā kursa rādītājiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata, ka būtu jāapsver iespēja izveidot konsultatīvo padomi, kurā būtu jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri, pamatojoties uz pārredzamu atlases procesu, un kura lemtu par ESAP nākotni un stratēģiskām pārmaiņām. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Svarīgi ir samazināt “baltās zonas”, lai nodrošinātu nediskriminējošu piekļuvi ESAP. ESAP būtu arī jānodrošina funkcionalitāte, lai cilvēki ar invaliditāti varētu izmantot pienācīgu piekļuvi, netiekot diskriminēti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ESAP nodrošinātu standarta procedūras, pārredzamību, datu integritāti un informācijas avota uzticamību, lietotājiem ērtu automātisku datu validāciju un datu vākšanas struktūras pienācīgu kontroli datu aizsardzības nolūkos. Tuvākajā nākotnē būs svarīgi nodrošināt finanšu un vides, sociālo un pārvaldības (VSP) datu sniedzēju pienācīgu uzraudzību. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Būtu jāapsver iespēja subsidēt datu vākšanas, sagatavošanas un pārvaldības izmaksas MVU, atbrīvot MVU no jebkādām maksām neatkarīgi no sniegto datu daudzuma un nodrošināt pienācīgus darba apstākļus darba ņēmējiem, kas ir atbildīgi par datu sniegšanu un pārvaldību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ESAP būtu jānodrošina skaidra atšķirība starp finanšu un nefinanšu datiem, kam jābūt vienlīdz nozīmīgiem, kā arī jāpiedāvā iespēja brīvprātīgi publicēt sociālos datus par katra uzņēmuma darbību, tā vadību un darbiniekiem, pamatojoties uz konkrētiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ir nepieciešams īpašs palīdzības dienests, kas palīdzētu iesniegt informāciju pareizā formātā un nodrošinātu tās tehnisko izmantojamību, kā arī apmācību finanšu un digitālās pratības jomā. Lai nodrošinātu labāku un plašāku izmantošanu, ESAP varētu ietvert ekonomikas galveno darbības rādītāju minimālo kopumu, kas noteikts ES līmenī, izmantojot kopēju metodoloģiju. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Konteksts

| 2.1. | Eiropas Komisija ievieš vienotu piekļuves punktu, kas nodrošinās centralizētu elektronisku piekļuvi informācijai saistībā ar kapitāla tirgiem un finanšu pakalpojumiem (tostarp ar ilgtspēju saistītai informācijai), kura jāpublisko saskaņā ar ES tiesību aktiem, kā arī cita veida informācijai saistībā ar kapitāla tirgiem un finanšu pakalpojumiem, kuru uzņēmumi brīvprātīgi nolemj publicēt. ESAP ir daļa no kapitāla tirgu savienības (KTS) rīcības plāna (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informācija tiks vākta dažādās datu vākšanas struktūrās, kuru pienākums cita starpā ir veikt automatizētu validāciju un sniegt tehnisko palīdzību vienībām, kas ir iesniegušas informāciju. Komisija ir paziņojusi par savu nodomu palielināt pieejamo datu apjomu izmantošanai ekonomikā un sabiedrībā, tostarp par Eiropas datu telpu radīšanu. Tās mērķis ir augsti kvalitatīvus publiskā sektora datus, tostarp uzņēmumu datus, padarīt pieejamus atkalizmantošanai, padarot šos datu kopumus pieejamus vienkāršāk un bez maksas (2). Tāpēc Komisijas likumdošanas iniciatīva attiecībā uz ESAP tapusi piemērotā laikā un ir ļoti būtiska. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ESAP bez maksas nodrošinās nediskriminējošu piekļuvi informācijai, paredzot iespēju ieviest maksu par konkrētiem pakalpojumiem, piemēram, ja tiek publicēts liels datu apjoms. Automatizēta validācija, lai pārbaudītu, vai datu vākšanas struktūru iesniegtā informācija atbilst prasībām, tiks veikta, pamatojoties uz Komisijas izveidoto un apstiprināto tehnisko sistēmu. ESAP būs pieejams vismaz 95 % laika katru mēnesi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESAP neglabās ar persondatiem saistītu informāciju – ar dažiem izņēmumiem – un ESAP tiks pārraudzīts, ņemot vērā šādus rādītājus:






  — | apmeklētāju un meklējumu skaits; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

apmeklētāju un meklējumu skaits;

| — | to meklējumu procentuālā daļa, kuru rezultātā veikts skatījums vai lejupielāde; |
| --- | --- |

—

to meklējumu procentuālā daļa, kuru rezultātā veikts skatījums vai lejupielāde;

| — | ESAP sistēmā pieejamās mašīnlasāmās informācijas daudzums un procentuālā daļa; |
| --- | --- |

—

ESAP sistēmā pieejamās mašīnlasāmās informācijas daudzums un procentuālā daļa;

| — | mašīnlasāmo skatījumu un lejupielāžu skaits un procentuālā daļa; |
| --- | --- |

—

mašīnlasāmo skatījumu un lejupielāžu skaits un procentuālā daļa;

| — | paziņojumu īpatsvars saskaņā ar automatizēto validāciju. |
| --- | --- |

—

paziņojumu īpatsvars saskaņā ar automatizēto validāciju.

| 2.5. | ESAP nodrošinās tādas funkcijas kā lietotājiem ērta saskarne visās ES valodās, meklēšanas funkcija, lejupielādes pakalpojums, inovatīva pieeja tulkošanas pakalpojumu sniegšanai un paziņošanas pakalpojums, kas informē lietotājus par jebkādu jaunu pieejamu informāciju. ESAP tiks novērtēts, pamatojoties uz informācijas piekļūstamību, kvalitāti un izmantojamību, kā arī uz galalietotāju apmierinātību un spēju sasniegt savus mērķus. Lai īstenotu ESAP, tiek grozītas vairākas direktīvas un regulas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot ESAP. ES nozīmīgas prioritātes ir sagatavot ekonomiku digitālajai nākotnei, stiprināt digitālo suverenitāti, palielināt informācijas plūsmas ātrumu un noteikt kopējus standartus, īpašu uzmanību pievēršot datiem, tehnoloģijām un infrastruktūrai. ESAP veicina uz datiem balstītas finanses un ievērojami uzlabo uzņēmumu un finanšu iestāžu piekļuvi datiem un struktūru informācijai. ESAP veicinās ilgtspējīgākas, digitālākas un iekļaujošākas ekonomikas izveidi, kā arī kapitāla tirgu labāku integrāciju. Atzinumā par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” EESK norāda, ka Eiropas vienotais piekļuves punkts ir prioritārs, lai uzlabotu kapitāla tirgu savienības efektivitāti (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK piekrīt tam, ka ESAP nerada jaunus ziņošanas pienākumus un ka tajā tiek izmantotas spēkā esošās prasības atklāt informāciju, kas noteiktas ES tiesību aktos. ESAP ir instruments, kas ļaus labāk novērtēt, kā Eiropas sabiedrības veicina ilgtspējas un klimata mērķrādītāju sasniegšanu. Ar ilgtspēju saistītā informācija ir būtiska, lai novirzītu ieguldījumus uz projektiem, kas veicinās zaļo pārkārtošanos, kā ieinteresētās personas uzsvēra konsultācijā par atjaunoto ilgtspējīga finansējuma stratēģiju (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ESAP uz laiku sniedz piekļuvi informācijai, tostarp vēsturiskajai informācijai, kas ir svarīga, lai nodrošinātu pienācīgus lēmumu pieņemšanas procesus kapitāla tirgos. Finanses Eiropā ir problemātisks jautājums, jo tās rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus – finansēšanas izmaksas, ar kurām saskaras uzņēmumi, lielā mērā ir atkarīgas no to reģistrācijas valsts, jaunuzņēmumiem ar ierobežotu nodrošinājumu ir grūti saņemt jebkādu finansējumu, un patēriņš nav pasargāts no vietējiem ekonomikas satricinājumiem (5). Ekonomikas un ilgtspējas rādītāju izsekošana būs izšķiroša kapitāla tirgiem un turpmākiem lēmumiem par ieguldījumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ESAP top laikā, kad ES finanšu nozarē notiek dziļas pārmaiņas divu būtisku pārkārtošanās procesu – digitālās un zaļās pārkārtošanās – ietekmē. Tiks zaudētas darbvietas, jāapgūst jaunas prasmes, darbinieku pienākumi mainās, tiks atlaisti darbinieki vai ieviesti jauni darba organizatoriskie modeļi. ESAP varētu būt instruments, ar ko pozitīvi pārvaldīt dažas no ES finanšu pārveides procesu sarežģītajām sekām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ESAP var būt nozīmīgs attīstībai un ieguldījumiem. MVU, kas vēlas palielināt savu redzamību, varētu tikt mudināti publicēt datus, lai piesaistītu turpmākus ieguldījumus un tirgus. EESK ierosina ņemt vērā programmatūras starpnieku lomu, jo daži uzņēmumi, galvenokārt MVU, sadarbosies ar šāda veida uzņēmumiem, lai samazinātu administratīvo slogu, kas saistīts ar datu pārvaldību un glabāšanu. ESAP palīdz samazināt ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesa izmaksas un palielināt MVU redzamību. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ESAP būtu jānodrošina efektīva sadarbspēja ar Eurostat un valstu reģistriem. Sabiedrības un tirgus interešu dinamika attiecībā uz pārredzamību un datiem būtu jāintegrē, radot iespēju nākotnē pievienot jaunas datu kategorijas. ESAP būtu jāveido kā datu instruments, kas ir elastīgs attiecībā uz dažādām nozarēm un Eiropas iniciatīvām. Saziņa starp dažādām tehnoloģijām ir svarīga. Jaunu datu pievienošanas izmaksas būtu jāizvērtē, ņemot vērā to ietekmi uz kapitāla tirgiem un no datu pārvaldības viedokļa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lai visiem uzņēmumiem būtu piekļuve ESAP un lai novērstu diskrimināciju, ir svarīgi nodrošināt pienācīgu interneta pieslēgumu visā Eiropas Savienībā. Ir būtiski ieguldīt “balto zonu” samazināšanā un nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem un kapitāla tirgus dalībniekiem ir piekļuve ESAP. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ESAP būtu jānodrošina datu integritāte un to vākšanas struktūrām sniegtās informācijas avota uzticamība. Automatizētai informācijas novērtēšanai vajadzētu būt vienkāršai un ērti lietojamai. Piekļuves sniegšana derīgai un atbilstīgai informācijai un patērētāju aizsardzība ir jāsaglabā kā prioritātes. Būtu pienācīgi jāuzrauga arī datu vākšanas struktūras, un datu aizsardzībai arī būtu jābūt starp pastāvīgajām prioritātēm. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Labākas finansēšanas iespējas uzņēmumiem radīs jaunas iespējas ES tirgum un jaunas darba iespējas. ESAP būtu jāņem vērā visu veidu ieguldījumi un tirgus dalībnieki, tostarp sociālās ekonomikas vai kolektīvās finansēšanas jomā, kas pozitīvi ietekmē sabiedrības intereses, it īpaši attiecībā uz neaizsargātām personām. ESAP būtu jāparedz funkcijas, kas cilvēkiem ar invaliditāti sniedz pienācīgu piekļuvi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK atbalsta ESAP izmantošanu un atsevišķas informācijas sniegšanu bez maksas. Taču licenču vai datu vākšanas, sagatavošanas un pārvaldības izmaksas varētu būt augstas. Būtu jārada fiskāli stimuli un subsīdijas MVU, lai samazinātu datu sniegšanas izmaksas, it īpaši saistībā ar obligātajiem ziņojumiem. Uzņēmumu un citu kapitāla tirgus dalībnieku ieguldījumi programmatūrā un aparatūrā ir jāatbalsta no ES fondiem, lai varētu pienācīgi izmantot ESAP un ar to mijiedarboties. Šajā saistībā ir vajadzīga lielāka iesaiste dalībvalstu līmenī. MVU būtu jāatbrīvo no jebkādām maksām neatkarīgi no publicētās informācijas apjoma. Maksām, ja tādas tiek piemērotas, vajadzētu būt pārredzamām, un tās būtu jānosaka tiešā saistībā ar datu pārvaldības izmaksām. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ESAP būtu jāpiemēro vienāda attieksme gan pret biržas sarakstā iekļautiem, gan neiekļautiem uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas. ESAP būtu jākļūst par instrumentu, kas rada pievienoto vērtību, palielinot ziņošanas, pārredzamības un datu pārvaldības efektivitāti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ESAP pārvaldības pamatā būtu jābūt pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, un tai jāietver šādi divi pārvaldības struktūras līmeņi:






  — | konsultatīvā padome, kurā būtu jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri, pamatojoties uz pārredzamu atlases procesu un kura lemtu par ESAP nākotni un stratēģiskām pārmaiņām; |
| --- | --- | --- |

3.12.

—

konsultatīvā padome, kurā būtu jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri, pamatojoties uz pārredzamu atlases procesu un kura lemtu par ESAP nākotni un stratēģiskām pārmaiņām;

| — | valde, kas nodrošina tehniskos standartus un ESAP pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

—

valde, kas nodrošina tehniskos standartus un ESAP pienācīgu darbību.

| 3.13. | Situācijā, kurā banku pakļautība riskam ir augsta, ieguldītāju uzticība un lēmums ieguldīt uzņēmumos, izmantojot kapitāla tirgus, ir atkarīgs no viegli pieejamas, kvalitatīvas un salīdzināmas informācijas. Lai izveidotu efektīvas un visaptverošas attiecības starp emitentiem un ieguldītājiem, EESK apstiprina, ka būtiski svarīgas ir standarta procedūras. Standartizācijai jāietver vienādi informācijas sniegšanas termiņi un metodika attiecībā uz datiem, kas publicēti saskaņā ar principu “vienāda darbība, vienāds risks, vienādi noteikumi”. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Covid-19 krīze un vajadzība pēc ilgtspējīgas un iekļaujošas atveseļošanas, kas nevienu neatstāj novārtā, ir palielinājusi spiedienu paātrināt kapitāla tirgu savienības rīcības plāna īstenošanu. Līdzekļi un ieguldījumi uzņēmumiem ir vajadzīgi vairāk nekā jebkad. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK skatījumā kapitāla tirgu savienība nevar būt fakultatīvs mehānisms, kas būtu izdevīgs tikai dažiem. Gluži pretēji – tai jākļūst par konkrētu realitāti visās ES dalībvalstīs. Ir jāpiešķir pienācīgi finanšu un cilvēkresursi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu ESAP izmantošanu. Dalībvalstu un valstu uzraudzības iestāžu iesaistīšanai un atbalstīšanai, lai nodrošinātu, ka ESAP tiek atzīts par svarīgu Eiropas datu instrumentu uzņēmumiem, ieguldītājiem un finanšu starpniekiem, būtu jābūt prioritārai. ESAP, tā sniegtie ieguvumi un nozīmīgums būtu jāpopularizē visās dalībvalstīs. Šajā nolūkā varētu izmantot sociālos medijus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK atbalsta to, ka Komisija ir gatava nodrošināt lielāku pārredzamību, palielināt pieejamo datu apjomu (6) un atbalstīt finanšu digitālo pārveidi turpmākajos gados, kā minēts Digitālā finansējuma stratēģijā (7). ESAP būtu jāintegrē iespēja apkopot datus un sagatavot ziņojumus (8). Būtu jāpastāv salīdzināšanas un biļetenu funkcijām. ESAP varētu ietvert ieinteresēto personu forumu diskusijām, paskaidrojumiem un labāko prakšu apmaiņai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK ierosina izveidot īpašu atbalsta dienestu, kas palīdzētu iesniegt informāciju pareizā formātā un nodrošinātu tās tehnisko izmantojamību. Sniegtajai palīdzībai būtu jāietver kopējas procedūras un sistēma, kas nodrošina datu konsekvenci, salīdzināmību un izmantojamību. Visbeidzot, lai nodrošinātu izmaksu ziņā lietderīgu procesu, ESAP būtu jāstrādā ar visbiežāk izmantotajiem dokumentu formātiem, piemēram, XBRL, PDF, XML, HTML, CSV, TXT un XLS. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzskata, ka digitalizācija un centralizēti dati pozitīvi ietekmēs ziņošanu. Tā rezultātā tiks uzlaboti dažādi stresa testi un klimata analīze, kā arī uzlabosies finanšu iestāžu portfeļu noteikšana un pārraudzība attiecībā uz Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām mērķrādītājiem. ESAP būs instruments, kas palīdzēs identificēt iespējamos riskus un radīt iespējas uzņēmumiem. ESAP var būt arī instruments, kas palīdzēs veicināt MVU pētniecību Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK ierosina nodrošināt vienādu redzamību un pamatojumu gan attiecībā uz finanšu, gan nefinanšu datiem. Nefinanšu informācijā brīvprātīgi būtu jāiekļauj sociālie dati par katra uzņēmuma un tā darbinieku darbību. Nevajadzētu izslēgt datus par uzņēmuma vadību un darbiniekiem (darbinieku skaits, dzimums u. tml.), ko sniedz pēc brīvprātības principa. Šajā nolūkā varētu noteikt konkrētus kritērijus attiecībā uz sociālo informāciju. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzskata, ka ESAP vajadzētu būt vērienīgākam. Konkrētāk, būtu jāpievieno papildu mērķi, kas neaprobežojas tikai ar neapstrādātu datu vākšanu, un būtu jārada lielāka pievienotā vērtība, ESAP ne tikai darbojoties kā informācijas vākšanas rīkam ar vienotu piekļuves punktu, bet arī šo informāciju apstrādājot. EESK atzinīgi vērtē to, ka ESAP būs pieejams visās oficiālajās ES valodās. ESAP uzdevums un nozīmīgums ir būtiski svarīgs, lai nodrošinātu pētniekiem, sociālajiem partneriem, NVO, akadēmiķiem un analītiķiem plašāku, pienācīgu, taisnīgu, vienlīdzīgu un tūlītēju piekļuvi informācijai. ESAP varētu atbalstīt jaunu privātu informācijas apstrādes platformu rašanos, taču to izmantošanas izmaksas un piekļuve kapitāla tirgiem joprojām būs problemātiska, it īpaši maziem ieguldītājiem kā privātpersonām. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lielo datu, mašīnmācīšanās un mākslīgā intelekta izmantošana ļaus efektīvāk izmantot informāciju, lai izveidotu integrētākus kapitāla tirgus, un padarīs ES ekonomiku noturīgāku. Turpmākajiem ESAP izmantotājiem vajadzētu būt iespējai izmantot nozaru, teritoriālos ziņojumus un analīzes. Joprojām pastāvīga uzmanība jāpievērš datu derīguma pārbaudei un nodrošināšanai. Pārklāšanās datu ziņošanā un pārvaldībā ir rūpīgi jāuzrauga. Tomēr EESK uzskata, ka neapstrādātas informācijas sniegšana nav tik vērienīga un ir nepietiekama jauniem ieguldītājiem, kuriem ar kapitāla tirgiem nav pieredzes un kuri apsver iespēju tajos ieguldīt. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ESAP ir jāievieš, lai sasniegtu ne tikai kapitāla tirgus mērķi, bet arī papildinošus politikas mērķus, piemēram, attiecībā uz uzņēmumu ieguldījumu ANO IAM rādītāju sasniegšanā. Ļaujot trešām valstīm piekļūt datiem, nākotnē varētu palīdzēt nodrošināt papildu ieguldījumus ES uzņēmumiem. ESAP būtu jāseko InvestEU portāla piemēram, un tas varētu veicināt sekmīgu kapitāla tirgu savienības īstenošanu (9). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK uzskata, ka jānodrošina finanšu (KTS rīcības plāna 7. darbība) un digitālā pratība. Ir arī vajadzīgs ceļvedis finanšu pratības un datu jomā. Varētu izstrādāt un popularizēt īpašas pamatnostādnes, kas palīdz izprast datu nozīmīgumu, kā arī regulēt datu izmantošanu un apmaiņu. Šajā nolūkā varētu izmantot ESF+ līdzekļus. Pastāvīgi būtu jāgādā par to, lai darbiniekiem, kas iesaistīti datu vākšanā un pārvaldībā no dažādiem uzņēmumiem vai ieinteresētajām personām, būtu pienācīgi un atbilstīgi darba apstākļi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Lai nodrošinātu labāku un plašāku izmantošanu, EESK ierosina, ka ESAP varētu ietvert ekonomikas galveno darbības rādītāju minimālo kopumu, kas noteikts ES līmenī, izmantojot kopēju metodoloģiju. Jānodrošina skaidra sinerģija ar ES ilgtspējas taksonomijas (10) 8. pantu, jo ESAP ietver ilgtspējas datus. ESAP būtu jāietver īpaša sadaļa zaļā kursa statistikai un uzņēmumu ieguldījumam zaļā kursa rādītājos. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Visbeidzot EESK vēlas, lai Eiropas Komisija novērtētu priekšrocības, ko sniedz finanšu un VSP datu sniedzēju pienācīga un samērīga regulēšana un uzraudzība, jo tad, kad ESAP sāks darboties, tiem arī turpmāk būs svarīga nozīme gan augšupējā, gan lejupējā informācijas plūsmā. |
| --- | --- |

4.11.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  1. darbība. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns”, 24.9.2020., COM(2020) 590 final.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).

2

(3)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

3

(4)  Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (2020), Ziņojums par ilgtspējīgām finansēm un par vērtspapīru regulatoru un IOSCO lomu.

4

IOSCO

(5)  https://blogs.imf.org/2019/09/10/a-capital-market-union-for-europe-why-its-needed-and-how-to-get-there.

5

(6)  COM(2020) 66 final.

6

(7)  COM(2020) 591 final.

7

(8)  Līdzīgi Eiropas atvērtās zinātnes mākonim.

8

(9)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32020R0852&from=LV.

10

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/64

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) 2015/760 groza attiecībā uz atbilstīgo aktīvu un ieguldījumu tvērumu, portfeļa sastāvu un diversifikācijas prasībām, naudas aizņemšanos un citiem fondu noteikumiem un attiecībā uz prasībām, kas attiecas uz atļauju piešķiršanu Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem, to ieguldījumu politiku un darbības nosacījumiem”

(COM(2021) 722 final — 2021/0377 (COD))

(2022/C 290/11)

| Ziņotājs: | Pierre BOLLON |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Pierre BOLLON

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 14.2.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 22.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 111/1/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 14.2.2022.

Eiropas Savienības Padome, 22.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

111/1/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK stingri atbalsta ierosināto Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondu (ELTIF) regulas pārskatīšanu līdzsvarotā veidā, jo labi domātie mērķi ar iepriekšējo regulas redakciju nav sasniegti. Finanšu līdzekļu un uzkrājumu novirzīšana uz ilgtermiņa investīcijām ir ļoti vajadzīga, lai atveseļošana pēc Covid-19 krīzes būtu sociāli iekļaujoša un lai varētu īstenot gan digitālo, gan klimatisko pārkārtošanos. Šajā perspektīvā ELTIF regulas padziļinātai pārskatīšanai patiešām ir būtiska nozīme. Tāpēc EESK cer, ka pieņemšanas procesa rezultātā netiks pievienotas jaunas normatīvās prasības, kas kavētu Komisijas pamatoti ierosināto virzību uz lielāku vienkāršošanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | “ELTIF 2” ir savlaicīgs un aktuāls priekšlikums, kas Eiropas Savienībā var būtiski veicināt ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu. ELTIF ir ilgtermiņa fondi, kas izmanto “Eiropas pasi”. Tiem būs jāuzņemas nozīmīga loma pārkārtošanās finansēšanā gan klimata, gan digitālajā jomā, transporta un sociālās infrastruktūras veidošanā un mājokļu projektu finansēšanā, kā arī, protams, Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu, it īpaši inovatīvo uzņēmumu un jaunuzņēmumu, finansēšanā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šobrīd diemžēl nav pieejamas pietiekami precīzas aplēses par globālo ilgtermiņa finansējuma trūkumu. Eiropas līmenī joprojām ir jāstrādā pie aplēšu uzlabošanas, taču finansējuma nepieciešamība neapšaubāmi ir liela – tā sasniedz vairākus triljonus euro. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK īpaši uzsver, ka svarīgi ir finansēt būtisko pāreju uz daudz mazāk oglekļietilpīgu (un galu galā oglekļneitrālu) Eiropas ekonomiku un ka būtiska nozīme ir ES Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģijai. Turklāt ir jāpalielina vidisko, sociālo un pārvaldības (VSP) datu un finanšu datu pieejamība, izmantojot Eiropas vienotā piekļuves punkta (ESAP) projektu un, it īpaši, vajadzīgo regulējumu un uzraudzību attiecībā uz datu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eiropas Komisijas ELTIF 2 priekšlikumā ir ietverti mērķtiecīgi uzlabojumi attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem. Tas paplašinās ELTIF ieguldījumu jomu un atbalstīs ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Tas ļaus arī paplašināt ieguldījumu ģeogrāfisko tvērumu Eiropā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atbalsta iepriekšējo atturošo šķēršļu pielāgošanu attiecībā uz ELTIF pieejamību privātajiem ieguldītājiem, kuri pašlaik nevar gūt peļņu no ilgtermiņa ieguldījumiem. Tādējādi Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondi papildinātu pašreizējos pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) fondu panākumus. Tas ir svarīgs solis, it īpaši tāpēc, ka ar jauno, ciešo saikni ar obligātajiem “piemērotības novērtējumiem” saskaņā ar Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (FITD II) un precizētiem noteikumiem par interešu konfliktiem tiek pastiprināta ieguldītāju aizsardzība. EESK arī stingri atkārto savus vairākkārtējos aicinājumus izvērst ieguldītāju izglītošanu visā Eiropā. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK varētu atbalstīt “daļēji atvērtus”ELTIF (līdztekus “slēgtiem”ELTIF), t. i., plašus un diversificētus ELTIF, kuros atļauta izpirkšana (un parakstīšanās) pēc paziņošanas perioda, protams, ar nosacījumu, ka šīs iespējas ir skaidri izklāstītas klientiem iesniegtajos dokumentos un ka kompetentā valsts iestāde nodrošina to uzraudzību. Lai palīdzētu uzlabot šo ELTIF likviditāti, tiem būtu jādod iespēja diversificētos aktīvos ieguldīt līdz pat 50 % (un varbūt pat vairāk), ievērojot pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) noteikumus. Būtiski palīdzētu arī vēl lielāks iespējamo ieguldījumu apjoms citos fondos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tā kā ELTIF ir izvirzīta prasība stingri ievērot ES regulā paredzētos noteikumus, būtu arī lietderīgi Eiropas Komisijai novērtēt, vai nevajadzētu un vai nebūtu iespējams tiem ļaut izmantot starptautiskā vērtspapīru identifikācijas numura (ISIN) kodu “.eu”, kas uzlabotu to pieejamību un atpazīstamību starptautiskā mērogā. Līdzās aktīvam valstu regulatoru darbam atzinīgi vērtējama būtu spēcīga Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) loma regulatīvu tehnisko standartu (RTS) pieņemšanā, uzraudzības konverģences veicināšanā un uzraudzības darba koordinēšanā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ir svarīgi atvieglot ELTIF attiecināmību uzkrājumu kontiem, tirgum piesaistītiem dzīvības apdrošināšanas līgumiem, darbinieku uzkrājumu shēmām un, protams, pensiju mehānismiem, piemēram, Pan-Eiropas pensiju produktam. Vienlaikus gan pašreizējā priekšlikumā par direktīvas “Maksātspēja 2” pārstrādāšanu, gan Direktīvas par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību turpmākā pārskatīšanā varētu iekļaut stimulu, kas mudinātu apdrošināšanas un pensiju sabiedrības ieguldīt Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Visbeidzot, tikpat svarīgi būtu dot Eiropas ELTIF ieguldītājiem iespēju izmantot saviem uzkrājumiem “labvēlīgāko nodokļu režīmu”, ko piešķir viņu rezidences valsts. Visā Eiropā būtu jānodrošina stabili un stimulējoši nodokļu noteikumi ilgtermiņa ieguldītājiem. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | ELTIF regula ir Eiropas regulējums alternatīviem ieguldījumu fondiem (AIF), kas līdzekļus iegulda ilgtermiņa ieguldījumos, piemēram, sociālās un transporta infrastruktūras projektos, nekustamajā īpašumā un mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU). ELTIF regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par ELTIF atļaujas piešķiršanu, ieguldījumu politiku, darbības nosacījumiem un tirdzniecību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELTIF tiesiskā regulējuma mērķis ir atvieglot institucionālo un privāto ieguldītāju ilgtermiņa ieguldījumus šāda veida aktīvos un nodrošināt alternatīvu nebanku finansējuma avotu reālajai ekonomikai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šīs pārskatīšanas mērķis ir palielināt ELTIF izmantošanu Eiropas ekonomikas un ieguldītāju labā visā Eiropas Savienībā. Tas savukārt atbalstītu kapitāla tirgu savienības (KTS) turpmāku attīstību ar mērķi atvieglot ES uzņēmumu piekļuvi stabilākam, ilgtspējīgākam un daudzveidīgākam ilgtermiņa finansējumam. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kopš 2015. gada aprīļa, kad tika pieņemts sākotnējais ELTIF tiesiskais regulējums, ir apstiprināti tikai 67 ELTIF (atbilstoši 2022. gada februāra datiem) ar salīdzinoši nelielu pārvaldīto neto aktīvu apjomu (tiek lēsts, ka 2021. gadā tie ir aptuveni 2,4 miljardi EUR). Šādi ELTIF, kuriem ir piešķirta atļauja, atrodas tikai četrās dalībvalstīs (Luksemburgā, Francijā, Itālijā un Spānijā), un pārējās dalībvalstīs nebija vietējo ELTIF. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lai gan ELTIF joprojām ir salīdzinoši jauns regulējums, pieejamie tirgus dati liecina, ka tirgus attīstība nav palielinājusies, kā gaidīts. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pamatojoties uz ELTIF tiesiskā regulējuma darbības novērtējumu un ieinteresēto personu atsauksmēm, var secināt, ka ierobežojošie fonda noteikumi un šķēršļi privāto ieguldītāju ienākšanai tirgū mazina ELTIF priekšrocības, un tas viss kopā mazina ELTIF tiesiskā regulējuma lietderību, efektivitāti un pievilcību pārvaldniekiem un ieguldītājiem. Šie ierobežojumi ir galvenie iemesli tam, ka ELTIF nespēj būtiski paplašināt darbību un pilnībā izmantot savu potenciālu ieguldījumu novirzīšanai uz reālo ekonomiku. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tādēļ ELTIF tiesiskā regulējuma pārskatīšanas mērķis ir paātrināt ELTIF fondu pieņemšanu un palielināt to pievilcību, veicot mērķtiecīgas izmaiņas fonda noteikumos. Tas jo īpaši nozīmē paplašināt atbilstīgo aktīvu un ieguldījumu tvērumu, pieļaut elastīgākus fondu noteikumus, kas ietver fondu fonda stratēģiju veicināšanu, un samazināt nepamatotus šķēršļus, kas kavē privāto ieguldītāju piekļuvi ELTIF, it īpaši prasību par sākotnējiem ieguldījumiem 10 000 EUR apmērā un prasību par maksimālo kopējo robežvērtību 10 % apmērā tiem privātajiem ieguldītājiem, kuru finanšu portfeļi ir mazāki par 500 000 EUR. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Turklāt priekšlikuma mērķis ir padarīt pievilcīgāku ELTIF struktūru, atvieglojot atsevišķus ELTIF fondu noteikumus, kas attiecas tikai uz profesionāliem ieguldītājiem. Ar ELTIF tiesiskā regulējuma pārskatīšanu tiek ieviests arī fakultatīvs likviditātes loga mehānisms, kas nodrošinātu papildu likviditāti ELTIF ieguldītājiem un jauniem ieguldītājiem, nepieprasot izņemt līdzekļus no ELTIF kapitāla. Priekšlikuma mērķis ir arī nodrošināt pienācīgu ieguldītāju aizsardzības pasākumu ieviešanu. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK stingri atbalsta ierosināto ELTIF regulas pārskatīšanu līdzsvarotā veidā, jo labi domātie mērķi ar iepriekšējo regulas redakciju nav sasniegti. Atzinumā par kapitāla tirgu savienību (1) EESK jau atzinīgi novērtēja šo vēlamo pārskatīšanu, kas ir viens no jaunā KTS rīcības plāna stūrakmeņiem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Papildus Eiropas kapitāla tirgu efektivitātes un drošības palielināšanai ļoti vajadzīga ir finanšu līdzekļu un uzkrājumu novirzīšana uz ilgtermiņa investīcijām, lai atveseļošana pēc Covid-19 krīzes būtu sociāli iekļaujoša un lai īstenotu divkāršo – digitālo un klimatisko – pārkārtošanos. Šajā perspektīvā ELTIF regulas padziļinātai pārskatīšanai patiešām ir būtiska nozīme. Tāpēc EESK cer, ka pieņemšanas procesa rezultātā netiks pievienotas jaunas normatīvās prasības, kas kavētu Komisijas pamatoti ierosināto virzību uz lielāku vienkāršošanu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELTIF ir ilgtermiņa fondi, kurus var tirgot un uz kuriem var parakstīties pārrobežu mērogā visā Savienībā, jo tiem ir “Eiropas pase”. Tie varēs pildīt nozīmīgu lomu infrastruktūras (piemēram, transporta un enerģētikas infrastruktūras) veidošanā, mājokļu atjaunināšanā, pētniecības un izstrādes finansēšanā un, protams, mazo un vidējo Eiropas uzņēmumu un jaunuzņēmumu finansēšanā (šādiem ieguldījumiem parasti nav tās likviditātes, ko nodrošina iekļaušana finanšu tirgos), tādējādi veicinot darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK arī īpaši uzsver, ka svarīgi ir finansēt būtisko pāreju uz iekļaujošu un daudz mazāk oglekļietilpīgu (un galu galā oglekļneitrālu) Eiropas ekonomiku un ka būtiska nozīme ir ES Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģijai, it īpaši ierosinātajai Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvai un paredzētajai sociālajai taksonomijai. Turklāt ir jāpalielina vidisko, sociālo un pārvaldības (VSP) un finanšu datu pieejamība, izmantojot Eiropas vienotā piekļuves punkta (ESAP) projektu un, it īpaši, vajadzīgo regulējumu un uzraudzību attiecībā uz datu pakalpojumu sniedzējiem. Būtu arī jāpaātrina VSP marķējumu izstrāde, lai sniegtu norādījumus ELTIF ieguldītājiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rūpīgi izsvērtajā un samērīgajā Eiropas Komisijas ELTIF 2 priekšlikumā pamatoti ir ietverti mērķtiecīgi uzlabojumi attiecībā uz ieguldījumu atbilstīgumu; tas ļaus ar ELTIF starpniecību stingrāk atbalstīt izaugsmi un konkurētspēju. Tādējādi ievērojams skaits no tiem būs daudzveidīgāki, jo tiks paplašināts ELTIF ieguldījumu tvērums, tādējādi palielinot iespēju skaitu. Citi būs koncentrētāki un orientēsies uz nozīmīgākajiem ieguldījumiem. Izmaiņas ļaus Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem arī aptvert plašu Eiropas ģeogrāfisko ieguldījumu telpu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atbalsta pielāgošanu, kuras mērķis ir pārvarēt šķēršļus, kas agrāk kavēja privāto ieguldītāju piekļuvi ELTIF. Ņemot vērā milzīgo uzkrājumu apjomu, kas pašlaik nevar gūt peļņu no ilgtermiņa ieguldījumiem, tas būs nozīmīgs solis uz priekšu, īpaši apstākļos, kad procentu likmes ir zemas (kaut arī dažos gadījumos augošas) un kad valda inflācijas spiediens. Ieguldītāju aizsardzības jomā ļoti svarīgi ir paplašināt atbilstīgo aktīvu un ieguldījumu stratēģiju klāstu, jo tas būs efektīvāk nekā kopš 2015. gada piemērotie sīki izstrādātie ierobežojumi, kas būtiski ierobežoja līdzekļu piedāvājumu gan institucionālajiem, gan privātajiem ieguldītājiem. EESK atzinīgi vērtē jauno ciešo saikni ar FITD II direktīvā paredzētajiem obligātajiem “piemērotības novērtējumiem”, kā arī precizētos noteikumus par interešu konfliktiem. EESK arī stingri atkārto savus vairākkārtējos aicinājumus izvērst ieguldītāju izglītošanu visā Eiropā. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vienam ELTIF veidam ir iezīmes, kas to padara līdzīgu slēgtiem fondiem. Kā ierosināts, tradicionālais veids, kā šādi fondi var nodrošināt likviditāti ieguldītājiem, ir fakultatīvi “loga mehānismi”, kas paredz izmantot sekundāros tirdzniecības mehānismus, taču šos mehānismus nereti ir grūti vai pat neiespējami īstenot, īpaši tad, ja “tirgus uzturētāju” skaits ir neliels (uz šādu risku, kas diemžēl ir īstenojies, EESK norādīja jau 2013. gada 16. oktobra atzinumā). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tāpēc līdzās šiem “slēgtajiem ELTIF” EESK atbalstītu arī “daļēji atvērtus ELTIF (2)”, kas būtu plaši, daudzveidīgi un atļautu periodisku (piemēram, divreiz gadā) izpirkšanu (un arī parakstīšanos) pēc paziņošanas perioda beigām (piemēram, 90 dienām), protams, ar nosacījumu, ka ELTIF pārvaldnieks šīs iespējas skaidri norāda klientiem izsniegtajos dokumentos un ka kompetentā valsts iestāde tos uzrauga. Komisijas priekšlikums sīkāk skaidrot regulatīvos tehniskos standartus attiecībā uz izņemamo atpakaļpirkšanas procentuālo daļu ir pozitīvs pirmais solis pareizajā virzienā, un šis darbs būtu jāturpina. Lai nodrošinātu lielāku likviditāti, daļēji atvērtajiem ELTIF būtu jādod iespēja diversificētos aktīvos ieguldīt līdz pat 50 % (un varbūt pat vairāk), ievērojot pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) noteikumus. Būtiski palīdzētu arī vēl lielāks iespējamo ieguldījumu apjoms citos fondos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ņemot vērā sīvo globālo konkurenci un nepieciešamību finansēt divējādo pārkārtošanos, EESK vēlas, lai ar ELTIF starpniecību piesaistītie līdzekļi tiktu galvenokārt ieguldīti ES ekonomikā. Šobrīd diemžēl nav pieejamas pietiekami precīzas aplēses par ilgtermiņa finansējuma trūkumu. Tāpēc Eiropas līmenī joprojām ir jāstrādā pie aplēšu uzlabošanas, taču finansējuma nepieciešamība neapšaubāmi ir liela – tā sasniedz vairākus triljonus euro (tikai viencipara procents no ES iekšzemes kopprodukta (IKP)), ja tiek pieskaitītas arī vajadzības, kas saistītas ar klimatu un ilgtspēju, kapitālu un inovatīviem MVU un jaunuzņēmumiem, transporta infrastruktūru un, kas svarīgi, sociālo infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tā kā ELTIF ir izvirzīta prasība stingri ievērot ES regulā paredzētos noteikumus, būtu arī lietderīgi, ka Eiropas Komisija novērtē, vai vajadzētu un vai būtu iespējams tiem ļaut izmantot ISIN kodu “.eu”, kas uzlabotu to pieejamību un atpazīstamību starptautiskā mērogā. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē ELTIF reģistra nostiprināšanu, ko ierosinājusi Komisija. EESK aicina izstrādāt un piemērot skaidrus ES mēroga noteikumus Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) efektīvā vadībā un pienācīgi sadarbojoties ar pašreizējiem valstu regulatoriem. Ar noteikumiem ir jānodrošina, ka ELTIF pārvaldnieki savos fondos iekļauj pienācīgus likviditātes pārvaldības instrumentus un sniedz arī skaidru un precīzu informāciju par maksām un riskiem, kā paredzēts gan Regulā par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem, gan FITD tiesību aktos. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ir svarīgi atvieglot ELTIF attiecināmību uzkrājumu kontiem, tirgum piesaistītiem dzīvības apdrošināšanas līgumiem, darbinieku uzkrājumu shēmām un, protams, pensiju mehānismiem, piemēram, Pan-Eiropas pensiju produktam. Vienlaikus gan pašreizējā priekšlikumā par direktīvas “Maksātspēja 2” pārstrādāšanu, gan AKUI direktīvas turpmākā pārskatīšanā varētu iekļaut stimulu apdrošināšanas un pensiju sabiedrībām ieguldīt Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Visbeidzot, tikpat svarīgi būtu dot iespēju Eiropas ELTIF ieguldītājiem izmantot saviem uzkrājumiem “labvēlīgāko nodokļu režīmu”, ko piešķir viņu rezidences valsts. Diemžēl pašlaik daudzās Eiropas valstīs likvīdo aktīvu īstermiņa uzkrājumiem nereti tiek piemēroti nodokļu atvieglojumi, un tas ieguldītājiem rada maldīgu priekšstatu par to, ka labāk ir “izvēlēties likvīdus aktīvus”, pat ja tie nav īsti orientēti uz ilgtermiņu. Katrā ziņā ilgtermiņa ieguldītājiem būtu jāgūst labums no stabiliem un stimulējošiem nodokļu noteikumiem. |
| --- | --- |

3.12.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

1

(2)  Kā tas pašlaik paredzēts gaidāmajā ilgtermiņa aktīvu fonda (LTAF) shēmā Apvienotajā Karalistē. Tādu viedokli izteica arī vairākums Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojuma respondentu (sk. 73. lpp.).

2

LTAF

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/68

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropa Parlamenta un Padome regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu”

(COM(2021) 727 final – 2021/0385 (COD))

(2022/C 290/12)

| Ziņotājs: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 3.2.2022.
  Eiropas Parlaments, 27.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 3.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 210/0/4 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 3.2.2022.

Eiropas Parlaments, 27.1.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

3.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

210/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija saskaņā ar savu paziņojumu 2020. gada rīcības plānā par kapitāla tirgu savienību (1) savlaicīgi iesniegusi priekšlikumu izveidot konsolidētu datu lentes katrai aktīvu kategorijai – akcijām, biržā tirgotiem fondiem, obligācijām un atvasinātajiem finanšu instrumentiem. Tas ir nākamais solis ceļā uz kapitāla tirgu savienības izveidi. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atkārtoti uzsver, ka kapitāla tirgu savienības izveide ir prioritāte un svarīgs priekšnoteikums patiesa vienotā tirgus izveidei, Covid-19 pandēmijas seku pārvarēšanai un pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku Eiropā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai par Eiropas konsolidētas datu lenšu ieviešanu un ar to saistītos pasākumus. Tie, ja efektīvi īstenoti, ievērojami palielinās pārredzamību un tirgus datu pieejamību, veicinās izpildes vietu tiesiskā regulējuma saskaņošanu un stiprinās Eiropas kapitāla tirgu. Konsolidēta pārredzamība ievērojami mazinās sekas, ko rada joprojām lielā Eiropas kapitāla tirgu sadrumstalotība. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzskata: ļoti svarīgi ir nodrošināt, ka visi, it īpaši, protams, mazie un vidējie uzņēmumi un privātie ieguldītāji kopumā var nediskriminējoši un brīvi piekļūt tirgus datiem. EESK aicina Eiropas Komisiju mazināt pašreizējo informācijas asimetriju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja iesaka Eiropas Komisijai saistībā ar kapitāla tirgu savienības izveidi veikt vēl citus pasākumus, lai Eiropā turpinātu ļoti atšķirīgās akcionāru kultūras attīstību. Tas nozīmē, ka vajadzīgi ne tikai uzticēšanos veicinoši noteikumi attiecībā uz patērētāju preventīvu aizsardzību, bet galvenokārt arī pasākumi patērētāju izglītošanas uzlabošanai. EESK arī aicina Eiropas Komisiju visos kapitāla tirgu savienības izveides pasākumos vienlaikus lielu nozīmi piešķirt darba drošības un darba apstākļu aspektiem. Šajā procesā ir arī jānodrošina, ka Eiropas un valstu uzraudzības iestāžu cilvēkresursi atbilst uzdevumiem, kuru apmērs ir pieaudzis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Saistībā ar strīdīgo jautājumu attiecībā uz aizliegumu pieņemt maksājumus par klientu rīkojumu virzīšanu izpildei (Payment for Orderflow, PFOF) EESK iesaka nostiprināt šādu principu: finanšu starpniekiem būtu jāļauj izvēlēties tirdzniecības vietu vai darījuma partneri savu klientu darījumu izpildei tikai ar mērķi panākt labāko iespējamo izpildi savam klientam. EESK atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka materiālā vai nemateriālā atlīdzība, ko tirdzniecības vieta vai darījuma partneris maksā finanšu starpniekam par izpildes rīkojumu pārsūtīšanu, principā ir pretrunā ar šo principu. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Eiropas Komisija 2021. gada 25. novembrī nāca klajā ar pasākumu kopumu kapitāla tirgu savienības stiprināšanai (kapitāla tirgu pakete). Paketi veido Eiropas Komisijas paziņojums un četri tiesību akti (2). Šā atzinuma temats ir pārskatītā Finanšu instrumentu tirgu regula (FITR) (3), kas ir daļa no kapitāla tirgus paketes un būtībā ietver finanšu tirgus infrastruktūras noteikumus un kopā ar Eiropas Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (4) (FITD II) veido ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1.   Priekšlikuma raksturojums

| 3.1.1. | Kapitāla tirgu tiesību aktu paketē apkopotajiem priekšlikumiem ir kopīgs mērķis panākt lielāku pārredzamību joprojām sadrumstalotajos Eiropas kapitāla tirgos. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē šo mērķi, jo bez labas pārredzamības un ticamiem un viegli pieejamiem datiem nebūs iespējams izveidot kapitāla tirgu savienību. Šajā ziņā ļoti svarīgi ir ierosinātie Finanšu instrumentu tirgu regulas (FITR) grozījumi. Ierosinātie grozījumi galvenokārt attiecas uz tirgus infrastruktūru, jo investoru aizsardzības noteikumi Covid-19 pandēmijas apstākļos jau 2021. gada sākumā tika uz ātru roku iekļauti Finanšu instrumentu tirgu direktīvā (5). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pēc iespējas lielāka vērtspapīru tirgu pārredzamība ir arī vajadzīga, lai it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un privātiem investoriem kopumā nodrošinātu labāku piekļuvi kapitāla tirgiem. Visām izpildes platformām pašlaik ir pienākums publicēt informāciju par darījumu apjomu, laiku un cenu. Tomēr apkopot šos datus konsolidētā veidā – un tādējādi sniegt reālu pārskatu par tirgu – ir iespējams tikai lielām ieguldījumu sabiedrībām, turklāt ar ievērojamiem finansiāliem izdevumiem. Tāpēc šodien neviens nevar būt drošs, ka viņam patiešām tiek piedāvāta izdevīgākā cena. Tomēr ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt vieglu piekļuvi ticamiem tirgus datiem. Tas īpaši attiecas uz informāciju, kas saistīta ar ilgtspēju. Šāda informācija ir absolūti nepieciešama ilgtspējīgu finanšu tirgu izveidei, īstenojot Eiropas zaļo kursu, un tās nozīme arvien pieaug. Pastāv svarīga saturiskā saikne starp Eiropas vienoto piekļuves punktu un ilgtspējas informācijas vienkāršotu sniegšanu (ilgtspējīgas attīstības mērķi). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ātra, uzticama un viegla piekļuve tirgus datiem, pateicoties tādējādi iegūtai pārredzamībai, arī veicinās konkurenci starp tirdzniecības vietām, jo pārredzamības apstākļos darījumi ar vērtspapīriem tiks veikti tur, kur var iegūt labāko cenu un kur ir augsta likviditāte. Eiropas konsolidētu datu lenšu sistēmā privātajiem ieguldītājiem un institucionālajiem ieguldītājiem būtisks aspekts ir arī pārredzamība tādā jomā kā kriptoaktīvi. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Eiropas konsolidētu datu lentes – pa vienai katrai aktīvu kategorijai (akcijām, biržā tirgotiem indeksu fondiem, obligācijām un atvasinātajiem finanšu instrumentiem) – ir būtisks instruments pastāvošās informācijas asimetrijas mazināšanai. Tās var arī centienus mazināt visbiežāk veikto tirdzniecības darījumu dominējošo stāvokli. EESK atzinīgi vērtē konkurenci tirgus infrastruktūras jomā. Turklāt Komiteja norāda, ka ir svarīgi nodrošināt, lai konkurence būtu godīga un notiktu vienā un tajā pašā regulatīvajā līmenī. Nav pieļaujama regulējuma arbitrāža starp tirdzniecības vietām. Regula par Eiropas tirgus infrastruktūru (ETIR) tūlīt stājās spēkā dalībvalstīs, taču ir būtiski nodrošināt, ka Eiropas Komisija cieši uzrauga papildinošos valstu tiesību aktus un to praktisko īstenošanu, kā arī to, kā valstis uzrauga vienlīdzīgus konkurences apstākļus, un ka Komisija vajadzības gadījumā pieprasa dalībvalstīm veikt korekcijas un piemēro sankcijas par pārkāpumiem. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Konsolidētu datu lenšu – centralizētu datubāzu, kas visiem ieguldītājiem (maziem un lieliem aktīvu pārvaldītājiem, pensiju fondiem, privātiem investoriem), kā arī visiem lieliem un maziem finanšu starpniekiem nodrošina vieglu, nediskriminējošu piekļuvi konsolidētiem tirgus datiem – ieviešana samazinās lielo pakalpojumu sniedzēju informatīvās priekšrocības, ievērojami atvieglos piekļuvi finanšu tirgiem un tādējādi padarīs tos efektīvākus nākotnē. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Uzlabojot pārredzamību, Eiropas konsolidētu datu lentes var arī palīdzēt novērst pārmērīgu svārstīgumu, piemēram, straujus cenu kāpumus un kritumus. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EESK uzskata, ka pārredzamība, ko tostarp privātiem investoriem nodrošina konsolidētu datu lentes un vieglākā piekļuve tirgus datiem, neaizstāj vajadzību pēc labi attīstītas investoru aizsardzības. Atvieglojot privāto investoru piekļuvi datiem, ir jāpastiprina centieni nodrošināt patērētāju pietiekamu izglītošanu finanšu jomā, lai patērētāji varētu atbildīgi izvērtēt kapitāla tirgu iespējas un riskus. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Konsolidētu datu datu lenšu izveide arī datu ētikas viedokļa ir liels solis, kas kļūst arvien svarīgāks digitalizētajā pasaulē, kur dati ir prece un atslēga līdzdalībai ekonomikā un sociālajā dzīvē. EESK atbalsta tirgus datu nediskriminējošu pieejamību. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka konsolidētu datu lenšu ieviešana it īpaši mazajiem uzņēmumiem un patērētājiem paver iespēju piekļūt svarīgiem datiem, kas citādi tiem nebūtu pieejami finanšu resursu trūkuma dēļ. Tādējādi konsolidētu datu lenšu ieviešana vienlaikus atbilst nepieciešamībai pēc ētiskas piekļuves informācijai finanšu tirgos. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija savus priekšlikumus ir balstījusi uz intensīvām debatēm par šo priekšlikumu ietekmi uz tirgu, proti, gan uz Eiropas tirdzniecības vietām, gan uz starptautisko konkurenci. Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka Eiropas Komisija plāno vēlāk novērtēt jaunos noteikumus. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Eiropas konsolidētu datu lentes (consolidated tapes – CT), FITR priekšlikuma 22. un 27. pants

| 3.2.1. | EESK vēlreiz atbalsta (6) Eiropas Komisijas priekšlikumu ieviest Eiropas konsolidētu datu lentes. Ja ieviešana tiks tehniski labi īstenota, visiem tirgus dalībniekiem būs gandrīz reāllaika piekļuve tirdzniecības datiem par akcijām, biržā tirgotiem indeksu fondiem, obligācijām un atvasinātajiem finanšu instrumentiem no visām ES tirdzniecības vietām. Tādējādi Eiropas konsolidētu datu lentēm vajadzētu ievērojami sekmēt tirgu sadrumstalotības novēršanu. Tomēr Eiropas konsolidētu datu lenšu panākumi lielā mērā būs atkarīgi no praktiskās īstenošanas (pienākums sniegt datus, datu standarti, piekļuve datiem, datu kvalitāte, datu drošība, datu aizsardzība [attiecīgā gadījumā], pārredzamības problēmu novēršana, piešķirot starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru [International Securities Identification Number, ISIN] un unikālos identifikatorus atvasinātajiem finanšu instrumentiem to darbības laikā [nevis katru dienu], jaunāko tehnoloģiju izmantošana, darbības noturība, vienkārša un izmaksu ziņā efektīva piekļuve). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Lai gūtu panākumus, uz visiem datu sniedzējiem bez diskriminācijas ir jāattiecina vienādas stingras kvalitātes prasības neatkarīgi no tā, vai tās ir biržas vai bankas, tradicionālie datu sniedzēji vai finanšu tehnoloģiju uzņēmumi. Turklāt datu kvalitāte un piemērota pārvaldības struktūra ir vēl viens būtisks panākumu priekšnoteikums. EESK uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi uzraudzīt un vajadzības gadījumā pielāgot datu kvalitāti un it īpaši konsolidētu datu lenšu sistēmas pārvaldību. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EESK atbalsta labi pārdomāto priekšlikumu piešķirt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) galveno lomu Eiropas konsolidētu datu lenšu pastāvīgā uzraudzībā. EESK to saista ar cerībām, ka EVTI un arī valstu uzraudzības iestādes vērtspapīru uzraudzības jomā tiks nodrošinātas ar šim nolūkam nepieciešamajiem finanšu, materiālajiem un cilvēkresursiem. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Liela nozīme ir viena datu lentes operatora atlases procesam katrā aktīvu kategorijā. EESK ir svarīgi, lai atlases procedūras noritētu raiti un pārredzami. Tas galvenokārt izskaidrojams ar to, ka pirmajiem datu lenšu operatoriem pēc pieciem gadiem būs ievērojamas konkurences priekšrocības jaunā konkursā. Tāpēc ir vēlams, lai konkursi piesaistītu iespējami vairāk konkurējošu piedāvājumu. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka atlases kritēriji ir sīki izklāstīti un noteiktas organizatoriskās prasības konsolidētu datu lenšu nodrošinātājiem. EESK uzskata, ka tā būtu laba prakse, ja datu lenšu nodrošinātāji katra ceturkšņa beigās savā brīvi pieejamā tīmekļa vietnē publicētu veiktspējas statistiku un ziņojumus par datu kvalitātes incidentiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Eiropas konsolidētu datu lentes būs arī būtisks solis un instruments, kas dos ieguldījumu pakalpojumu sniedzējiem iespēju informētāk, plašāk un vienkāršāk pildīt savu pienākumu izpildīt rīkojumus ar klientam vislabvēlīgākajiem noteikumiem (Best Execution, FITD II 27. panta 2. punkts). Galvenais kritērijs, it īpaši privātajiem ieguldītājiem, būs labākās cenas panākšana. Tomēr EESK piesardzīgi norāda, ka Eiropas konsolidētu datu lentas nedrīkst aizstāt labākās izpildes (Best Execution) principu. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Eiropas konsolidētu datu lentes var būt pilnībā efektīvas tikai tad, ja tirgū esošās dažādās izpildes platformas ir pakļautas vienādiem konkurences nosacījumiem. Tāpēc EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumus, kuru mērķis ir nodrošināt tirdzniecības platformu pilnīgu pārredzamību, it īpaši aizliegumu izmantot tā dēvētās “neoficiālas tirdzniecības sistēmas” (dark pools), kurās uz tirgotājiem neattiecas nekādas pārredzamības prasības. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Pienākums attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem tirdzniecības vietā, FITR priekšlikuma 28. pants

| 3.3.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā ir izlabota sistemātiska kļūda, kas radās, publicējot ETIR labojumu. Turpmāk mazie finanšu darījumu partneri būs juridiski atbrīvoti no tirdzniecības vietas pienākuma un – tāpat kā iepriekš – no tīrvērtes pienākuma. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Tirdzniecības vietas pienākums attiecībā uz akcijām, FITR priekšlikuma 23. pants

| 3.4.1. | Priekšlikumā noteikts, ka tirdzniecības vietas pienākums attiecībā uz akcijām attiecas tikai uz vērtspapīriem ar Eiropas Savienības starptautisko vērtspapīru identifikācijas numuru (International Securities Identification Number – ISIN). Un pat tās ir atbrīvotas no tirdzniecības vietas pienākuma, ja to tirdzniecība notiek ārpus Eiropas Savienības un attiecīgās valsts valūtā. Šis priekšlikums no ieguldītāja viedokļa ir izdevīgs, jo arī ārpus Eiropas Savienības tirgotajām akcijām, visticamāk, būs vislabākās cenas. Tas īpaši attiecas uz akcijām, kurām ir Eiropas Savienības ISIN, bet kuras galvenokārt sterliņu mārciņās tirgo Londonas fondu biržā. Tāpēc EESK pilnībā atbalsta šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Maksājums par klientu rīkojumu virzīšanu izpildei (Payment for Orderflow – PFOF), FITR priekšlikuma 39.a pants

| 3.5.1. | Priekšlikums aizliedz atlīdzības modeli, kas pazīstams kā PFOF, saskaņā ar kuru finanšu starpnieki iekasē maksu no sava tirdzniecības partnera par savu klientu darījumu novirzīšanu šim tirdzniecības partnerim. PFOF galvenokārt ir tiešsaistes brokeru finansēšanas modelis, kas bieži vien, it īpaši privātiem investoriem ir izmaksu ziņā izdevīga alternatīva tradicionālajai biržas tirdzniecībai. It īpaši tā dēvēto “nulles komisijas brokeru” (Zero-Commission-Broke) prakse ir iekasēt no klienta tikai nelielu maksu par pasūtījumu un gūt (brokera) ienākumus no “atmaksājumiem” tirdzniecības vietā. Bieži vien visi tirdzniecības rīkojumi ir koncentrēti uz vienu tirdzniecības partneri. Klienti netiek informēti par šiem “atmaksājumiem”. EESK piekrīt EVTI viedoklim (7), ka šāda prakse nav saderīga ar pienākumu nodrošināt vislabāko izpildi un cenu pārredzamību. No otras puses, šie tiešsaistes brokeri nodrošina it īpaši privātiem investoriem izmaksu ziņā izdevīgu un viegli pieejamu piekļuvi ieguldījumu pakalpojumiem. Komiteja uzskata, ka obligāti jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un izmaksu pārredzamība starp finanšu tehnoloģiju uzņēmumiem un tradicionālajiem pakalpojumu sniedzējiem. EESK iesaka turpmākajā likumdošanas procesā šim jautājumam pievērst īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EESK uzskata, ka būs jādebatē arī par to, vai PFOF, neraugoties uz juridiskajiem apsvērumiem (labākā izpilde), nav nevēlami ar tirgus struktūru saistītu iemeslu dēļ tikai tāpēc vien, ka tie piesaista pārāk lielu tirdzniecības apjomu no biržām un tādējādi apdraud biržu darbību kopumā. Tirgus likviditātes samazināšana būtu pilnīgā pretrunā kapitāla tirgu savienības mērķiem. Galvenokārt tie nodarītu lielu kaitējumu nepieciešamajai tirgus pārredzamībai (it īpaši pirmstirdzniecības pārredzamībai) un kaitētu klientiem. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Labākā izpilde (Best Execution)

| 3.6.1. | Eiropas Komisija ierosina atcelt FITR II 27. panta 1. punktā minēto normu, kas uzliek izpildes vietām pienākumu publicēt informāciju par rīkojumu izpildes kvalitāti. Šis Eiropas Komisijas priekšlikums ir lietderīgs, jo nav šaubu, ka praksē investori pārskatus nav izmantojuši kā noderīgu informācijas avotu un turpmāk pēctirdzniecības informācija par darījumiem būs pieejama arī Eiropas konsolidētu datu lentēs. EESK to saprot un atbalsta. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Tomēr tādā gadījumā EVTI šobrīd nav lietderīgi rīkot apspriedes tieši par to regulatīvo tehnisko standartu (RTS 27 un RTS 28) pielāgošanu, kuros precizēts noteikums, ko Eiropas Komisija ar iesniegto priekšlikumu ierosina svītrot (FITR 27. panta 2. punkts). Turklāt tas ir ne tikai nelietderīgi, bet arī nevajadzīgi apgrūtina iesaistītās personas ar galu galā nevajadzīgu administratīvo slogu. EESK uzskata, ka labas un ilgtspējīgas regulējuma prakses interesēs ir jāizvairās no šādas pieejas. |
| --- | --- |

3.6.2.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 590 final.

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Kapitāla tirgu savienība – rezultāti vienu gadu pēc rīcības plāna; priekšlikums par Eiropas vienoto piekļuves punktu (ESAP); Regulas par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (ELTIF) pārskatīšana; Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīvas pārskatīšana un Finanšu instrumentu tirgu regulas (FITR) pārskatīšana.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (pārstrādāta versija) (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/338 (2021. gada 16. februāris), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz informācijas prasībām, produktu pārvaldību un pozīciju limitiem un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/878 attiecībā uz to piemērošanu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, lai veicinātu atveseļošanos no Covid-19 krīzes, OV L 68, 26.2.2021., 14. lpp.

5

(6)  OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.

6

(7)  EVTI publiskais paziņojums, 2021. gada 13. jūlija dokuments ESMA35-43-2749: “ESMA warns firms and investors about risks arising from Payment of Orderflow” [pieejams tikai angļu valodā].

7

ESMA35-43-2749: “ESMA warns firms and investors about risks arising from Payment of Orderflo

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/73

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)””

(COM(2021) 615 final)

(2022/C 290/13)

| Ziņotājs: | Ákos TOPOLÁNSZKY |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ákos TOPOLÁNSZKY

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 7.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 145/0/4 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 1.12.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

7.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

145/0/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK stingri aizstāv un uzsver tās pamatvērtības, kas ir Eiropas Savienības un eiropeiskas cilvēku līdzāspastāvēšanas pamats. Komiteja uzskata, ka antisemītisma izpausmes neatkarīgi no to veida nav savienojamas ar Eiropas vērtībām un normām, jo to rezultātā tiek pārkāptas tiesības un cilvēki tiek izslēgti no sabiedrības, turklāt tās neapdraud tikai attiecīgās kopienas un ebreju dzīvesvidi, bet arī Eiropas mantojumu un mūsdienu Eiropu. Tās ir bīstamas demokrātiskas Eiropas nākotnei, kas par realitāti varēs kļūt tikai plurālistiskā sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tāpēc EESK nešaubīgi atbalsta stratēģijas (1) izveidi un to, ka pirms tās 2021. gadā ir notikušas plašas apspriedes. Komiteja arī pilnībā piekrīt, ka ir svarīgi ne vien apkarot antisemītismu, bet vienlaikus rūpēties par to, lai tiktu izveidota tāda sabiedriskā politika un sadarbība kopienu līmenī, kas palīdzētu cilvēkiem citam citu pieņemt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteja pilnībā atbalsta arī to, ka stratēģijas mērķis ir ne tikai antisemītisma apkarošana, bet arī atbalsts ebreju dzīvesvidei. Ebreju kopienas un šīs konfesijas cilvēki nav tikai pasīvi pagātnes un mūsdienu situācijas upuri, bet ir arī aktīvi Eiropas sabiedrības locekļi. Komiteja pilnībā atbalsta stratēģijas redzējumu par tādu Eiropas nākotni, kurā ebreju kopienu locekļu skaits palielinātos un šīs kopienas attīstītos. Komiteja ir pārliecināta, ka antisemītisms ir ne tikai tiesību pārkāpums, kas skar Eiropas ebrejus, bet arī pārbaudījums Eiropas idejai, saticīgai līdzāspastāvēšanai Eiropas sabiedrībā, tiesiskumam, pamattiesībām un demokrātijai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK ir izvēlējusies funkcionālo antisemītisma definīciju, kuru izmanto Starptautiskā holokausta piemiņas alianse (2) (IHRA) un aktīvi aicina visas dalībvalstis to izvēlēties un izmantot par savas politiskās darbības pamatu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja vēlas uzņemties katru gadu šo jautājumu iekļaut darba kārtībā, kas būtu jāizskata kādai no tās galvenajām struktūrvienībām, un vajadzības gadījumā izvērtēt stratēģijas īstenošanu arī ar citiem līdzekļiem (valstu apmeklējums, pētījums u. c.). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK skatījumā būtu pareizi stratēģijā prioritāru uzmanību veltīt arī izglītībai. Tai ir ļoti būtiska nozīme antisemītisma apkarošanā un novēršanā. Izglītības un apmācības nolūkā sadarbībā ar arodasociācijām un ebreju kopienas pārstāvjiem ir jāsagatavo mācību saturs un pedagoģiskie palīgmateriāli par tādiem svarīgiem jautājumiem kā etniskās neiecietības, rasisma, naida noziegumu un aizspriedumu apkarošana. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Medijos ir sistemātiski jāizmanto visi konstitucionālie un Eiropas juridiskie instrumenti, kuri ir paredzēti antisemītiska satura apkarošanai, kā arī zināšanu un izpratnes uzlabošanai par ebreju dzīvesvidi. Ir jāraugās, lai reportāžas par šo tematu būtu līdzsvarotākas un liecinātu par niansētāku šī jautājuma izpratni. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK iesaka Komisijai domāt par to, ar kādiem līdzekļiem, izstrādājot turpmāko politiku, ebreju dzīvesvides atbalsta ietvaros būtu iespējams nodrošināt ebreju kopienu tiesības saglabāt savu pārliecību un rituālus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK skatījumā būtu jāuzlabo pilsoņu un plašas sabiedrības iespējas iepazīties ar ebreju kultūru – mantojumu, kas cieši saistīts ar Eiropas identitāti, un to padarīt cilvēkiem tuvāku. Tas arī dotu lielisku iespēju veicināt cilvēku un kopienu savstarpējo sapratni, kas ir priekšnoteikums gan Eiropas idejas veiksmīgai īstenošanai, gan ebreju identitātes attīstībai un viņu kopienu stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Skaidrs un stabils tiesiskais satvars, ar kuru tiktu sistemātiski izskausta naida runa un ar to saistītās izpausmes, piemēram, dezinformācija, ir ļoti svarīgs un neapejams Eiropas tiesiskās kārtības elements, tomēr ar to vien nepietiek. Tiesiskie satvari būtu jāpapildina ar tādiem izglītības instrumentiem un ar plašā mērogā kopienu līmenī un sabiedrībā izvērstu programmu sistēmu, kas spētu sasniegt pilsoņus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tā kā visā pasaulē pieaug populisms, ir nepieciešams pastiprināti pievērsties plašākam antisemītisma kontekstam. Nav iespējams izskaust vienu naida izpausmi, ja ārpus tās citas paliek nepamanītas un netiek efektīvi novērstas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Visu dalībvalstu pienākums ir garantēt pilsoņu reliģiskās pārliecības un rituālu brīvību, kā arī tiesības tos praktizēt bez bailēm. Jebkāda veida iebiedēšana ar jebkuriem līdzekļiem saistībā reliģijām vispār un konkrēti saistībā ar ebreju reliģiozitāti būtu jāuzskata par demokrātiskas tiesiskās kārtības pārkāpumu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK mudina Eiropas Komisiju veidot spēcīgu ārpolitikas dimensiju antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalsta stratēģiskajai programmai visos aspektos, kas saistīti ar sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Lai palielinātu stratēģijas īstenošanas efektivitāti, Komiteja iesaka Padomes līmenī izveidot pastāvīgu antisemītisma uzraudzības un apkarošanas nodaļu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Tā kā sports un konkrēti futbols savas popularitātes un publicitātes dēļ ietver nopietnu antisemītisma risku, bet vienlaikus tas var arī būt viens no galvenajiem šīs realitātes efektīvas apkarošanas instrumentiem, EESK ir pārliecināta, ka šajā jomā arī būtu jāizstrādā stingri ieteikumi un pamatnostādnes. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | EESK nelokāmi aizstāv un uzsver tās pamatvērtības, kas veido Eiropas Savienības pamatu un ir priekšnoteikums cilvēku saticīgai līdzāspastāvēšanai sabiedrībā. Tās ir cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana (3). Komiteja uzskata, ka nekādas antisemītisma izpausmes nav savienojamas ar Eiropas vērtībām un normām, jo tās ir tiesību pārkāpumu un atstumtības iemesls, turklāt tās neapdraud tikai attiecīgās kopienas un ebreju dzīvesvidi, bet arī Eiropas mantojumu un mūsdienu Eiropu, kā arī demokrātisku Eiropas nākotni, jo tā varēs kļūt par realitāti tikai plurālistiskā sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka stratēģijas mērķis ir ne tikai antisemītisma apkarošana, bet arī atbalsts ebreju dzīvesvidei. Pilnīgi noteikti atzinīgi vērtējams ir stratēģijā izceltais fakts, ka ebreju kopienas un šīs konfesijas cilvēki nav tikai pasīvi pagātnes un mūsdienu situācijas upuri, bet ir arī aktīvi Eiropas sabiedrības locekļi un ka viņu pašreizējais ieguldījums daudzveidīgas un iekļaujošas Eiropas veidošanā ir ļoti nozīmīgs. Komiteja pilnībā piekrīt stratēģijas redzējumam par tādu Eiropas nākotni, kurā ebreju kopienu locekļu skaits palielinātos un šīs kopienas attīstītos. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpēc EESK nešaubīgi atbalsta stratēģijas (4) izveidi un to, ka pirms tās 2021. gadā ir notikušas plašas apspriedes. Komiteja arī pilnībā piekrīt, ka ir svarīgi ne vien apkarot antisemītismu, bet vienlaikus rūpēties par to, lai tiktu izveidota tāda sabiedriskā politika, kas veicinātu savstarpēju pieņemamību un šajā nolūkā tiktu iedibināta sadarbība kopienu līmenī. Komiteja arī uzskata, ka tās pienākums ir atbalstīt visus centienus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai ebreju izcelsmes Eiropas pilsoņi varētu dzīvot paļāvībā un drošībā, lai viņi visur Eiropā justos gaidīti un Eiropas Savienībā saskatītu pozitīvas nākotnes perspektīvu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK pārliecināta, ka antisemītisms ir ne tikai tiesību pārkāpums, kas skar Eiropas ebrejus, bet arī pārbaudījums Eiropas idejai, cilvēku saticīgai līdzāspastāvēšanai Eiropas sabiedrībā, tiesiskumam, pamattiesībām un demokrātijai. Tātad šī problēma skar visus pilsoņus, kā arī visas atbildīgās politiskās un publiskās organizācijas, un tā ir kā lakmusa papīrs, kas dod iespēju novērtēt mūsu eiropeiskās dzīvesziņas attīstību un Savienības pilsoņu un vērtību aizsargātības līmeni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESK piekrīt, ka Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm ir jāpieņem stratēģija, kas būtu balstīta uz vienotu pieeju, tomēr uzskata, ka ar to vien būs par maz. No stratēģijās nosauktajām vērtībām izrietošie pienākumi ir jāpilda tā, lai rezultāti būtu izmērāmi un pārbaudāmi un tā, lai tie tiktu atzīti par pašsaprotamu attieksmi, kas raksturo cilvēku saticīgu līdzāspastāvēšanu Eiropas sabiedrībā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Līdzīgi tam, kas jau tiek darīts saistībā ar Padomes 2018. gada deklarāciju par antisemītisma apkarošanu (5) un Padomes 2020. gada deklarāciju par antisemītisma apkarošanas integrēšanu visās politikas jomās (6), arī nacionālo stratēģiju un to rīcības plānu izstrādē, īstenošanā, pārraudzībā un izvērtēšanā svarīgi būs ieteikumi, kas formulēti uz pierādījumiem un kopienu apsekojumiem balstītā neatkarīgā pētījumā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai palīdzētu dalībvalstīm ieviest un efektīvi pilnveidot savu politiku, EESK iesaka visās dalībvalstīs plaši ieviest antisemītisma apkarošanas tīklu projektu (Networks Overcoming Antisemitism), kuru atbalsta Komisija. Tajā tiek izvērtēti katras dalībvalsts īstenotie antisemītisma apkarošanas pasākumi. Izvērtēšanā tiek izmantoti jautājumi un objektīvi rādītāji, kuru pamatā ir starptautiski un Eiropas standarti (7). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESK ir pieņēmusi un piemēro funkcionālo antisemītisma definīciju, kuru izmanto Starptautiskā holokausta piemiņas alianse (IHRA). Komiteja aicina visas dalībvalstis arī izvēlēties šo definīciju un, balstoties uz to, pieņemt pasākumus un lemt, kādai jābūt valsts un vietējā līmeņa darbībai šajā jomā. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESK atzinīgi vērtē to, ka stratēģijas izstrāde ir balstīta uz plašu konsultāciju procesu, un uzskata, ka tā ir priekšzīmīga pieeja (8). Komiteja uzskata, ka nediskriminācijas princips, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumi un būtība ir pilnībā jāievēro. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESK pilnībā atbalsta koordinatoru vai īpašo sūtņu izraudzīšanos visās dalībvalstīs – šim elementam noteikti ir jābūt ietvertam valstu stratēģijās. Valstij ir jāpalīdz šiem koordinatoriem un sūtņiem darboties brīvi un neatkarīgi un savā darbībā iesaistīt visus ieintersētos sabiedrības locekļus. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESK, būdama Eiropas Savienības pilsoniskās sabiedrības pārstāve, uzskata, ka ir steidzami jārīkojas un jāīsteno ne tikai izolētas kampaņas vai antisemītisma novēršanas kampaņas, bet Eiropas Savienībā jāizveido arī pastāvīga misija, kas rūpētos par pastāvīgu pārraudzību un veicinātu informētību par šo tematu. Tāpēc Komiteja ar pārliecību iesaka Padomes līmenī izveidot arī pastāvīgu nodaļu, kuras uzdevums būtu sekot līdzi antisemītismam un to apkarot (9). Tai būtu jākļūst ne vien par būtisku un atpazīstamu simbolu, bet arī jāpalīdz dalībvalstīm nozīmīgajā darbā, kuru īsteno par antisemītisma apkarošanu un ebreju dzīvesvides atbalstu atbildīgā ES koordinatore un par antisemītismu atbildīgā Eiropas Parlamenta darba grupa. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komiteja vēlas uzņemties katru gadu šo jautājumu iekļaut darba kārtībā, kas būtu jāizskata kādai no tās galvenajām struktūrvienībām un vajadzības gadījumā izvērtēt stratēģijas īstenošanu arī ar citiem līdzekļiem (valstu apmeklējums, pētījums u. c.). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Izglītības un jaunatnes politika

| 3.1. | EESK skatījumā būtu pareizi stratēģijā prioritāru uzmanību veltīt arī izglītībai. Tai ir ļoti būtiska nozīme antisemītisma apkarošanā un novēršanā. Lai gan tiesību aktiem un tiesību, tostarp krimināltiesību, piemērošanai, protams, ir ļoti liela nozīme no paaudzes paaudzē nodota naida apkarošanā, tomēr ilgtermiņā attieksmes, publiskā diskursa un domāšanas izmaiņas būs iespējams panākt tikai ar izglītības politikas un Kopienas instrumentu palīdzību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2019. gada ziņojums (10) skaidri atklāj, ka antisemītiski uzbrukumi ļoti bieži ir vērsti pret 18–34 gadus veciem jauniešiem un ir daudzu šo jauniešu ikdienas realitāte. Ebreju skolām ir nepieciešama aizsardzība visā Eiropā. EESK iesaka, ka vidusskolu skolēniem, studentiem un gados jauniem pieaugušajiem vajadzētu uzņemties galveno lomu šīs stratēģijas īstenošanā, tajā iesaistot jauniešu organizāciju nodarbību vadītājus un studentu organizācijas, kā arī kopā ar visiem šiem cilvēkiem iedibināt pastāvīgas apspriedes un dialogu, tostarp vietējā līmenī. Viņu pieredze naida runas un naida noziegumu, sociālo mediju un izglītības jomā arī ir ļoti svarīga, jo viņiem var nākties reaģēt pirmajiem un noteiktos gadījumos viņi var būt galvenie antisemītisko uzbrukumu adresāti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK skatījumā stratēģijā būtu jāiekļauj arī uz līdzradīšanu balstītie pasākumi, kuros ar mērķi panākt, lai pārmaiņas būtu dziļas, ir iesaistītas visas ieinteresētās personas, tostarp citas minoritāšu grupas un pastāvošo starpkonfesiju organizāciju pārstāvji. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dažkārt izrādās, ka universitātes un zinātnieku kopienas ir kļuvušas par antisemītisma intelektuāliem perēkļiem. Universitāšu atbildīgo personu dalībai antisemītisma apkarošanā vajadzētu būt šīs stratēģijas prioritātei, un pamatnostādnes šajā saistībā ir ietvertas UNESCO publikācijā “Novērst antisemītismu ar izglītības palīdzību” (11), kuru noteikti būtu ieteicams praksē īstenot saistošā veidā. Šīs pamatnostādnes konkrēti ietver pārredzamu mehānismu iedarbināšanu pēc antisemītisma izpausmēm, respektīvi, piemērotu procedūru, ziņojumus par incidentiem un to pārraudzību, neaizmirstot visu universitātes vadības pieņemto antisemītisko pasākumu anulēšanu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai skolu un augstskolu mācībspēkiem sniegtu skaidrojumus par to, ko nozīmē antisemītisms, ir jāpanāk, lai stratēģijā minētās apmācības un izglītības iespējas kļūtu pieejamas praksē. Vienlaikus ar finanšu līdzekļiem un ar apmācības organizēšanu ir jāmudina skolas šajā jomā ieviest izpratnes veicināšanas un zināšanu pilnveidošanas programmas, kurās būtu iesaistītas gan pilsoniskās, gan reliģiskās ebreju organizācijas. Tā mērķis ir apkarot negacionismu, dezinformēšanu, kā arī holokausta pieslēpšanu un trivializēšanu un novērst jebkādas darbības, kuru mērķis ir slavināt nacistus un viņu sabiedrotos. Līdzīgas programmas varētu tikt piedāvātas arī (integrācijas) kursos, kas paredzēti migrantiem. EESK uzskata, ka ir vēlams un būtu lietderīgi, lai Eiropas Savienības un dalībvalstu lēmumu pieņemšanas struktūrvienību locekļi arī varētu piedalīties apmācībā, kurā viņi varētu pilnveidot ar ebreju kopienu un citām minoritātēm saistītas kompetences. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Domājot par Eiropas ebreju kopienas nākotni un drošību, EESK iesaka, lai dalībvalstis savām atbildīgajām ministrijām nosaka pienākumu izskatīt valsts izglītības programmu un mācību iestāžu programmu saturu un pamatnostādnes tādās jomās kā antisemītisms un ebreju vērtību un identitātes atzīšana. Komiteja mudina arī sadarbībā ar arodasociācijām un ebreju kopienas pārstāvjiem apmācības un izglītības vajadzībām radīt mācību saturu un pedagoģiskos palīgmateriālus par būtiskiem jautājumiem. To vidū vajadzētu būt cīņai pret etnisko neiecietību, rasismu, naida noziegumiem un aizspriedumiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komiteja iesaka Komisijai izstrādāt pieejamus pedagoģiskos informatīvos palīglīdzekļus, kas būtu izprotami visām attiecīgajām grupām un kuros izglītības valodā un minoritāšu, īpaši ebreju kopienu, vajadzībām būtu izklāstīts, ko nozīmē būt daļai no Eiropas Savienības, kas balstīta uz demokrātijas vērtībām un cilvēka pamattiesībām un kurā daudzveidība un diskriminācijas apkarošana ir pašsaprotamas un neapstrīdamas vērtības. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK iesaka antisemītisma apkarošanu un ebreju vērtību atzīšanu skaidri iekļaut vidējo un augstāko izglītības iestāžu politiskajā diskriminācijas apkarošanas darba kārtībā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komiteja iesaka turpmākajā sabiedriskajā politikā, kas vērsta uz ebreju dzīvesvides atbalstu, jauniešu organizācijām piešķirt vienu no galvenajām lomām. Tas būtu jādara visās stratēģijā minētajās jomās, un būtu jāpanāk, lai šīs organizācijas savas darbības īstenošanai saņemtu piemērotu politisko lēmumu pieņēmēju atbalstu. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Mediji

| 4.1. | Antisemītiska satura apkarošanas nolūkā būtu jāpanāk, lai plašsaziņas līdzekļi savā ikdienas darbā veic izšķirīgus pasākumus, kuru pamatā būtu kopīgās vērtības un lai tie, vajadzības gadījumā izmantojot sociālo mediju kampaņas, apņēmīgi atbalstītu tāda pozitīva satura izplatīšanu, ar kuru tiktu atzīta minoritāšu, tostarp ebreju izcelsmes personu, cieņa un tiesības. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ebreju kopienu un to locekļu atspoguļojums tradicionālajos plašsaziņas līdzekļos un sociālajos medijos pārsvarā ir ļoti šaurs, un uzmanības centrā galvenokārt ir antisemītiskas vardarbības un terorisma sekas, kā arī holokausta kolektīvā atmiņa Eiropā, lai arī šie temati ir ļoti svarīgi un par to nozīmību nav nekādu šaubu. Tomēr būtu ļoti interesanti līdztekus tiem veidot arī pozitīvu saturu, kas, piemēram, atspoguļotu ebreju mūsdienu izpildītājmākslu vai ebreju svētkus, popularizētu ebreju valodas ar pamatdomu, ka cilvēku saticīga līdzāspastāvēšana mūsu sabiedrībā ir svarīga. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Līdztekus kultūras norisēm Eiropas Savienības dalībvalstīs pilsoniskās sabiedrības vai ebreju kopienas organizācijas, kuru mērķis, ņemot vērā Eiropas Savienības vērtības un mērķus, ir iekļaujošāka un demokrātiskāka Eiropa, pašlaik īsteno vairākus projektus un iniciatīvas. Šīs iniciatīvas norisinās vairākās jomās, kuru vidū ir arī rasisma apkarošana, cilvēktiesības, vides aizsardzība un kultūras daudzveidība. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK skatījumā papildus sociālo mediju sniegtajām iespējām iepazīties ar ebreju kopienas tradicionālajām vērtībām un konkrētu to izpausmi, būtu vēlams rūpēties, lai plašai sabiedrībai būtu priekšstats par to, ka ebreju kopienas aktīvisms pozitīvi ietekmē sabiedrību kopumā un ka arī tas var spēcīgi palīdzēt apkarot stereotipus (12). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ir svarīgi ar apmācības un ar žurnālistu informēšanas palīdzību medijos uzlabot zināšanas un izpratni par ebreju dzīvesvidi un panākt, lai reportāžas par šo tematu būtu līdzsvarotākas un liecinātu par dziļāku šā jautājuma izpratni. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ir svarīgi plašsaziņas līdzekļos izmantot visus konstitucionālos un Eiropas juridiskos līdzekļus, kas ir pieejami antisemītiska satura apkarošanai. Šajā nolūkā ar plašsaziņas līdzekļu valsts uzraudzības iestāžu un novērošanas organizāciju līdzdalību būtu jāveic sistemātiski izpētes pasākumi. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Kultūra

| 5.1. | EESK skatījumā ir svarīgi uzlabot pilsoņu un plašas sabiedrības piekļuvi ebreju kultūrai, jo tas ir mantojums, kas ir nesaraujami saistīts ar Eiropas identitāti, un panākt, lai tas viņiem kļūtu daudz tuvāks. Tādējādi rastos arī lieliska iespēja veicināt indivīdu un kopienu savstarpējo saprašanos, kas ir priekšnoteikums Eiropas idejas panākumiem, kā arī ebreju identitātes attīstībai un viņu kopienu stiprināšanai. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tā kā pēc holokausta pavisam nedaudz cilvēku ikdienā saskaras ar ebreju dzīvesvidi, ir arvien svarīgāk, lai skolās tiktu mācīts par ebreju kultūru kā par nenoliedzamu, svarīgu un neatņemamu Eiropas kultūras elementu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK ir pārliecināta, ka kultūras mantojums ir jāatzīst, jāciena un jāpopularizē kā dzīva realitāte, kuras attīstība turpinās. To nedrīkst pasniegt kā vienkāršu tālas pagātnes mantojumu. Tāpēc vietējā līmenī ir nepieciešams pastiprināts atbalsts un iesaiste, kā arī ir jāveicina partnerību veidošana ar ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Lai gan stratēģijā ir minēta Faru konvencija (13), tajā nav skatīts tās praktiskās piemērošanas jautājums. Šajā konvencijā paredzētais satvars un pamatnostādnes ir reāli jātransponē, lai veicinātu sadarbību un attīstību zinātnes, kultūras, mākslas un izglītības jomā, neaizmirstot arī par tūrismu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komiteja aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālo partneru organizācijas atzinīgi novērtēt ebreju ieguldījumu Eiropas Savienībā un to pasniegt kā svarīgu un nenoliedzamu mūsu kopējās kultūras sastāvdaļu. Iedvesmai šajā ziņā varētu kalpot Vācijā aizvadītais Ebreju dzīves un kultūras gads, kura mērķis bija atzīmēt 1 700 gadskārtu, kopš laika, kad ebreji sākuši dzīvot Vācijā. Komiteja ierosina atbalstīt Eiropas Ebreju kultūras dienas, iesaistot tajās attiecīgās iestādes un pilsonisko sabiedrību, un mudina sadarboties ar Eiropas Padomi saistībā ar Kultūras maršrutu programmas īstenošanu un tās paplašināšanu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ja nepastāv neviena šāda veida iniciatīva, būtu jāizstrādā valsts normas un pamatnostādnes ebreju kultūras mantojuma aizsardzībai un saglabāšanai, kā arī šā mantojuma aktivizēšanai, vienlaikus tam nodrošinot nepieciešamo finansējumu. Būtu jāatbalsta ebreju kultūras klātesamība un tās atspoguļojums starpkultūru dialogā. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi izveidot ilgtermiņā integrētas kultūras mantojuma saglabāšanas stratēģijas, kas būtu balstītas uz vietējo kopienu līdzdalību un pamatotos uz daudzdisciplīnu pieeju. Būtu arī jāveicina to īstenošana ar finanšu instrumentu palīdzību. Šajā nolūkā ir jāapzina galvenās ieinteresētās personas (vietējās kopienas, pašvaldības, brīvprātīgie, aktīvisti, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ebreju reliģiskās kopienas, baznīcas, reģionālās un valsts iestādes, publiskās pārvaldes iestādes), jāparedz informācijas, līdzdalības un konsultāciju metodes, jāuzskaita sadarbības un partnerības iespējas un sistemātiski jāatbalsta šie procesi. Ir svarīgi uz pastāvīga pamata iesaistīt vislielāko ebreju mantojuma saglabāšanas organizāciju Eiropā – Eiropas Ebreju kultūras un mantojuma saglabāšanas un attīstības apvienību. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Naida runa, naida noziegumi un drošība

| 6.1. | Skaidrs un spēcīgs tiesiskais satvars, ar kuru tiktu sistemātiski izskausta naida runa un ar to saistītās izpausmes, piemēram, dezinformācija, ir ļoti svarīgs un vajadzīgs Eiropas tiesību sistēmas elements, tomēr ar to vien nepietiek. Papildus tam ir nepieciešami plaša mēroga izglītības līdzekļi un programmas, kas spētu sasniegt pilsoņus un kas cita starpā veicinātu digitālo kultūru un izglītošanu informācijas jomā, vienlaikus piešķirot reālu izpausmi atbildīga pilsoniskuma vērtībām, un kas piedāvātu apmācību pret aizspriedumiem un dezinformāciju, lai veidotu savstarpējās sapratnes kultūru. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK skatījumā ir svarīgi izprast, kādi cēloņi ir visu veidu vardarbībai pret ebrejiem un viņu kopienām, un šos cēloņus uzskaitīt, lai būtu iespējams uz to efektīvi reaģēt ne vien ar krimināltiesību instrumentiem, bet arī balstoties uz kopienu un sabiedrības līmenī veiktu pasākumu sistēmu, kas ir efektīvāka. Konkrētāk, šie pasākumi varētu izpausties kā kampaņas, kas tiktu vērstas uz diskriminācijas novēršanu; kā palīdzība pilsoniskās sabiedrības organizācijām mērķgrupu apmācībā, lai tās varētu atpazīt naida runu un naida noziegumus, un šo grupu mudināšana reaģēt; kā atbalsts un finansiāla palīdzība šīm organizācijām, lai tās īstenotu pārraudzības darbību, vāktu informāciju un sagatavotu ziņojumus valstu un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK skatījumā pilsoņu atbildība šajās jomās nav vienāda. Pirmām kārtām ir jāuzsver to cilvēku atbildība, kuru darbība visspēcīgāk ietekmē aizspriedumus sabiedrībā, un attiecīgā gadījumā ir galvenokārt jāvēršas tieši pret šo personu darbību un smagākajos gadījumos tās jāsoda. Tie ir politikas pārstāvji, valsts un vietējās administrācijas ierēdņi, kā arī tiesībaizsardzības dienestu un tiesu iestāžu pārstāvji. Viņu izdarītie pārkāpumi ir jāizskata prioritāri un tas ir jādara paredzētajā kārtībā. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Šajās iestādēs, īpaši tiesībaizsardzības dienestos, ir nepieciešams stiprināt iekšējo apmācību, kas vērsa uz izpratnes palielināšanu. Lai būtu iespējams izstrādāt politiku ar mērķi atklāt, kādi ir personāla aizspriedumi un uzlabot stāvokli, regulāri ir jāveic apsekojumi un jāizvērtē situācija, kas tajos valda. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK iesaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrā padziļināti analizēt pašreizējo stāvokli, un noteikt, kāda ir ebreju dzīvesvides drošība un kas to apdraud. Vienlaikus ar komunikācijas līdzekļu un sabiedriskās politikas instrumentu palīdzību dalībvalstīs būtu jāizmeklē un jānovērš dezinformācijas mēģinājumi, kas vērsti pret ebreju kopienu un kuru pamatā ir nepatiesa vai kļūdaina informācija, īpaši par rituālo darbību. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Būtu jāstiprina tiesībaizsardzības dienestu un ebreju kopienas organizāciju sadarbības institucionalizētie mehānismi, kā arī jānodrošina apmācība, kas nepieciešama, lai policija varētu identificēt tieši šāda veida pārkāpumus un to iemeslus, kas balstīti uz aizspriedumiem. Saskaņā ar “ES stratēģiju par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)” (14) ir jāatbalsta ebreju kopienas un pilsoniskās sabiedrības spēja cietušajiem sniegt palīdzības pakalpojumus. Eiropas Savienības līmenī vajadzētu paredzēt vienotu un pilnīgu tādu datu vākšanu, kurus būtu vieglāk salīdzināt. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Populisma pieaugums pasaules mērogā un nepieciešamība to apkarot liek pastiprināti pievērsties plašākam antisemītisma sociālajam kontekstam, jo ksenofobija, homofobija, transfobija, rasisms, anitičigānisms bieži vien iet roku rokā ar antisemītismu, un nav iespējams novērst viena veida naidu, ignorējot citus. Tie ir tikai dažādi vienas un tās pašas sociālās parādības simptomi, kurus atsevišķi nav iespējams efektīvi izskaidrot un novērst. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Eiropas ebreju kopienas saskaras ar nepieciešamību stiprināt drošību pie savām skolām, sinagogām un kopienas centriem. Dalībvalstīm šajā jomā būtu jāizvēlas globāla un visaptveroša pieeja būtu jāparedz pasākumi un/vai finansējums, kas dotu iespēju šos jautājumus atrisināt tā, lai tiktu panākta ebreju iestāžu un dzīvesvides drošība. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Reliģiskās pārliecības un prakses brīvība

| 7.1. | Visu dalībvalstu pienākums ir garantēt pilsoņu reliģiskās pārliecības un rituālu brīvību, kā arī tiesības tos praktizēt bez bailēm. Iebiedēšana pret reliģijām vispār un, konkrēti, pret ebreju reliģiozitāti jebkādā veidā un ar jebkādiem līdzekļiem būtu jāuzskata par demokrātiskās tiesiskās kārtības pārkāpumu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Starpreliģiju dialogam ir nepieciešamas stratēģijas, kuru pamatā būtu reālas dažādām reliģiskajām organizācijām kopējas vērtības. To nav iespējams uzskatīt tikai par pieklājības žestu un to šādā formā īstenot. Šā procesa atbalstam ir nepieciešami specifiski valstu instrumenti. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ebreju kopienas vēlas, lai tiktu novērsta pieaugošā juridiskā neskaidrība par rituālo kaušanu (Shechita) un apgraizīšanu (Brit Mila). Šis jautājums būtu vienoti jāatrisina Eiropas Savienības līmenī. EESK tāpēc iesaka šos jautājumus sistemātiski apspriest ar ebreju kopienām un atrisināt juridiski – būtu jāatzīst, ka tie ir tūkstošiem gadus senas ebreju dzīvesvides prakses neatņemama sastāvdaļa, tostarp Eiropā. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Starptautiskā dimensija

| 8.1. | EESK mudina Eiropas Komisiju veidot spēcīgu ārpolitikas dimensiju antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalsta stratēģiskajai programmai visos aspektos, kas saistīti ar sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESK ir gandarīta, ka Komisijas paziņojumā ir ņemti vērā starptautiskie aspekti, un uzskata, ka kaimiņattiecību politikas instrumenti un Eiropas Savienības attīstības sadarbības instrumenti, kā arī tie instrumenti, kas dod iespēju kandidātvalstis tuvināt Eiropas Savienībai, ir mehānismi, kas ir piemēroti antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Sports

| 9.1. | Tā kā sports un konkrēti futbols savas popularitātes un publicitātes dēļ ietver spēcīgu antisemītisma risku, bet vienlaikus tas var būt viens no galvenajiem šā fenomena efektīvas apkarošanas instrumentiem, EESK ir pārliecināta, ka šajā jomā arī būtu jāizstrādā stingri ieteikumi un pamatnostādnes. No šāda viedokļa Komiteja atbalsta Starptautiskās Futbola federācijas labas prakses pamatnostādnes, kuras saistītas ar daudzveidību un diskriminācijas apkarošanu, jo tās arī varētu kļūt par būtisku atsauci šai stratēģijai. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Sporta federācijām un organizācijām būtu katram tematam jānosaka mērķi, pamatojoties uz Starptautiskās Futbola federācijas ieteikumiem (reglamenti, sankcijas un to īstenošanas pārraudzība, izglītošana, tīklu veidošana un sadarbība, komunikācija un iespēju vienlīdzība). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EESK uzskata, ka būtu jāveido un plaši jāievieš līdzjutējiem, klubiem un apvienībām paredzēta pedagoģiska sagatavošana un informācijas programmas, kas liecinātu par to skaidru apņemšanos šos mērķus īstenot. Pienākums piedalīties līdzīgā apmācībā varētu tikt noteikts arī kopā ar līdzjutējiem noteiktām sankcijām. Tas varētu tikt paredzēts papildus kriminālsodiem vai neatkarīgi no tiem. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams sagatavot pedagoģiskus materiālus līdzjutēju kopienai, jo tie palīdzētu viņiem uzlabot izpratni par to antisemītisma vēsturisko kontekstu, kas saistīts ar sportu un palīdzētu veidot iekļautības kultūru (15). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Nacionālās federācijas un klubi būtu jāmudina ar sporta līdzekļiem un sadarbībā ar attiecīgajām vietējām organizācijām sagatavot izglītojošas publikācijas un izpratnes veidošanas programmas (16). |
| --- | --- |

9.5.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisijas paziņojums COM(2021) 615 final, “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam”.

1

(2)  “Antisemītisms ir noteikti uzskati par ebrejiem, kas var izpausties kā naids pret ebrejiem. Diskursīvas un fiziskas antisemītisma izpausmes, kas ir vērstas pret ebrejiem vai citu tautību cilvēkiem un/vai viņu īpašumu, pret ebreju kopienas iestādēm un reliģiskām vietām.” Skatīt: https://www.holocaustremembrance.com/fr/resources/working-definitions-charters/la-definition-operationnelle-de-lantisemitisme-utilisee-par.

2

(3)  Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012M/TXT&from=LV.

3

(4)  Komisijas paziņojums COM(2021) 615 final, “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam”.

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15213-2018-INIT/lv/pdf.

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13637-2020-INIT/lv/pdf.

6

(7)  https://www.noa-project.eu/report-cards/. Ar šīs metodoloģijas palīdzību tiek izvērtēta katras dalībvalsts darbības līnija desmit jomās, kas uzskaitītas stratēģijā, proti, izglītība, naida noziegumi, naida runa, plašsaziņas līdzekļi, holokausta piemiņa, sports, starpreliģiju dialogs, reliģijas brīvība, kultūra un mantojuma aizsardzība un drošība. Gandrīz visas tās pamatā esošās normas ir balstītas uz standartiem, ievirzēm, ieteikumiem vai starptautiskām pamatnostādnēm, kuras ir apstiprinājušas ES iestādes vai citas starptautiskās organizācijas (piemēram, EDSO vai UNESCO).

7

UNESCO

(8)  Rezultātā no 76 punktiem, kas iekļauti 9 Eiropas ebreju organizāciju (B’nai B’rith International, organizācijas “Ebreji – iekļaujošai Eiropai” (CEJI), Pasaules Ebreju kongress, Eiropas Ebreju kongress, Eiropas Ebreju studentu savienība, Eiropas Progresīvā jūdaisma savienība, Amerikas Ebreju komiteja, Eiropas Ebreju kultūras un kultūras mantojuma saglabāšanas un veicināšanas apvienība, B’nai B’rith Europe) sagatavotajā kopējā ieteikumā, stratēģijas galīgajā versijā ir ietverti 58 punkti.

8

B’nai B’rith International

CEJI

B’nai B’rith Europe

(9)  EESK priekšsēdētājas uzruna, SOC specializētās nodaļas 2022. gada 10. februāra sanāksmē, atklājot debates par antisemītismu, kuras norisinājās saistībā ar atzinumu SOC/704 “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam”.

9

(10)  “Eiropas ebreju jaunieši: antisemītisma uztvere un pieredze”, https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

10

(11)  https://en.unesco.org/preventing-violent-extremism/education/antisemitism.

11

(12)  Lai iepazītos ar konkrētiem šāda veida kampaņu un projektu piemēriem, skatīt: https://www.noa-project.eu/profiles/.

12

(13)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

13

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52020DC0258.

14

(15)  Piemēram https://changingthechants.eu/wp-content/uploads/2021/10/Guidelines.ENGpdf.pdf.

15

(16)  “Chelsea” kluba rokasgrāmata tam ir labs piemērs: https://www.efdn.org/wp-content/uploads/2018/05/CFC-CST-KIO-Antisemitism-Stewards-Guide-2018.pdf. Tāda ir arī iniciatīva “Show Racism The Red Card” (Rasismam – sarkano kartīti): https://www.theredcard.org/.

16

“Chelsea”

Show Racism The Red Card

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/81

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek piemērota 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi”

(COM(2021) 592 final)

(2022/C 290/14)

Ziņotājs:
  Carlos Manuel TRINDADE

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 01.12.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 07.03.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.03.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 129/1/3 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 01.12.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

07.03.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.03.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

129/1/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) piekrīt Komisijas veiktajai analīzei par to, ka “tādu personu nelikumīga nodarbinātība, kam nav atļauts uzturēties ES [..] rada ekonomisku kaitējumu, jo to rezultātā tiek zaudēts publiskais finansējums, nodokļu un sociālās iemaksas, samazinās algas un pasliktinās darba apstākļi, kā arī rodas negodīga konkurence”, kas kaitē lielākajai daļai uzņēmumu, kuri ievēro likumu. “Nelikumīgā nodarbinātība arī pakļauj migrantus individuālo un sociālo tiesību pārkāpuma riskam, jo [viņus] īpaši var skart darbaspēka ekspluatācija, nestabili dzīves un darba apstākļi, kā arī ierobežota piekļuve sociālajai aizsardzībai vai šādas aizsardzības neesamība” (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ņem vērā Komisijas nostāju, kurā apstiprināts, ka direktīva dod dalībvalstīm iespēju izstrādāt dažādas pieejas izvirzīto mērķu sasniegšanai, un tas ļauj dalībvalstīm ņemt vērā vietējās īpatnības, kas saistītas ar darba tirgu, nelikumīgās nodarbinātības un neatbilstīgās migrācijas lomu un pārkāpumu smaguma pakāpi. Tomēr visām dalībvalstīm jānodrošina, lai šie noteikumi efektīvi atturētu no neatbilstīgas migrācijas un novērstu nelikumīgu nodarbinātību (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK norāda, ka izskatāmās direktīvas nepilnības ir saistītas ar tās transponēšanu un īstenošanu dalībvalstīs, it īpaši ar sankciju lielo daudzveidību, kas vairumā gadījumu samazina tās spēju atturēt no to trešo-valstu valstspiederīgo pieņemšanas darbā, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, un ar nespēju kopumā nodrošināt migrantu sadarbību ar iestādēm, ņemot vērā viņu leģitīmās un pamatotās bažas, ka viņi var tikt nosūtīti atpakaļ uz izcelsmes valsti. Šo migrantu sūdzību izskatīšanas mehānismi parasti ir neefektīvi tāpēc, ka trūkst pastāvīgas, detalizētas, skaidrojošas un motivējošas informācijas mērķauditorijas valodā un ka cilvēkresursu trūkuma dēļ ir pārāk maz pārbaužu vai tās nav efektīvas, vai arī tāpēc, ka dalībvalstis savlaicīgi neiesniedz ziņojumus un informāciju, kas dotu iespēju regulāri novērtēt direktīvas piemērošanu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina dalībvalstis pastiprināti strādāt pie direktīvas īstenošanas un aktīvi sadarboties ar Komisiju, lai nodrošinātu tās efektivitāti. EESK stingri atbalsta Komisijas nodomu sākt pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, ja tās arī turpmāk nesniegs visu attiecīgo informāciju par to, kā tiek īstenoti galvenie pienākumi, kas direktīvā paredzēti attiecībā uz sankcijām, pārbaudēm un migrantu tiesību aizsardzību. Tomēr saistībā ar direktīvas īstenošanas novērtējumu, ko paredzēts veikt līdz 2024. gadam, Komiteja ierosina Komisijai pārbaudīt, kādas sankcijas var noteikt vai piemērot uzņēmumiem, kuri apzināti gūst labumu no nelikumīgu un noziedzīgu darbību rezultātiem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Attiecībā uz sankcijām EESK pilnībā atbalsta Komisijas saistības un dalībvalstīm adresētos ieteikumus. EESK formulē šādus ieteikumus:






  i) | dalībvalstīm būtu pienācīgi jāizmanto visu direktīvā paredzēto sankciju potenciāls, tostarp jāpiemēro visi papildu administratīvie pasākumi (liegt priekšrocības, ko saņem ar valsts starpniecību, aizliegt slēgt publiskā iepirkuma līgumus, atmaksāt publiskās subsīdijas, uz laiku vai pastāvīgi slēgt uzņēmumus vai anulēt darbības licenci). Šajā procesā Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis; |
| --- | --- | --- |

1.5.

i)

dalībvalstīm būtu pienācīgi jāizmanto visu direktīvā paredzēto sankciju potenciāls, tostarp jāpiemēro visi papildu administratīvie pasākumi (liegt priekšrocības, ko saņem ar valsts starpniecību, aizliegt slēgt publiskā iepirkuma līgumus, atmaksāt publiskās subsīdijas, uz laiku vai pastāvīgi slēgt uzņēmumus vai anulēt darbības licenci). Šajā procesā Komisijai būtu jāatbalsta dalībvalstis;

| ii) | sankcijas dalībvalstīs būtu jāizstrādā tā, lai tās būtu iedarbīgas, atturošas (to apmēram ir jābūt lielākam nekā gūtajai peļņai) un samērīgas, to pamatā jābūt visaptverošai pieejai, un tās jāiekļauj katras dalībvalsts tiesiskajā satvarā; vajadzētu izveidot ES mēroga minimālo sankciju un administratīvu pasākumu satvaru, ko katra dalībvalsts varētu papildināt ar savu likumdošanu, tādējādi pielāgojot to konkrētajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem; šajā kontekstā minētajām finansiālajām sankcijām jābūt vismaz lielākām nekā peļņai, kas gūta no nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

ii)

sankcijas dalībvalstīs būtu jāizstrādā tā, lai tās būtu iedarbīgas, atturošas (to apmēram ir jābūt lielākam nekā gūtajai peļņai) un samērīgas, to pamatā jābūt visaptverošai pieejai, un tās jāiekļauj katras dalībvalsts tiesiskajā satvarā; vajadzētu izveidot ES mēroga minimālo sankciju un administratīvu pasākumu satvaru, ko katra dalībvalsts varētu papildināt ar savu likumdošanu, tādējādi pielāgojot to konkrētajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem; šajā kontekstā minētajām finansiālajām sankcijām jābūt vismaz lielākām nekā peļņai, kas gūta no nelikumīgas darbības.

| 1.6. | Attiecībā uz pasākumiem neatbilstīgo migrantu tiesību aizsardzībai EESK atbalsta Komisijas saistības un dalībvalstīm adresētos ieteikumus un formulē turpmāk minētos priekšlikumus.






  i) | Attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu sadarbību:






  — | EESK iesaka Komisijai pastiprināt dialogu ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu valstu publisko iestāžu ieviesto administratīvo procedūru lielāku efektivitāti. |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.

i)

Attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu sadarbību:

—

EESK iesaka Komisijai pastiprināt dialogu ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu valstu publisko iestāžu ieviesto administratīvo procedūru lielāku efektivitāti.

| ii) | Attiecībā uz migrantu sadarbību ar iestādēm cīņā pret nelikumīgu nodarbinātību:






  — | EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt tiem migrantiem, kuri sadarbojas ar iestādēm cīņā pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu darba ņēmējus, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, iespēju iegūt pastāvīgas uzturēšanās un darba atļaujas, kas viņus mudinātu aktīvi sadarboties ar uzņēmējas valsts iestādēm. |
| --- | --- | --- |

ii)

Attiecībā uz migrantu sadarbību ar iestādēm cīņā pret nelikumīgu nodarbinātību:

—

EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt tiem migrantiem, kuri sadarbojas ar iestādēm cīņā pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu darba ņēmējus, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi, iespēju iegūt pastāvīgas uzturēšanās un darba atļaujas, kas viņus mudinātu aktīvi sadarboties ar uzņēmējas valsts iestādēm.

| iii) | Attiecībā uz arodbiedrību, profesionālo apvienību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu:






  — | EESK iesaka Komisijai nodrošināt minētajām struktūrām piekļuvi konkrētām ES programmām, lai atbalstītu, piemēram, informēšanas, konsultēšanas, juridiskā un finansiālā atbalsta darbības un apmācības pasākumus, jo tas ir konkrēts līdzeklis, ar kura palīdzību šīs struktūras varēs turpināt un uzlabot savu darbu šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

iii)

Attiecībā uz arodbiedrību, profesionālo apvienību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lomu:

—

EESK iesaka Komisijai nodrošināt minētajām struktūrām piekļuvi konkrētām ES programmām, lai atbalstītu, piemēram, informēšanas, konsultēšanas, juridiskā un finansiālā atbalsta darbības un apmācības pasākumus, jo tas ir konkrēts līdzeklis, ar kura palīdzību šīs struktūras varēs turpināt un uzlabot savu darbu šajā jomā;

| — | ņemot vērā pandēmiju un grūtības, ar ko šīs struktūras saskaras pašu kapitāla jomā, EESK aicina izņēmuma kārtībā pārskatīt prasību par līdzfinansējumu, kas šīm struktūrām noteikta šajās īpašajās programmās. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pandēmiju un grūtības, ar ko šīs struktūras saskaras pašu kapitāla jomā, EESK aicina izņēmuma kārtībā pārskatīt prasību par līdzfinansējumu, kas šīm struktūrām noteikta šajās īpašajās programmās.

| iv) | EESK ieteikumi dalībvalstīm:






  — | piešķirt darba inspekcijām resursus, kas vajadzīgi, lai tās varētu efektīvi veikt savus pienākumus, piemēram, pastiprinot pārbaudes visvairāk skartajās nozarēs; |
| --- | --- | --- |

iv)

EESK ieteikumi dalībvalstīm:

—

piešķirt darba inspekcijām resursus, kas vajadzīgi, lai tās varētu efektīvi veikt savus pienākumus, piemēram, pastiprinot pārbaudes visvairāk skartajās nozarēs;

| — | izmantot visus pieejamos līdzekļus, it īpaši sociālo tīklošanos un audiovizuālos medijus informācijas un izpratnes veidošanas kampaņās, kas paredzētas, pirmkārt, uzņēmējiem, kuri nodarbina neatbilstīgus migrantus no trešām valstīm, informējot viņus par riskiem, kuriem viņi sevi pakļauj, un, otrkārt, darba ņēmējiem, informējot viņus vairākās valodās par viņu tiesībām un iespējām tās izmantot. Šajās kampaņās arodbiedrībām, profesionālajām apvienībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jāparedz īpaša vieta, lai tās varētu izplatīt savu vēstījumu; |
| --- | --- |

—

izmantot visus pieejamos līdzekļus, it īpaši sociālo tīklošanos un audiovizuālos medijus informācijas un izpratnes veidošanas kampaņās, kas paredzētas, pirmkārt, uzņēmējiem, kuri nodarbina neatbilstīgus migrantus no trešām valstīm, informējot viņus par riskiem, kuriem viņi sevi pakļauj, un, otrkārt, darba ņēmējiem, informējot viņus vairākās valodās par viņu tiesībām un iespējām tās izmantot. Šajās kampaņās arodbiedrībām, profesionālajām apvienībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jāparedz īpaša vieta, lai tās varētu izplatīt savu vēstījumu;

| — | izveidot tālruņa līniju, kas ļautu imigrantam anonīmi ziņot par darba devēja īstenoto ekspluatāciju un citu sliktu praksi. |
| --- | --- |

—

izveidot tālruņa līniju, kas ļautu imigrantam anonīmi ziņot par darba devēja īstenoto ekspluatāciju un citu sliktu praksi.

| 1.7. | Attiecībā uz pārbaudēm EESK atbalsta Komisijas saistības un dalībvalstīm adresētos ieteikumus un formulē turpmāk minētos priekšlikumus.






  i) | Dalībvalstīm:






  — | prioritāri izstrādāt uzraudzības stratēģijas, kas vērstas uz riska nozarēm, palielināt darba inspektoru skaitu un uzlabot pārbaužu efektivitāti; |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

i)

Dalībvalstīm:

—

prioritāri izstrādāt uzraudzības stratēģijas, kas vērstas uz riska nozarēm, palielināt darba inspektoru skaitu un uzlabot pārbaužu efektivitāti;

| — | īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikumus vai standartus par darba inspektoru skaitu, t. i., viens inspektors uz 10 000 darba ņēmēju, lai darba inspekcijām nodrošinātu pietiekamus cilvēkresursus pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

—

īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikumus vai standartus par darba inspektoru skaitu, t. i., viens inspektors uz 10 000 darba ņēmēju, lai darba inspekcijām nodrošinātu pietiekamus cilvēkresursus pienākumu veikšanai;

| — | attiecībā uz pārbaužu stratēģiju precizēt, ka pārbaudes netiks veiktas sadarbībā ar migrācijas iestādēm un ka darba inspektoriem nav pienākuma ziņot iestādēm par neatbilstīgajiem migrantiem, kuri varētu atrasties pārbaudītajās darba vietās; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārbaužu stratēģiju precizēt, ka pārbaudes netiks veiktas sadarbībā ar migrācijas iestādēm un ka darba inspektoriem nav pienākuma ziņot iestādēm par neatbilstīgajiem migrantiem, kuri varētu atrasties pārbaudītajās darba vietās;

| — | nodrošināt, ka dalībvalstīs, kurās sociālie partneri jau ir iesaistīti pārbaudēs, arī turpmāk tiktu respektēta sociālo partneru loma; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka dalībvalstīs, kurās sociālie partneri jau ir iesaistīti pārbaudēs, arī turpmāk tiktu respektēta sociālo partneru loma;

| — | nodrošināt arodbiedrībām un darba devēju organizācijām iespēju saskaņā ar valstī pastāvošo praksi, bet ievērojot SDO standartus, piedalīties pārbaudēs, īpaši attiecībā uz informācijas vākšanu un apmaiņu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt arodbiedrībām un darba devēju organizācijām iespēju saskaņā ar valstī pastāvošo praksi, bet ievērojot SDO standartus, piedalīties pārbaudēs, īpaši attiecībā uz informācijas vākšanu un apmaiņu;

| ii) | Komisijai:






  — | mudināt dalībvalstis līdz 2024. gadam, kad ir paredzēts sagatavot nākamo novērtējuma ziņojumu (3), saskaņā ar Konvenciju Nr. 81 nodrošināt pietiekamu skaitu darba inspektoru attiecībā pret darbinieku skaitu katrā dalībvalstī; un, ja tas netiks darīts, apsvērt likumdošanas iniciatīvu šā starptautiskā standarta ieviešanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- | --- |

ii)

Komisijai:

—

mudināt dalībvalstis līdz 2024. gadam, kad ir paredzēts sagatavot nākamo novērtējuma ziņojumu (3), saskaņā ar Konvenciju Nr. 81 nodrošināt pietiekamu skaitu darba inspektoru attiecībā pret darbinieku skaitu katrā dalībvalstī; un, ja tas netiks darīts, apsvērt likumdošanas iniciatīvu šā starptautiskā standarta ieviešanai Eiropas Savienībā;

| iii) | Attiecībā uz Eiropas Darba iestādes dalību pārbaudēs:






  — | EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm, ievērojot regulas, ar ko izveido Eiropas darba iestādi, noteikumus, ciešāk iesaistīt šo iestādi ES mēroga pārbaudēs, jo ir konstatēts, ka daudzas neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju nodarbināšanas un pastarpinātas nodarbināšanas ķēdes darbojas Eiropas mērogā, un tāpēc arī pārbaudes ir jāveic Eiropas mērogā. |
| --- | --- | --- |

iii)

Attiecībā uz Eiropas Darba iestādes dalību pārbaudēs:

—

EESK iesaka Komisijai un dalībvalstīm, ievērojot regulas, ar ko izveido Eiropas darba iestādi, noteikumus, ciešāk iesaistīt šo iestādi ES mēroga pārbaudēs, jo ir konstatēts, ka daudzas neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju nodarbināšanas un pastarpinātas nodarbināšanas ķēdes darbojas Eiropas mērogā, un tāpēc arī pārbaudes ir jāveic Eiropas mērogā.

| 1.8. | Ņemot vērā būtisko informācijas trūkumu, EESK ļoti atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ar Eiropas Migrācijas tīkla atbalstu izveidot datorizētu informācijas sniegšanas sistēmu un datubāzi, kas dotu iespēju savlaicīgi iegūt regulāru un salīdzināmu informāciju un palīdzētu pārvarēt pašreizējās milzīgās problēmas. Tomēr EESK ierosina Komisijai nodrošināt, lai attiecīgie tiesību akti aizliegtu dalībvalstu imigrācijas iestādēm šo datubāzi izmantot neatbilstīgu darba ņēmēju identificēšanai un atgriešanai viņu izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Paziņojuma mērķi

| 2.1. | Šajā EESK atzinumā izskatāmā Komisijas paziņojuma mērķis ir stiprināt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/52/EK (4) īstenošanu, un tas iekļaujas plašākā jaunā Migrācijas un patvēruma pakta pieejā. Komisija izvērtēs, kā palielināt direktīvas efektivitāti un papildu pasākumu nepieciešamību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Izskatāmais paziņojums atbilst arī direktīvas 16. pantā noteiktajam pienākumam regulāri ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei. Tajā ir noteiktas darbības, kas vajadzīgas, lai stiprinātu direktīvas īstenošanu, galveno uzmanību pievēršot šādiem trim galvenajiem darbības virzieniem:






  — | sankcijas pret darba devējiem (2. punkts); |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

sankcijas pret darba devējiem (2. punkts);

| — | neatbilstīgo migrantu tiesību aizsardzības pasākumi (3. punkts); |
| --- | --- |

—

neatbilstīgo migrantu tiesību aizsardzības pasākumi (3. punkts);

| — | pārbaudes (4. punkts); |
| --- | --- |

—

pārbaudes (4. punkts);

| — | būtisks informācijas trūkums (5. punkts); |
| --- | --- |

—

būtisks informācijas trūkums (5. punkts);

| — | pasākumi nelikumīgas nodarbinātības novēršanai (6. punkts). |
| --- | --- |

—

pasākumi nelikumīgas nodarbinātības novēršanai (6. punkts).

| 2.3. | Šajā atzinumā aplūkoti galvenie aspekti, kas saistīti ar katru no minētajiem punktiem. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK norāda, ka “ir grūti novērtēt nelikumīgās nodarbinātības izplatību Eiropas Savienībā, jo tā ir “slēpta” parādība[..]. Atsevišķas norādes liecina, ka neatbilstīgo migrantu nelikumīgā nodarbinātība ir lielāka vietās, kur ir liela neoficiālās ekonomikas procentuālā daļa. Lai gan tiek lēsts, ka nelikumīgās nodarbinātības apjoms Eiropas Savienībā vidēji ir 16,8 % no visas nodarbinātības, aprēķināt neatbilstīgo migrantu nelikumīgās nodarbinātības izplatību kļūst aizvien grūtāk, it īpaši attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar dzimumu un bērniem, jo joprojām ir grūti noteikt neatbilstīgās migrācijas apjomu” (5). Nelikumīgās nodarbinātības veids un apmērs dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs. Lai labāk izprastu un atrisinātu šo problēmu, viens no galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot aktuālu un precīzu datu pieejamību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka “darba ņēmēji bez dokumentiem praksē bieži var tikt nodarbināti sarežģītu darba attiecību ietvarā, kas ietver apakšuzņēmuma līgumus, vervētājus un pagaidu darba aģentūras, kā arī tiešsaistes platformas, kas piedāvā īstermiņa darbu (piemēram, pārtikas un maltīšu piegādi, pārvadājumu pakalpojumus), kas vēl vairāk apgrūtina tādu darba devēju noteikšanu, kas pieņem darbā neatbilstīgos migrantus. Šajā ziņā visas darba devēju ķēdes atbildība ir paredzēta, lai aizsargātu migrantus – jo īpaši tādās tautsaimniecības nozarēs, kur plaši izplatīti apakšuzņēmuma līgumi, piemēram, būvniecībā, kā arī tiešsaistes platformu darba jaunajā ekonomikas jomā” (6). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzsver, ka atsevišķos gadījumos ekstrēmi un ilgstoši cilvēktiesību un tiesiskuma pārkāpumi var būt saistīti ar citām noziedzīgām darbībām un valsts nolaidību, kā norādīts Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2017. gada nozīmīgajā spriedumā, kurā atzīts, ka migrējošu darba ņēmēju smagā ekspluatācija Nea Manolada zemeņu laukos Grieķijā ir piespiedu darbs, un norādīts, ka darbaspēka ekspluatācija ir viens no cilvēku tirdzniecības aspektiem (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iepriekš pieņemtajos atzinumos Komiteja ir uzsvērusi nepieciešamību rīkoties, lai radītu apstākļus likumīgai imigrācijai un novērstu nelikumīgas imigrācijas cēloņus. Piemēram, pašiniciatīvas atzinumā par priekšlikumu direktīvai par sankcijām pret darba devējiem, kas nodarbina trešo-valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, Komiteja izteica “bažas par ierosinātās direktīvas saturu, laika posmu, kurā priekšlikums tika izstrādāts, un kārtību, kādā iesniegti tiesību aktu priekšlikumi”, kā arī uzsvēra, “ka liela nozīme ir direktīvas efektīvai īstenošanai dalībvalstīs un [..] ka tas nebūs vienkāršs uzdevums, jo i) uzraudzības iestādēs trūkst kvalificētu darbinieku, ii) ir sarežģīti sadalīt atbildību starp atsevišķām iesaistītajām struktūrām un iii) ir jāuzrauga daudzi uzņēmumi”, un secināja, ka “direktīvas efektivitāte būs atkarīga no tā, vai patiesi izdosies īstenot šo noteikumu”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Neraugoties uz paziņojuma pozitīvajiem aspektiem, divpadsmit gadus pēc direktīvas spēkā stāšanās EESK pauž nopietnas šaubas par to, vai tas ir piemērots līdzeklis cīņai pret neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju ekspluatāciju un viņu stāvokļa legalizēšanai uzņēmējvalstīs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK arī uzskata, ka ar direktīvu par sankcijām pret darba devējiem vien nepietiek, lai veicinātu likumīgas migrācijas kanālus un izskaustu neatbilstīgu migrāciju. Ir vajadzīga visaptverošāka pieeja, kurā dažādie ES noteikumi likumīgas migrācijas jomā būtu sasaistīti ar valstu īstenotajiem pasākumiem cīņā pret nedeklarētu darbu. Uzņēmumiem ir jādod iespēja vienkāršāk nodarbināt pienācīgi legalizētus migrantus, paredzot vienkāršākus un skaidrākus noteikumus, kas nav pārāk birokrātiski. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Īpašas piezīmes par sankcijām pret darba devējiem

| 4.1. | EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi direktīvā paredzēt iedarbīgas, samērīgas un atturošas finansiālās sankcijas un kriminālsodus, kas darba devējus atturētu no neatbilstīgu migrantu nodarbināšanas. Sankcijām vajadzētu būt daudz lielākām nekā ekonomiskajam ieguvumam no neatbilstīgo migrantu pieņemšanas darbā (8). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK arī norāda, ka direktīvā ir paredzēti papildu administratīvie pasākumi. Piemēram, dalībvalstis var liegt priekšrocības, ko saņem ar valsts starpniecību, aizliegt slēgt publiskā iepirkuma līgumus, likt atmaksāt publiskās subsīdijas, uz laiku vai pastāvīgi slēgt uzņēmumu vai anulēt darbības licenci. Komiteja pauž nožēlu, ka šie pasākumi joprojām netiek pietiekami izmantoti, kaut arī tie potenciāli var atturēt darba devējus pieņemt darbā neatbilstīgus migrantus (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Finansiālo sankciju un kriminālsodu apmērs dalībvalstīs būtiski atšķiras, piemēram, finansiālo sankciju diapazons ir no 3 000 EUR līdz 43 000 EUR, bet brīvības atņemšana no 8 dienām līdz 12 gadiem (10). Būtu vajadzīgs visaptverošs pārskats par dažādajām dalībvalstīs piemērotajām sankcijām. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK uzsver, ka dalībvalstis ar stingrāku sankciju sistēmu uzskata, ka lielāki naudas sodi ir labs līdzeklis, kas attur no nelikumīgas nodarbinātības, bet dalībvalstis, kurās sankcijas nav tik stingras vai kurās tiek uzskatīts, ka sankciju piemērošanas risks ir zems salīdzinājumā ar peļņu, ko var gūt no nelikumīgas nodarbinātības, uzskata, ka sankcijas nav pietiekami atturošas. Jānorāda, ka kopš 2014. gada vienpadsmit dalībvalstis savos tiesību aktos ir ieviesušas izmaiņas nolūkā palielināt piemēroto naudas sodu apmēru (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK saprot, ka naudas soda atšķirīgais apmērs dalībvalstīs ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, dalībvalsts ekonomiskā stāvokļa un minimālās algas (kā norādīts paziņojumā), taču uzskata, ka šis konstatējums nevar būt par attaisnojumu neatturošu sankciju esamībai. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komiteja uzskata par nepieņemamu, ka joprojām nav novērstas būtiskās nepilnības dalībvalstu sniegtajā informācijā par kriminālsodu piemērošanu darba devējiem un uzsākto tiesvedību skaitu. Pieejamā informācija jau vien parāda, ka direktīvas ietekme ir bijusi ierobežota, lai ar sankciju palīdzību atturētu no nelikumīgas nodarbinātības, un tādēļ EESK nākas atkārtoti nosodīt to, ka joprojām nav izdevies noteikt efektīvu satvaru, kurā būtu paredzētas iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas visā Eiropas Savienībā (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK norāda un uzsver, ka piekrīt atsauksmēm, kas mērķtiecīgās apspriedēs par šo jautājumu saņemtas no arodbiedrības un NVO pārstāvošajām ieinteresētajām personām un kas liecina, ka sankcijas pret ekspluatējošiem darba devējiem šķiet mazākas nekā labums, kas gūts nedeklarēta darba un sociālā dempinga rezultātā (13). Tomēr darba devēji uzskata, ka sankcijas ir pietiekami stingras un ka ir svarīgi uzlabot to reālu un samērīgu piemērošanu direktīvas īstenošanā katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Īpašas piezīmes par neatbilstīgu migrantu tiesību aizsardzības pasākumiem

| 5.1. | Direktīvas 6. panta 2. punktā un 13. pantā neatbilstīgiem migrantiem ir paredzēts tiesību kopums, ar kuru paredzēts nodrošināt, lai viņi būtu pienācīgi informēti, varētu iesniegt sūdzības par darba tiesību pārkāpumiem un pieprasīt nesamaksātās algas izmaksu. Tie ir pamatnoteikumi migrantu aizsardzībai pret ekspluatācijas un ļaunprātīgas izmantošanas risku (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK ņem vērā un atbalsta Komisijas viedokli un analīzi šajā jomā, it īpaši attiecībā uz šādiem elementiem:






  i) | ir pastiprināti jāstrādā pie direktīvas aizsardzības elementu īstenošanas, īpaši saistībā ar informācijas un tiesu iestāžu pieejamību, nokavētu maksājumu atgūšanu, kā arī pagaidu uzturēšanās atļauju piešķiršanu (15); |
| --- | --- | --- |

5.2.

i)

ir pastiprināti jāstrādā pie direktīvas aizsardzības elementu īstenošanas, īpaši saistībā ar informācijas un tiesu iestāžu pieejamību, nokavētu maksājumu atgūšanu, kā arī pagaidu uzturēšanās atļauju piešķiršanu (15);

| ii) | lielākā daļa dalībvalstu sniedz tikai vispārējus datus par darba ņēmēju tiesībām, bet ne mērķtiecīgu informāciju par neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju konkrēto situāciju; |
| --- | --- |

ii)

lielākā daļa dalībvalstu sniedz tikai vispārējus datus par darba ņēmēju tiesībām, bet ne mērķtiecīgu informāciju par neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju konkrēto situāciju;

| iii) | lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, svarīga nozīme ir publisko iestāžu sadarbībai ar sociālajiem partneriem un NVO, jo tām bieži vien ir tiešs kontakts ar darba ņēmējiem un tās var uzlabot informētību, informēt migrantus par viņu tiesībām, veidot savstarpēju uzticēšanos un palīdzēt darba ņēmējiem atklāt nedeklarētu darbu un darbaspēka ekspluatāciju, lai varētu iesniegt sūdzību. Arī sociālajiem partneriem un NVO ir ļoti svarīga nozīme, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, atklātu ekspluatāciju un mazinātu migrantu bailes no atgriešanas procedūrām, ja tos atklāj migrācijas iestādes. Saskaņā ar tiesību aktiem lielākajā daļā dalībvalstu šīm ieinteresētajām personām, konkrēti, arodbiedrībām, ir piešķirta svarīga loma valstu mehānismos, kuru mērķis ir vienkāršot sūdzību iesniegšanu (16); |
| --- | --- |

iii)

lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, svarīga nozīme ir publisko iestāžu sadarbībai ar sociālajiem partneriem un NVO, jo tām bieži vien ir tiešs kontakts ar darba ņēmējiem un tās var uzlabot informētību, informēt migrantus par viņu tiesībām, veidot savstarpēju uzticēšanos un palīdzēt darba ņēmējiem atklāt nedeklarētu darbu un darbaspēka ekspluatāciju, lai varētu iesniegt sūdzību. Arī sociālajiem partneriem un NVO ir ļoti svarīga nozīme, lai atvieglotu sūdzību iesniegšanu, atklātu ekspluatāciju un mazinātu migrantu bailes no atgriešanas procedūrām, ja tos atklāj migrācijas iestādes. Saskaņā ar tiesību aktiem lielākajā daļā dalībvalstu šīm ieinteresētajām personām, konkrēti, arodbiedrībām, ir piešķirta svarīga loma valstu mehānismos, kuru mērķis ir vienkāršot sūdzību iesniegšanu (16);

| iv) | neatbilstīgajiem migrantiem, kas ir bijuši pakļauti darbaspēka ekspluatācijai, ir grūtības piekļūt uzturēšanās atļauju piešķiršanas procedūrām vai izpildīt to piešķiršanas nosacījumus. Ieinteresētās personas norāda, ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve informācijai un juridiskām konsultācijām par iespēju saņemt uzturēšanās atļaujas un par procedūrām pieteikuma iesniegšanai vai pieteikuma izskatīšanai. Ieinteresētās personas arī norāda, ka šādu atļauju piešķiršana bieži vien ir saistīta ar kriminālvajāšanas uzsākšanu pret darba devējiem un ka uzturēšanās atļaujas saņemšana ir atkarīga no cietušo līdzdalības kriminālprocesā, lai gan direktīvā šādas prasības nav (17); |
| --- | --- |

iv)

neatbilstīgajiem migrantiem, kas ir bijuši pakļauti darbaspēka ekspluatācijai, ir grūtības piekļūt uzturēšanās atļauju piešķiršanas procedūrām vai izpildīt to piešķiršanas nosacījumus. Ieinteresētās personas norāda, ka cietušajiem ir ierobežota piekļuve informācijai un juridiskām konsultācijām par iespēju saņemt uzturēšanās atļaujas un par procedūrām pieteikuma iesniegšanai vai pieteikuma izskatīšanai. Ieinteresētās personas arī norāda, ka šādu atļauju piešķiršana bieži vien ir saistīta ar kriminālvajāšanas uzsākšanu pret darba devējiem un ka uzturēšanās atļaujas saņemšana ir atkarīga no cietušo līdzdalības kriminālprocesā, lai gan direktīvā šādas prasības nav (17);

| v) | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) norāda, ka dažās dalībvalstīs neatbilstīgie migranti neizmanto esošās sūdzību iesniegšanas sistēmas. Šādu situāciju var izskaidrot ar vairākiem iemesliem: stimulu trūkums darba ņēmējiem, ierobežota informācija par viņu tiesībām un pieejamo sūdzību mehānismu, ekonomiskie šķēršļi, piemēram, biedru naudas maksājumi arodbiedrībām, kuras palīdz tikai to biedriem, un, it īpaši, bailes no atklāšanas, aizturēšanas un atgriešanas izcelsmes valstī (18). |
| --- | --- |

v)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA) norāda, ka dažās dalībvalstīs neatbilstīgie migranti neizmanto esošās sūdzību iesniegšanas sistēmas. Šādu situāciju var izskaidrot ar vairākiem iemesliem: stimulu trūkums darba ņēmējiem, ierobežota informācija par viņu tiesībām un pieejamo sūdzību mehānismu, ekonomiskie šķēršļi, piemēram, biedru naudas maksājumi arodbiedrībām, kuras palīdz tikai to biedriem, un, it īpaši, bailes no atklāšanas, aizturēšanas un atgriešanas izcelsmes valstī (18).

| vi) | sociālajiem partneriem un NVO ir arī būtiska nozīme, lai veicinātu un īstenotu direktīvā paredzētos aizsardzības pasākumus un to darbības jomā iekļautu vairāk neatbilstīgo migrantu. Izstrādājot šīs darbības, Komisija pastiprinās dialogu ar sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus bez dokumentiem, un sadarbosies ar Eiropas platformu nedeklarēta darba novēršanai. |
| --- | --- |

vi)

sociālajiem partneriem un NVO ir arī būtiska nozīme, lai veicinātu un īstenotu direktīvā paredzētos aizsardzības pasākumus un to darbības jomā iekļautu vairāk neatbilstīgo migrantu. Izstrādājot šīs darbības, Komisija pastiprinās dialogu ar sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus bez dokumentiem, un sadarbosies ar Eiropas platformu nedeklarēta darba novēršanai.

| 5.3. | EESK vēlas brīdināt: pat tad, ja arodbiedrības, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un publiskās iestādes ir informējušas neatbilstīgos migrējošos darba ņēmējus par viņu tiesībām, viņi tomēr ne vienmēr vēlas iesniegt sūdzību pret darba devējiem neizmaksātā atalgojuma atgūšanai vai informēšanai par iespējamo ekspluatāciju, jo ir iespēja, ka viņiem var likt atgriezties izcelsmes valstī, ka viņi zaudēs ienākumus un dažos gadījumos saskarsies ar darba devēju represijām. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Īpašas piezīmes par pārbaudēm

| 6.1. | EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka pārbaudes ir vissvarīgākais rīks, lai atklātu darba devējus, kuri pieņem darbā neatbilstīgus migrantus, un ekspluatācijas gadījumus. Pārbaudes dod iespēju darba devējus saukt pie atbildības un piemērot tiem sankcijas, kā arī veikt vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu ekspluatētos neatbilstīgos migrējošos darba ņēmējus. Direktīvas 13. panta 1. punktā dalībvalstīm noteikts pienākums veikt efektīvas un pienācīgas pārbaudes, pamatojoties uz riska novērtējumu, kas ļaus noskaidrot riskam visvairāk pakļautās nozares, jo bez pārbaudēm nav iespējams sasniegt direktīvas mērķus (19). EESK arī uzsver, ka līdztekus efektīvu pārbaužu nodrošināšanai jārisina arī citas problēmas, kas saistītas ar to trešo valstu valstspiederīgo nodarbināšanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK ar pārsteigumu konstatē, ka paziņojumā nav nevienas atsauces uz Eiropas Darba iestādi, ne arī uz tās dalību Eiropas pārbaudēs, jo ir labi zināms, ka daudzas neatbilstīgu migrējošo darba ņēmēju darbā pieņemšanas un pastarpinātas nodarbināšanas ķēdes darbojas Eiropas mērogā, tāpēc arī pārbaudes ir jāveic Eiropas mērogā. Komiteja uzsver, ka šāda situācija ir jānovērš. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas secinājumus par pārbaudēm, proti,






  i) | pašreizējā sistēmā veikto pārbaužu skaits, visticamāk, neatturēs darba devējus no neatbilstīgu migrantu pieņemšanas darbā. Attiecīgajās nozarēs aktīvo darba devēju daļa, kam veiktas pārbaudes, parasti ir ļoti maza. Tādēļ darba devēji, iespējams, uzskata, ka no nelikumīgās nodarbinātības gūtais ekonomiskais labums ir lielāks nekā atklāšanas varbūtība pārbaužu laikā (20); |
| --- | --- | --- |

6.3.

i)

pašreizējā sistēmā veikto pārbaužu skaits, visticamāk, neatturēs darba devējus no neatbilstīgu migrantu pieņemšanas darbā. Attiecīgajās nozarēs aktīvo darba devēju daļa, kam veiktas pārbaudes, parasti ir ļoti maza. Tādēļ darba devēji, iespējams, uzskata, ka no nelikumīgās nodarbinātības gūtais ekonomiskais labums ir lielāks nekā atklāšanas varbūtība pārbaužu laikā (20);

| ii) | dalībvalstis un citas ieinteresētās personas ziņo, ka darba inspekcijas iestādēm bieži vien trūkst darbinieku un resursu, un tas ietekmē veikto pārbaužu skaitu un biežumu (21); |
| --- | --- |

ii)

dalībvalstis un citas ieinteresētās personas ziņo, ka darba inspekcijas iestādēm bieži vien trūkst darbinieku un resursu, un tas ietekmē veikto pārbaužu skaitu un biežumu (21);

| iii) | ieinteresētās personas atbalsta domu nodalīt darba pārbaudes no tiesībaizsardzības/imigrācijas darbībām, izmantojot “ugunsmūri”. Tas garantētu, lai pārbaužu laikā atklātie neatbilstīgie migranti netiktu nodoti imigrācijas iestādei atgriešanas procedūras veikšanai (22). |
| --- | --- |

iii)

ieinteresētās personas atbalsta domu nodalīt darba pārbaudes no tiesībaizsardzības/imigrācijas darbībām, izmantojot “ugunsmūri”. Tas garantētu, lai pārbaužu laikā atklātie neatbilstīgie migranti netiktu nodoti imigrācijas iestādei atgriešanas procedūras veikšanai (22).

| 6.4. | Šajā sakarā EESK uzskata par nepieņemamu, ka vairākās dalībvalstīs veiktās pārbaudes nav virzītas uz riska nozarēm – tas neatbilst direktīvas prasībām (23). Vairākumā dalībvalstu visbiežāk riskam pakļautās nozares ir lauksaimniecība, būvniecība, ražošana, mājsaimniecībā sniegtie pakalpojumi, sociālie pakalpojumi, viesmīlības un ēdināšanas nozare. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESK vērš uzmanību Pamattiesību aģentūras piezīmēm: ja pārbaudes kopīgi veikušas darba inspekcijas un cilvēku tirdzniecības novēršanas vai citas specializētas struktūrvienības, kas apmācītas darbaspēka ekspluatācijas jautājumos, tās varētu palīdzēt atklāt migrantus, kas ir kļuvuši par darbaspēka ekspluatācijas vai cilvēku tirdzniecības upuriem (24). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Attiecībā uz šo Pamattiesību aģentūras konstatējumu EESK tomēr norāda, ka ieinteresētās personas un darbinieki uz vietas ir uzsvēruši, ka aizturēšanas un atgriešanas riska dēļ ekspluatētie darba ņēmēji pārbaužu laikā neziņo par savu situāciju, it īpaši tad, ja darba inspekcija šīs pārbaudes veic kopā ar policiju vai imigrācijas iestādēm. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Īpašas piezīmes par būtisku informācijas trūkumu

| 7.1. | Saskaņā ar direktīvu dalībvalstis katru gadu paziņo Komisijai pārbaužu rezultātus, norādot pārbaužu skaitu, informāciju par darba devēju veiktajiem atlikušajiem maksājumiem, citiem pasākumiem un sūdzību iesniegšanas atvieglošanu. Šī informācija ir ļoti svarīga, lai noteiktu, kā tiek īstenoti direktīvā paredzētie pasākumi un kādas ir to sekas. Tomēr dalībvalstu sniegtā informācija ir ļoti ierobežota un nevienmērīga, un tādēļ dati par pārbaudēm un to rezultātiem ir ļoti nepilnīgi (25). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tā kā trūkst uzticamas un pilnīgas informācijas, ir grūti pārliecinoši novērtēt, vai direktīva ir ietekmējusi nelikumīgas nodarbinātības novēršanu un šīs parādības mazināšanu un vai kriminālsodi dalībvalstīs ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši. Efektīvāka informācijas apkopošana palīdzētu uzlabot izpildes panākšanas stratēģiju gan valstu, gan Eiropas Savienības līmenī (26). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK ir gandarīta par Komisijas iniciatīvu ar Eiropas Migrācijas tīkla atbalstu izveidot datorizētu informācijas sniegšanas sistēmu un datubāzi, kas dotu iespēju savlaicīgi iegūt regulāru un salīdzināmu informāciju (27). Eiropas Migrācijas tīkls var būt arī noderīgs instruments, lai veidotu dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu savstarpējas mācīšanās un prakses apmaiņas iespējas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESK uzskata, ka šai datubāzei ir jāatbilst Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumiem un ka dalībvalstu imigrācijas iestādes nedrīkstēs to izmantot, lai identificētu neatbilstīgus darba ņēmējus un pēc tam tos atgrieztu izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Īpašas piezīmes par nelikumīgas nodarbinātības novēršanas pasākumu pastiprināšanu

| 8.1. | EESK pilnībā atbalsta turpmāk minētos Komisijas paziņojumā izklāstītos viedokļus un nodomus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Lai novērstu neatbilstīgu migrāciju, Eiropas Savienībai ir jāņem vērā visas šīs parādības šķautnes, izmantojot visaptverošu pieeju, kā norādīts jaunajā paktā. Eiropas Savienībai ir ne tikai jānovērš migrācijas cēloņi, partnerībā ar trešām valstīm jāatsāk cīņa pret migrantu kontrabandistiem un aktīvāk jāatver likumīgi kanāli ieceļošanai Eiropas Savienībā, bet arī jāpastiprina cīņa pret nelikumīgu nodarbinātību, jo tas ir neatbilstīgu migrāciju veicinošs faktors un ekspluatācijas un ļaunprātīgas izmantošanas avots. Šajā nolūkā ir jānodrošina direktīvas iedarbīgāka īstenošana un izpildes panākšana, jo tas ir vissvarīgākais mums pieejamais instruments, kura potenciāls vēl nav pilnībā izmantots (28). |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Komisija plāno pastāvīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu un īpašu uzmanību pievērst tās izpildes panākšanai, vienlaikus atbalstot dalībvalstu ieguldījumu direktīvas īstenošanā. Līdz ar izskatāmā paziņojuma pieņemšanu Komisija sāks dialogu ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai saņemtu papildu informāciju par to, kā tiek izpildītas galvenās direktīvas prasības attiecībā uz sankcijām, pārbaudēm un migrantu tiesību aizsardzību, ar mērķi noteikt iespējamos risinājumus. Attiecīgā gadījumā Komisija uzsāks pārkāpuma procedūru (29). |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Līdz 2022. gada beigām Komisija īstenos pasākumus, kas izklāstīti izskatāmajā paziņojumā, un nākamajā pārskatā par direktīvas īstenošanu, kas tiks sagatavots ne vēlāk kā 2024. gadā, informēs par sasniegtajiem rezultātiem. Ņemot vērā progresu, kas panākts, pateicoties izskatāmajā paziņojumā formulētajiem ieteikumiem un darbam, kas atkal tiks ieguldīts īstenošanā un izpildē, kā arī ievērojot iespējamās pārmaiņas nelikumīgās nodarbinātības jomā un to, vai direktīva par sankcijām pret darba devējiem joprojām ir piemērota nelikumīgās nodarbinātības novēršanai, Komisija izvērtēs, vai ir nepieciešams grozīt spēkā esošo tiesisko regulējumu (30). |
| --- | --- |

8.1.3.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Paziņojums COM(2021) 592 final, 1. lpp.

1

(2)  COM(2021) 592 final, 1. punkts.

2

(3)  COM(2021) 592 final, 6. punkts.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/52/EK (2009. gada 18. jūnijs), ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.)

4

(5)  COM(2021) 592 final, ievads.

5

(6)  COM(2021) 592 final, 2.3. punkts.

6

(7)  Lieta Chowdury u.c. pret Grieķiju. Ļoti sliktie dzīves un darba apstākļi Manoladā piesaistīja uzmanību 2013. gadā, kad saimniecību darbu uzraugi atklāja uguni, smagi ievainojot 30 darba ņēmējus no Bangladešas, kuri pieprasīja izmaksāt viņiem pienākošos darba algu.

7

Lieta Chowdury

(8)  COM(2021) 592 final, 2. punkts.

8

(9)  COM(2021) 592 final, 2.3. punkts.

9

(10)  COM(2021) 592 final, 2.1. un 2.2. punkts.

10

(11)  COM(2021) 592 final, 2.1. punkts.

11

(12)  COM(2021) 592 final, 2.2. punkts.

12

(13)  COM(2021) 592 final, 2.2. punkts.

13

(14)  COM(2021) 592 final, 3. punkts.

14

(15)  COM(2021) 592 final, 3. punkts.

15

(16)  COM(2021) 592 final, 3.2. punkts.

16

(17)  COM(2021) 592 final, 3.2. punkts.

17

(18)  COM(2021) 592 final, 3.2. punkts.

18

(19)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

19

(20)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

20

(21)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

21

(22)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

22

(23)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

23

(24)  COM(2021) 592 final, 4.1. punkts.

24

(25)  COM(2021) 592 final, 5. punkts.

25

(26)  COM(2021) 592 final, 5. punkts.

26

(27)  COM(2021) 592 final, 5. punkts.

27

(28)  COM(2021) 592 final, 6. punkts.

28

(29)  COM(2021) 592 final, 6. punkts.

29

(30)  COM(2021) 592 final, 6. punkts.

30

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētais grozījums ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīts debatēs (Reglamenta 59. panta 3. punkts).

5. GROZĪJUMS

SOC/705 – Sankcijas pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi

1.7. punkta i) apakšpunkta trešais ievilkums

Grozīt šādi:

| Specializētās nodaļas atzinums | Grozījums |
| --- | --- |
| — | attiecībā uz
  pārbaužu stratēģiju
  precizēt, ka pārbaudes netiks veiktas sadarbībā ar migrācijas iestādēm un ka darba inspektoriem nav pienākuma
  ziņot
  iestādēm
  par neatbilstīgajiem migrantiem
  , kuri varētu atrasties pārbaudītajās darba vietās
  ; |

Specializētās nodaļas atzinums

Grozījums

—

attiecībā uz
  pārbaužu stratēģiju
  precizēt, ka pārbaudes netiks veiktas sadarbībā ar migrācijas iestādēm un ka darba inspektoriem nav pienākuma
  ziņot
  iestādēm
  par neatbilstīgajiem migrantiem
  , kuri varētu atrasties pārbaudītajās darba vietās
  ;

| — | aicina sniegt skaidrojumu par darba inspektoru
  pārbaužu stratēģiju
  un viņu profesionālo atbildību
  ziņot par neatbilstīgajiem migrantiem. EESK norāda, ka darba inspekciju un migrācijas iestāžu veiktās kopīgās pārbaudes bieži vien tiek vērstas uz imigrācijas noteikumu ievērošanu. Jāatzīst, ka šādas pārbaudes var atturēt ekspluatētos darbiniekus inspekcijas laikā runāt par savu situāciju. Tāpēc EESK vēlas, lai darba inspektoru stratēģija un viņu juridiskie pienākumi ir skaidri noteikti
  ; |
| --- | --- |

—

aicina sniegt skaidrojumu par darba inspektoru
  pārbaužu stratēģiju
  un viņu profesionālo atbildību
  ziņot par neatbilstīgajiem migrantiem. EESK norāda, ka darba inspekciju un migrācijas iestāžu veiktās kopīgās pārbaudes bieži vien tiek vērstas uz imigrācijas noteikumu ievērošanu. Jāatzīst, ka šādas pārbaudes var atturēt ekspluatētos darbiniekus inspekcijas laikā runāt par savu situāciju. Tāpēc EESK vēlas, lai darba inspektoru stratēģija un viņu juridiskie pienākumi ir skaidri noteikti
  ;

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir precizēt inspektoru lomu un uzsvērt, ka profesionālo pienākumu ietvaros viņiem jāziņo iestādēm par neatbilstīgajiem migrantiem, ja pārbaudītajās darba vietās tādi ir konstatēti, taču ierosinātajā grozījumā arī atzīts, ka kopīgās pārbaudes var atturēt ekspluatētos darbiniekus šajā kontekstā stāstīt par savu situāciju. Ļoti vēlams ir skaidrojums par darba inspektoru stratēģiju.

Balsojuma rezultāts

| Par: | 48 |
| --- | --- |
| Pret: | 70 |
| Atturas: | 16 |

Par:

48

Pret:

70

Atturas:

16

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/90 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/90

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Atjaunotais ES rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam””

(COM(2021) 591 final)

(2022/C 290/15)

| Ziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Ziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

Līdzziņotājs:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 1.12.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 7.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 212/0/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 1.12.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

7.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

212/0/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Migrantu kontrabanda ir noziedzīga pārrobežu darbība, kas apdraud cilvēku dzīvību, pārkāpj pamattiesības un traucē migrācijas plūsmu pienācīgu pārvaldību. Pēdējo 20 gadu laikā cilvēku kontrabanda ir palielinājusies vairāku spiediena faktoru ietekmē izcelsmes valstīs (cilvēktiesību pārkāpumi, vardarbība, konflikti, nevienlīdzība, ekonomiski faktori, vides faktori utt.), kā arī tāpēc, ka daudzu valstu teritorijām nav iespējams piekļūt likumīgiem līdzekļiem. Covid-19 pandēmijas dēļ pastiprinātie ierobežojumi ir palielinājuši to cilvēku skaitu, kuri izmanto šos nelegālos tīklus un ir pakļauti visiem ar tiem saistītajiem riskiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kopš Eiropas migrācijas politikas pirmsākumiem tās mērķis, cita starpā, ir bijis apkarot šo noziedzīgo darbību, novērst migrantu izmantošanu noziedzīgos tīklos un mazināt neatbilstīgas migrācijas stimulus. Atjaunotais ES rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam būtu jāuztver kā instruments, kas nodrošina nepārtrauktību un uzlabojumus Eiropas Savienības cīņā pret šo noziedzīgo darbību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eiropola dati liecina, ka vairāk nekā 90 % personu, kas Eiropas Savienībā ieceļo neatbilstīgi, kādā no ceļojuma posmiem ir izmantojušas kontrabandas tīklus. Cīņā pret migrantu kontrabandu Eiropas Savienības ieskatā prioritāra nozīme ir sadarbībai ar partnervalstīm, lai mazinātu stimulus veikt šos bīstamos ceļojumus, novērstu neatbilstīgās migrācijas pamatcēloņus, veicinātu likumīgu migrāciju un likumīgus un drošus ceļus uz Eiropas Savienības valstīm, stiprinātu kopējo robežu pārvaldību, pievērstos tādiem veicinošiem faktoriem kā nelikumīga nodarbinātība un atvieglotu to personu atgriešanos un reintegrāciju, kuras ES teritorijā ir nonākušas neatbilstīgā situācijā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē atjaunoto ES rīcības plānu un tajā ierosināto visaptverošo pieeju, kas ir turpinājums Eiropas Savienības centieniem apkarot migrantu kontrabandu. Plānā secināts, ka kontrabanda kā noziedzīga darbība apdraud migrantu dzīvību un pārkāpj viņu tiesības, ļaunprātīgi izmanto cilvēkus, kas vēlas iekļūt ES teritorijā, un apdraud arī Eiropas drošību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzīst, ka ārējo robežu aizsardzība ir Eiropas Savienības prioritāte, taču norāda, ka tās vienmēr jāaizsargā, ievērojot cilvēktiesības un starptautisko tiesību neaizskaramību, vienmēr aizsargājot cilvēkus un nepieļaujot solidaritātes kriminalizāciju. Jebkurā gadījumā cīņu pret migrantu kontrabandu nekādā gadījumā nedrīkst vērst pret pašiem migrantiem vai pret humāno palīdzību un viņiem sniegtu atbalstu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka ir svarīgi apkarot migrantu kontrabandu, izmantojot “visa maršruta” pieeju. Tas nozīmē, ka ir jāpastiprina ierosinātie pasākumi pret kontrabandas tīkliem, uzlabojot tiesu iestāžu un policijas sadarbību; jāuzlabo sadarbība un dialogs ar kaimiņvalstīm cīņā pret kontrabandas tīkliem; jāpastiprina darbības, ar ko novērst un nodrošināt kontrabandas ceļā vesto personu ekspluatāciju un nodrošināt viņu aizsardzību; un koordinētāk un spēcīgāk jāapkaro nelikumīga nodarbinātība un darbaspēka ekspluatācija. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK piekrīt, ka ir jālikvidē pieprasījums, lai novērstu peļņas gūšanas iespējas cilvēku kontrabandas tīkliem. Tomēr tā brīdina par iespējamām problēmām, kas var rasties, pievēršoties tikai piedāvājuma pusei (tīkliem). Šajā saistībā tā norāda, ka likumīgu, efektīvu un drošu kanālu esamība, kā arī patvēruma tiesību aizsardzība ir galvenie faktori, lai deaktivizētu lielu daļu šo nelikumīgo darījumu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK arī stingri nosoda migrantu un patvēruma meklētāju instrumentalizāciju kā ES destabilizācijas elementus (1). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK norāda, ka cilvēku aizsardzība un medicīniskās aprūpes (2) un solidaritātes palīdzības sniegšana nedrīkst būt krimināli sodāmas un pret tām nevajadzētu attiekties tāpat kā pret kontrabandas tīkliem, un par tām būtu jāsauc pie atbildības tikai tad, ja tās izdarītas ar iepriekšēju nodomu un nolūkā tieši vai netieši iegūt kādu finansiālu vai citu materiālu labumu (3). Ir skaidri jāiekļauj klauzula par obligātu atbrīvojumu no atbildības, ja atbalsta vai palīdzības pasākumiem ir bijuši humanitāri motīvi. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Migrantu kontrabanda ir noziedzīga pārrobežu darbība, kas apdraud cilvēku dzīvību, pārkāpj pamattiesības un traucē migrācijas plūsmu pienācīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pēdējo 20 gadu laikā cilvēku kontrabanda ir palielinājusies vairāku spiediena faktoru ietekmē izcelsmes valstīs (cilvēktiesību pārkāpumi, vardarbība, konflikti, nevienlīdzība, ekonomiski faktori, vides faktori utt.), kā arī tāpēc, ka daudzu valstu teritorijām nav iespējams piekļūt likumīgiem līdzekļiem. Covid-19 pandēmijas dēļ pastiprinātie ierobežojumi ir palielinājuši to cilvēku skaitu, kuri izmanto šos nelegālos tīklus, un visus ar to saistītos riskus (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Galvenā atšķirība starp migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību ir tā, ka pirmajā gadījumā migranti brīvprātīgi piedalās migrācijas procesā, maksājot par kontrabandistu pakalpojumiem, lai šķērsotu starptautisko robežu; cilvēku tirdzniecības gadījumā cilvēki tiek pārdoti darba ekspluatācijas, seksuālas izmantošanas vai orgānu izņemšanas nolūkos un ir upuri, kuriem nepieciešama palīdzība un atbalsts. Cilvēku tirdzniecības darbības ne vienmēr ir pārrobežu darbības. Abas parādības bieži ir savstarpēji saistītas, jo kontrabandas ceļā ievestas personas var kļūt par cilvēku tirgotāju upuriem darba, seksuālas vai citu veidu ekspluatācijas nolūkā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kopš Eiropas migrācijas politikas pirmsākumiem tās mērķis, cita starpā, ir bijis apkarot šo noziedzīgo darbību, novērst migrantu izmantošanu noziedzīgos tīklos un mazināt neatbilstīgas migrācijas stimulus. Eiropas Komisija 2020. gadā nāca klajā ar Migrācijas un patvēruma paktu, kurā norādīts, ka cīņa pret migrantu kontrabandu ir prioritāte un ka “tiks stiprināta sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai novērstu bīstamus ceļojumus un neatbilstīgu šķērsošanu, jo īpaši izveidojot īpašas partnerības ar trešām valstīm cīņai pret migrantu kontrabandu”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eiropola dati liecina, ka vairāk nekā 90 % personu, kas Eiropas Savienībā ieceļo neatbilstīgi, kādā no ceļojuma posmiem ir izmantojušas kontrabandas tīklus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Atjaunotais ES rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam būtu jāuztver kā instruments, kas nodrošina nepārtrauktību Eiropas Savienības cīņā pret šo noziedzīgo darbību. Migrantu kontrabanda jāuzskata ne tikai par migrācijas problēmu, bet arī par drošības apdraudējumu, kas ietekmē ES ārējās robežas. Galvenais jautājums ir ES ārējo robežu pienācīga pārvaldība un aizsardzība, ievērojot starptautisko tiesisko regulējumu un pamattiesības. Eiropas Savienībai ir jāstiprina kopīgi standarti un procedūras, ievērojot cilvēktiesības un starptautiskos standartus, lai novērstu migrantu kontrabandu uz Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cīņā pret migrantu kontrabandu Eiropas Savienības ieskatā prioritāra nozīme ir sadarbībai ar partnervalstīm, lai mazinātu stimulus veikt šos bīstamos ceļojumus, novērstu dažādos neatbilstīgās migrācijas pamatcēloņus, veicinātu likumīgu migrāciju un likumīgus un drošus ceļus uz Eiropas Savienības valstīm, stiprinātu kopējo robežu pārvaldību un atvieglotu to personu atgriešanos un reintegrāciju, kuras ES teritorijā ir nonākušas neatbilstīgā situācijā (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cīņa pret cilvēku kontrabandu ietver arī Direktīvas par sankcijām pret darba devējiem (6) stingrāku piemērošanu un izpratni par to, ka viens no neatbilstīgu migrācijas veicinošiem elementiem ir nelegālais darbs un ka tas var būt saistīts ar migrantu kontrabandu: jāatceras: ja Eiropas Savienībā uzturas neatbilstīgā situācijā esoši ārvalstu darba ņēmēji, tas ir tāpēc, ka neatbilstīgi darba devēji viņiem nodrošina nelegālu darbu, kas neatbilst minimālajiem darba nosacījumiem attiecībā uz algu, darba laiku, veselības un drošības nosacījumiem utt. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Atjaunotajā ES rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam ir ņemti vērā mērķtiecīgo apspriešanos un sabiedriskās apspriešanas rezultāti, kas notika no 2021. gada 19. marta līdz 11. jūnijam. Palīdzot pārtraukt noziedzīgas darbības, tas atbalsta arī mērķus, kas noteikti ES Drošības savienības stratēģijā (7), kā arī ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā 2021.–2025. gadam (8) un ES Stratēģijā cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (9). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Komentāri par atjaunoto ES rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē atjaunoto ES rīcības plānu un tajā ierosināto visaptverošo pieeju, kas ir turpinājums Eiropas Savienības centieniem apkarot migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Plānā secināts, ka kontrabanda kā noziedzīga darbība apdraud migrantu dzīvību un pārkāpj viņu tiesības, kā arī ļaunprātīgi izmanto cilvēkus, kas vēlas iekļūt ES teritorijā. Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāievieš vajadzīgie mehānismi un instrumenti, lai apkarotu šo noziedzīgo darbību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atzīst, ka ārējo robežu aizsardzība ir arī Eiropas Savienības prioritāte, taču norāda, ka tās vienmēr jāaizsargā, ievērojot cilvēktiesības un starptautisko tiesību neaizskaramību, vienmēr aizsargājot cilvēkus un nepieļaujot solidaritātes kriminalizāciju. Jebkurā gadījumā cīņu pret migrantu kontrabandu noteikti nedrīkst ne vērst pret pašiem migrantiem vai pret viņiem sniegtu humāno palīdzību un atbalstu, ne arī izmantot to kā attaisnojumu, lai atceltu patvēruma tiesības gan ES, gan starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cilvēku aizsardzība un medicīniskās aprūpes (10) un solidaritātes palīdzības sniegšana nedrīkst būt krimināli sodāmas un pret tām nevajadzētu attiekties tāpat kā pret kontrabandas tīkliem, un par tām būtu jāsauc pie atbildības tikai tad, ja tās izdarītas ar iepriekšēju nodomu un nolūkā tieši vai netieši iegūt kādu finansiālu vai citu materiālu labumu (11). Ir skaidri jāiekļauj klauzula par obligātu atbrīvojumu no atbildības, ja atbalsta vai palīdzības pasākumiem ir bijuši humanitāri motīvi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka ir svarīgi apkarot migrantu kontrabandu, izmantojot “visa maršruta” pieeju, un saprast, ka viens no iemesliem, kāpēc kontrabandas tīkli spēj attīstīties, ir likumīgu un drošu maršrutu trūkums. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka ar cilvēku kontrabandas tīkliem var būt saistīts arī nelegāls darbs, kā rezultātā bieži rodas darbaspēka ekspluatācijas situācijas. Tāpēc EESK uzskata, ka jācenšas uzlabot Direktīvas par sankcijām darba devējiem īstenošanu un koordinētāk un spēcīgāk jāapkaro neatbilstīga nodarbinātība un darbaspēka ekspluatācija. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka ierosinātie pasākumi pret kontrabandas tīkliem jāpastiprina, uzlabojot tiesu iestāžu un policijas sadarbību, atbalstot darbu, ko veic Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT) un Eurojust, kā arī uzlabojot informācijas vākšanu un informācijas kampaņas par migrantu kontrabandas riskiem to izcelsmes vietā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka šī integrētā pieeja nozīmē arī uzlabot sadarbību un dialogu ar kaimiņvalstīm cīņā pret kontrabandas tīkliem, taču brīdina par iespējamu negatīvu ietekmi uz sadarbības attiecībām ar šīm valstīm, kas varētu beigties ar kontrabandas tīklu stiprināšanu, ļaunprātīgi izmantojot tādus jēdzienus kā atgriešanās un reintegrācija. Šajā saistībā jāatzīmē, ka Komisijas paziņojumā ir pareizi norādīts uz valstisku rīcībspēku pieaugošo nozīmi neatbilstīgas migrācijas mākslīgā izraisīšanā un atvieglošanā ar mērķi veicināt ES destabilizāciju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt pasākumus, ar ko novērst kontrabandas ceļā vesto personu ekspluatāciju un nodrošināt viņu aizsardzību. Šajā saistībā tā uzskata, ka jāizstrādā izmēģinājuma pasākumi saskaņā ar visa maršruta pieeju, kurā piedalās izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstu pārvaldes iestādes un sociālie partneri. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzskata, ka ir svarīgi kontrabandas apkarošanas jomā izveidot operatīvas partnerības ar trešām valstīm, taču norāda, ka šie nolīgumi nedrīkst būt pretrunā Eiropas Savienības pamatprincipiem, kā arī tos nedrīkst slēgt ar valstīm, kurās sistemātiski tiek pārkāptas cilvēktiesības. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK uzskata, ka atjaunotajā ES rīcības plānā cīņai pret migrantu kontrabandu 2021.–2025. gadam ir izdevies apzināt šīs noziedzīgās darbības radītos riskus un to, cik ātri kontrabandas tīkli pielāgojas apstākļiem un izmanto jaunās tehnoloģijas, lai gūtu maksimālu labumu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK piekrīt, ka jālikvidē pieprasījums, lai cilvēku kontrabandas tīkliem novērstu peļņas gūšanas iespējas, kā teikts atjaunotajā rīcības plānā. Tomēr tā brīdina par iespējamām problēmām, kas var rasties, pievēršoties tikai piedāvājuma pusei (tīkliem) un neizprotot vajadzību pēc strukturālām reformām, lai samazinātu pieprasījumu. Šajā saistībā tā norāda, ka galvenie faktori, ar ko deaktivizēt lielu daļu šo nelikumīgo darījumu, ir likumīgu, efektīvu un drošu kanālu esamība, kā arī patvēruma tiesību aizsardzība. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK pauž bažas, ka labāka migrantu kontrabandas novēršana – mērķis, ko EESK atbalsta – varētu vājināt neaizsargātiem migrantiem sniegtās palīdzības mehānismus. EESK uzsver faktu, ka pēdējos mēnešos puses un valdības arvien biežāk nosaka solidaritātes izpausmes par krimināli sodāmu rīcību. EESK norāda, ka neaizsargātu cilvēku aizsardzība, medicīniskās aprūpes sniegšana (12) un solidaritātes palīdzība nedrīkst būt krimināli sodāmas un pret tām nav jāattiecas tāpat kā pret kontrabandas tīkliem (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš kontrabandas upuriem, it īpaši neaizsargātām personām, piemēram, (nepavadītiem) nepilngadīgajiem (14), cilvēkiem ar invaliditāti un sievietēm (15). Komiteja mudina Eiropas Komisiju izstrādāt direktīvu, kas ļautu aizsargāt nepavadītus nepilngadīgos un kalpotu bērnu interesēm. Turklāt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, sociālo struktūru un NVO loma, palīdzot un sniedzot atbalstu kontrabandas upuriem, būtu jāatzīst par humānu rīcību, kas stiprina ES principus. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK atzīst, ka plāns ir nozīmīgs un skaidri pievēršas arī pašreizējām instrumentalizētās migrācijas problēmām, kad valstisku rīcībspēku tieša iesaistīšanās ir acīmredzama. EESK, tāpat kā Eiropadome (16), stingri nosoda migrantu un patvēruma meklētāju kā destabilizācijas elementu instrumentalizāciju, kā tas nesen tika novērots pie robežām ar Maroku un it īpaši ar Baltkrieviju (17). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK norāda, ka papildus visam ES tiesiskajam regulējumam dalībvalstīm vienmēr ir jāievēro starptautiskās saistības, to skaitā Ženēvas Konvencija (1951. gads) un Ņujorkas Protokols (1967. gads) par tiesībām uz patvērumu. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Migrācijas kā apdraudējuma raksturošana un diskurss, kurā migranti tiek atspoguļoti kā apdraudējums, dehumanizē cilvēkus un ir izdevīgs tikai tiem, kas vēlas izmantot migrantus ģeostratēģisku vai nacionālpolitisku apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESK pauž nožēlu, ka cīņa pret migrantu kontrabandu rada lielākas bažas nekā cīņa pret cilvēku tirdzniecību, kas joprojām ir visienesīgākā noziedzīgā darbība un ir ne tikai cilvēktiesību pārkāpums, bet arī reāls apdraudējums valsts drošībai, ekonomikas izaugsmei un ilgtspējīgai attīstībai (18). |
| --- | --- |

3.18.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Gaidāmais EESK atzinums REX/554.

1

(2)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Skatīt arī Eiropas Parlamenta ziņojumu (2019. gads): Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

2

CPME statement on criminalisation of acts of solidarity

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(3)  6. pants, ANO Protokols pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, ar ko papildināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību.

3

(4)  Globālā iniciatīva (2021. gads), The Global Illicit Economy.

4

The Global Illicit Economy

(5)  OV C 517, 22.12.2021., 86. lpp.

5

(6)  Direktīva 2009/52/EK.

6

(7)  COM/2020/605 final.

7

(8)  COM/2021/170 final.

8

(9)  COM/2021/171 final.

9

(10)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Skatīt arī Eiropas Parlamenta ziņojumu (2019. gads): Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

10

CPME statement on criminalisation of acts of solidarity

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(11)  6. pants, ANO Protokols pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, ar ko papildināta Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija pret transnacionālo organizēto noziedzību.

11

(12)  CPME statement on criminalisation of acts of solidarity. Skatīt arī Eiropas Parlamenta ziņojumu (2019. gads) Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update.

12

CPME statement on criminalisation of acts of solidarity

Fit for purpose?

The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants: 2018 update

(13)  Eiropas Padomes Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences NVO likuma ekspertu padome: Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States (2019. gads).

13

Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe Member States

(14)  OV C 429, 11.12.2020, 24. lpp.

14

(15)  Globālā pakta par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju 9. mērķis: paaugstināt transnacionālo pasākumu efektivitāti migrantu kontrabandas apkarošanā. Arī 25. punkta c) apakšpunkts: izstrādāt dzimumresponsīvus un bērniem pielāgotus sadarbības protokolus migrācijas maršrutos, kuros izklāstīti pakāpeniski pasākumi, kā pienācīgi identificēt kontrabandas ceļā pārvietotos migrantus un viņiem palīdzēt.

15

(16)  JOIN(2021) 32 final, Reaģēšana uz valsts sponsorētu migrantu instrumentalizāciju pie ES ārējām robežām.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/eesc-expresses-its-concern-about-situation-border-belarus.

17

(18)  Bigio, J., & Vogelstein, R. B. (2021), Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century, Ārlietu padome.

18

Bigio, J., & Vogelstein, R. B.

Ending Human Trafficking in the Twenty-First Century

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/95

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei””

(COM(2021) 761 final)

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā

(COM(2021) 762 final)

(2022/C 290/16)

| Ziņotāja: | Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Cinzia DEL RIO

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.1.2022.
  Eiropas Savienības Padome, 4.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 7.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par / pret / atturas) | 149/80/18 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.1.2022.

Eiropas Savienības Padome, 4.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

7.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par / pret / atturas)

149/80/18

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Pandēmija ir izgaismojusi dažas pārmaiņas darba pasaulē, kas jau bija sākušās, un ir paātrinājusi visu veidu platformu darba paplašināšanos, tādējādi pastiprinot digitālās ekonomikas izaugsmi un ietekmi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu saistīto Eiropas Komisijas priekšlikumu direktīvai par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā (COM(2021) 762). Šai regulatīvajai intervencei jābūt vērstai uz to, lai skaidri definētu kritērijus darba attiecību klasificēšanai un algoritmu izmantošanas regulēšanai, kā arī nodrošinātu piekļuvi sociālajai un darba aizsardzībai un tiesībām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK jau vairākos iepriekšējos atzinumos, kas joprojām ir aktuāli arī šī atzinuma kontekstā, ir uzsvērusi iespējas un problēmas, kuras saistītas ar darbu platformās, kā arī nepieciešamību pieņemt skaidrus un taisnīgus noteikumus, lai nodrošinātu godīgu konkurenci iekšējā tirgū, darba ņēmēju tiesību efektīvu īstenošanu un darba apstākļu uzlabošanu. Vispārējais mērķis ir stiprināt iekšējo tirgu, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK uzsvēra, ka platformu ekonomika paver iespējas gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Uzņēmumi var sasniegt jaunus tirgus, samazināt izmaksas un izmantot jauninājumus digitālo tehnoloģiju jomā, kā arī piekļuvi globālajam un vietējam darbaspēkam, lai paaugstinātu efektivitāti un produktivitāti. Darba ņēmējiem ir jaunas ienākumu gūšanas un darba iespējas, kas kļūst arvien svarīgākas un pat neaizstājamas neaizsargātām grupām, piemēram, jauniešiem, migrantiem un sievietēm. Šīs iespējas ir jāaplūko sociāli ilgtspējīgā veidā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Bažas, kas paustas saistībā ar darba apstākļiem platformu ekonomikā, attiecas uz ierobežotāku piekļuvi sociālajai aizsardzībai un sociālajam nodrošinājumam, veselības un drošības riskiem, nedrošu darbu, sadrumstalotu darba laiku un nepietiekamu ienākumu līmeni, kā arī grūtībām nodrošināt kolektīvo tiesību atzīšanu. Šīs bažas ir jākliedē, un atbilstošajos līmeņos – Eiropas un valstu līmenī – un koplīguma sarunās, kurās iesaistītas platformas, ir jāizstrādā līdzsvaroti risinājumi. EESK uzskata, ka jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret “tradicionālajiem” uzņēmumiem un tiem, kas darba organizācijas un sociālo partneru attiecību pārvaldībai izmanto digitālos līdzekļus, balstoties uz algoritmiskās pārvaldības funkcijām: vadību, kontroli un/vai organizatorisko varu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitālās darbaspēka platformas atšķiras pēc lieluma. Runājot par platformu MVU, jānorāda, ka pastāv citas problēmas, kas jāņem vērā, tai skaitā saistībā ar infrastruktūras izmaksām un administratīvo slogu, kā arī ar pielāgošanos digitālajai pārveidei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzīmē, ka darba laika elastīgums var būt pozitīva platformu darba iezīme, ko īpaši atzinīgi vērtē cilvēki, kuri izmanto platformas darbu kā papildu ienākumu avotu. Tomēr elastīgumam vienmēr jābūt balstītam uz ES tiesību aktu garantēto sociālo un darba pamatstandartu respektēšanu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK piekrīt, ka darba attiecību juridiskā klasifikācija un to nepārprotamā nošķiršana no patiesas pašnodarbinātības ir būtiski faktori, lai nodrošinātu juridisko noteiktību gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem un lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesības un aizsardzību. Tomēr šis jautājums dažādās dalībvalstīs tiek risināts atšķirīgi. Tiesību aktu noteikumi par konkrētām jomām, tiesas nolēmumi pēc darba strīdiem un koplīgumi noteiktos platformu darba segmentos rada pastāvošā regulējuma sadrumstalotību ES un atšķirīgu attieksmi pret platformu darba ņēmējiem dažādās dalībvalstīs. Nepieciešams skaidri noteikt darba devēju, kas ir juridiski atbildīgs gan par nodokļiem un sociālajām iemaksām, gan saistībā ar koplīguma sarunu procesu izveidi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nav pieļaujams, ka Eiropā vienas un tās pašas problēmas risināšanai būtu atšķirīgas regulatīvās pieejas. EESK atbalsta Eiropas Komisijas tiesību akta priekšlikuma mērķi pievērsties šiem ļoti atšķirīgajiem noteikumiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzsver, ka jaunajiem direktīvas noteikumiem jābalstās uz ES sociālo acquis un tajos jāiekļauj skaidras definīcijas, kas nedrīkst būt pretrunā ar tiesību acquis, koplīgumiem vai atsevišķu dalībvalstu tiesu praksi. Direktīvai vajadzētu būt skaidram tiesiskajam regulējumam, kas jāpielāgo valsts līmenī saskaņā ar valstu tiesību aktiem un praksi, it īpaši veicinot koplīguma sarunu procesus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Šajā atzinumā īpaši aplūkoti šādi ierosinātās direktīvas aspekti:

  Klasifikācijas kritēriji: EESK uzsver, ka priekšlikuma 4. pantā noteiktie klasifikācijas kritēriji neatspoguļo digitālā tirgus dinamisko un straujo attīstību un tie būtu pastāvīgi jāatjaunina un tādēļ tie būs neskaidri un neviennozīmīgi. Būtu lietderīgāk noteikt, ka nodarbinātības prezumpcija darbojas par labu darba ņēmējam, kurš nodrošina savu darbaspēku un/vai pakalpojumus saskaņā ar īpašām virziena, kontroles un/vai organizatoriskās varas funkcijām, ko īsteno attiecīgā digitālā platforma, izmantojot algoritmisko pārvaldību, un tādējādi noteikt kritērijus atbilstoši šīm funkcijām. EESK piekrīt, ka platformām ir iespēja atspēkot nodarbinātības prezumpciju. |
| --- | --- |

1.11.

Klasifikācijas kritēriji: EESK uzsver, ka priekšlikuma 4. pantā noteiktie klasifikācijas kritēriji neatspoguļo digitālā tirgus dinamisko un straujo attīstību un tie būtu pastāvīgi jāatjaunina un tādēļ tie būs neskaidri un neviennozīmīgi. Būtu lietderīgāk noteikt, ka nodarbinātības prezumpcija darbojas par labu darba ņēmējam, kurš nodrošina savu darbaspēku un/vai pakalpojumus saskaņā ar īpašām virziena, kontroles un/vai organizatoriskās varas funkcijām, ko īsteno attiecīgā digitālā platforma, izmantojot algoritmisko pārvaldību, un tādējādi noteikt kritērijus atbilstoši šīm funkcijām. EESK piekrīt, ka platformām ir iespēja atspēkot nodarbinātības prezumpciju.

| 1.12. | EESK norāda, ka algoritmiskās pārvaldības īpašo dimensiju, kas būtiski ietekmē darba ņēmējus, iespējams, nevarēs ņemt vērā, lai noteiktu tādu darba attiecību prezumpciju, kurās iesaistīti reģistrēti profesionāļi vai valstu profesionālo apvienību biedri, ja tādas pastāv. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Algoritmiskās pārvaldības noteikumi: EESK piekrīt, ka algoritmiskajai pārvaldībai ir būtiska ietekme uz darba apstākļiem, un tai jābūt pārredzamai un atbildīgai attiecībā uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Algoritmiskā pārvaldība uzrauga, uztic uzdevumus, dod tiešus norādījumus, ierobežojot autonomijas līmeni, un novērtē darbiniekus, tai skaitā viņu sniegumu un uzvedību, kā arī viņu ienākumus un darba apstākļus, un var pat ierosināt atlaišanu. Direktīvā skaidri jānosaka, ka 3. nodaļā noteiktās tiesības attiecas uz visām situācijām, kad algoritmisko pārvaldību izmanto nodarbinātības kontekstā. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK uzskata, ka visiem platformu darba ņēmējiem jābūt garantētām tiesībām uz datu pārnesamību un iespēju lejupielādēt savus datus no platformām, tai skaitā datus par prasmēm. Turklāt jāpievieno papildu noteikumi, lai varētu izmantot tiesības pārskatīt automatizētu vai daļēji automatizētu lēmumu. Lēmumi, kas var būtiski ietekmēt darba attiecības, jāpieņem cilvēkiem. EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas priekšlikums ir vērsts šajā virzienā. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt efektīvu izpildi, īstenojot ciešāku sadarbību starp datu aizsardzības iestādēm un darba inspekcijām, un ka ir jāprecizē atbildības jomas, tai skaitā pārrobežu situācijās. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Kolektīvās tiesības: EESK uzsver, ka direktīvas 14. pantā ir skaidri jānorāda tās arodbiedrības, kurām ir tiesības vest darba koplīguma slēgšanas sarunas. Turklāt tiesības uz informāciju un uzklausīšanu un tiesības uz koplīguma sarunām būtu jāattiecina uz visiem platformu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Direktīvai jānodrošina taisnīga darba attiecību izbeigšanas procedūra platformu darba ņēmējiem, kā arī informēšanas un uzklausīšanas procedūras kolektīvās atlaišanas gadījumā. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Saskaņā ar Eiropas Prasmju programmas mērķiem EESK uzsver, cik svarīga ir platformu darba ņēmēju pienācīga apmācība un viņiem sniegtā informācija (tā varētu būt pieejama dažādās valodās) par to, kā lietot un strādāt attiecīgajā platformā un kā uzlabot savas digitālās prasmes. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Ievads – konteksts

| 2.1. | Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi platformu darba izmantošanu un padarījusi skaidrākas dažas pārmaiņas darba pasaulē, kas jau bija sākušās. EESK jau ir uzsvērusi, ka platformu ekonomika paver iespējas gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Digitālās darba platformas, kas ir darba starpnieki, ir strauji ienākušas vairākās ekonomikas nozarēs. Uzņēmumi var sasniegt jaunus tirgus, samazināt izmaksas un izmantot jauninājumus digitālo tehnoloģiju jomā, kā arī piekļuvi globālajam un vietējam darbaspēkam, lai paaugstinātu efektivitāti un produktivitāti. Darba ņēmējiem ir jaunas ienākumu gūšanas un darba iespējas, kas kļūst arvien svarīgākas un pat neaizstājamas neaizsargātām grupām, piemēram, jauniešiem, migrantiem un sievietēm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tomēr ir arī problēmas, kas saistītas ar darba ņēmēju tiesībām, nodokļiem, labklājības sadali un ilgtspēju un kas jārisina Eiropas līmenī (1). Platformu darbs kļūst par svarīgu elementu jaunajā produktīvajā saimniecisko darbību kartē, kas saistīta ar digitālo attīstību un digitālo pārkārtošanos. EESK jau vairākos iepriekšējos atzinumos (2) kas joprojām ir aktuāli arī šā atzinuma kontekstā, ir uzsvērusi iespējas un riskus un aicinājusi veikt regulatīvus pasākumus Eiropas līmenī, skaidri nosakot kritērijus nodarbinātības attiecību klasifikācijai, regulējot algoritmu izmantošanu un nodrošinot piekļuvi sociālajai un darba aizsardzībai un tiesībām. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dažādās digitālajās darba platformās strādājošo daudzo darba ņēmēju vājā ekonomiskā pozīcija palielina veselības un drošības riskus (3) un darbvietas nedrošību (4), ko ir grūti definēt precīzās un konkrētās valstu ģeogrāfiskajās robežās. Turklāt lielākajā daļā ES tiesisko sistēmu pavājinās vispārējie aizsardzības un sociālās aizsardzības mehānismi nestandarta un netipiskā situācijā nodarbinātajiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK atzīmē, ka darba laika elastīgums var būt pozitīva platformu darba iezīme, ko īpaši atzinīgi vērtē cilvēki, kuri izmanto platformas darbu kā papildu ienākumu avotu, it īpaši jaunieši. Tomēr elastīgumam vienmēr vajadzētu būt balstītam uz ES tiesību aktu garantēto sociālo un darba pamatstandartu respektēšanu, un to var regulēt ar valstu tiesību aktiem vai koplīgumiem, pamatojoties uz ES tiesisko regulējumu. Tas ir īpaši nepieciešams jauniešiem, kuriem ir sadrumstalots darba laiks, zems un neatbilstošs ienākumu līmenis un kuriem ir jāveic sociālās iemaksas nākotnes pensijām (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | To darba attiecību atšķirīgais raksturs, kas rodas un attīstās digitālajās darba platformās katrā dalībvalstī, apgrūtina valstu centienus panākt vienotu risinājumu, kas nodrošinātu nepieciešamo sociālo aizsardzību, nepieciešamos arodveselības un darba drošības pasākumus, pienācīgus ienākumu līmeņus, atbilstošu darba laiku un pienācīgus darba apstākļus. Šie dažādie darba attiecību veidi, kā arī zemā individuālā un kolektīvā aizsardzība valstu līmenī saasina problēmu ES līmenī, tādējādi radot apstākļus sociālam dempingam un negodīgai konkurencei, kas apdraud pašu Eiropas un valstu darba aizsardzības standartu efektivitāti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Digitālās darba platformas var iedalīt divās plašās kategorijās: tiešsaistes tīmekļa platformas un noteiktai vietai piesaistītas platformas. Tās atšķiras pēc lieluma. Runājot par platformu MVU, jānorāda, ka pastāv citas problēmas, kas jāņem vērā, tai skaitā saistībā ar infrastruktūras izmaksām un administratīvo slogu un ar pielāgošanos digitālajai pārveidei. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | To cilvēku skaits, kas strādā pie darba devējiem, kuri izmanto tiešsaistes platformas, pastāvīgi palielinās ne tikai Eiropas Savienībā, bet visā pasaulē (6). SDO un Eurofound norāda, ka tradicionālajiem uzņēmumiem problēmas rada negodīga konkurence no platformu puses, jo dažām no platformām netiek piemēroti parastie nodokļu un citi ar to darbaspēku saistīti noteikumi. Turklāt ievērojamā daļā judikatūras ir pierādīts, ka daži platformu darījumdarbības modeļi rada sev konkurences priekšrocības, cenšoties izvairīties no piemērojamiem noteikumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir sociālie, vides aizsardzības vai ekonomikas tiesību akti (7). Šāda stratēģija neveicina ilgtermiņa ekonomisko ilgtspēju un kaitē godīgai konkurencei, it īpaši starp lielajiem un mikrouzņēmumiem vai mazajiem platformu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Līdz ar digitālo pārkārtošanos, ko ES stingri atbalsta, “tiešsaistes platformu” modelis nākotnē ietekmēs vēl vairāk nozaru un profesiju. EESK ir vairākkārt uzsvērusi (8), ka ir jāievieš un jāstiprina labs iekšējā tirgus regulējums, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem, un ka digitalizācijai ir jāsniedz labums darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Ir būtiski izstrādāt tiesisko regulējumu, kas nodrošina drošu, taisnīgu un veselībai nekaitīgu darba vidi un nosacījumus, izmantojot skaidri noteiktu tiesību, pienākumu un atbildības sistēmu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Visiem darba ņēmējiem ir tiesības uz taisnīgiem un pienācīgiem darba nosacījumiem. Tas ir viens no starptautisko darba tiesību un ES tiesību pamatprincipiem. Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1152 4. pantu darba ņēmējam ir tiesības no darba devēja saņemt informāciju par galvenajiem darba līguma vai darba attiecību elementiem. Uz platformā nodarbinātajiem darbiniekiem jāattiecina tie paši darba tiesību noteikumi, kas ir spēkā valstī, kurā tiek sniegts pakalpojums. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tāpēc galvenais jautājums ir jēdziena “darba ņēmējs” skaidra definīcija un tā skaidra nošķiršana no patiesi “pašnodarbinātas personas”. Visa direktīvas projekta tiesiskā regulējuma efektivitāte ir atkarīga no šo definīciju skaidrības. Minētie pētījumi (9) liecina, ka daudzos gadījumos darba ņēmējiem tiek lūgts reģistrēties kā pašnodarbinātajiem, un uzdevums ir novērst fiktīvu pašnodarbinātību. Darba ņēmējiem ir jāsaņem nepieciešamā informācija, lai viņi varētu izvēlēties, vai viņi vēlas būt patiesi pašnodarbināti vai nē. Kā norādīts Eiropas Komisijas pētījumā, kas minēts Komisijas dienestu darba dokumentā “Assessment Report on improving working conditions in platform work”, tiek lēsts, ka 5,5 miljoni platformu darba ņēmēju ir nepareizi klasificēti kā pašnodarbinātas personas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Jautājums par darba attiecību juridisko klasifikāciju dalībvalstīs tiek risināts atšķirīgi. Kļūdu risks darba attiecību juridiskajā klasifikācijā galvenokārt ir saistīts ar tiesību aktu trūkumu valstu tiesiskajās sistēmās un ar juridiskās skaidrības trūkumu. Līdz šim neviena dalībvalsts nav visaptveroši risinājusi jautājumu par platformu darba juridisko klasifikāciju. Dažas dalībvalstis (Itālija, Spānija un Francija) ir izvēlējušās nozaru tiesību aktus, kuros galvenā uzmanība pievērsta transporta un piegādes platformām. Daudzas dalībvalstis (Beļģija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Nīderlande un Zviedrija) ir mēģinājušas ar tiesību aktiem, administratīviem aktiem vai judikatūru precizēt neskaidri klasificētas darba attiecības, taču tie attiecas uz vispārējo situāciju darba tirgū un neņem vērā platformu darba specifiku. Itālijā un Spānijā koplīguma sarunām ir bijusi nozīmīga loma, slēdzot īpašus nolīgumus un protokolus, kuros ir paredzēti īpaši tiesiskie noteikumi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Viedokli, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums valstu līmenī dažādās ES valstīs pašlaik nav piemērots, lai regulētu dažādus darba profilus digitālajās platformās, apstiprina gandrīz 100 juridiskie strīdi, ko ierosinājuši darba ņēmēji un/vai viņu arodbiedrību pārstāvji, un daudzu Eiropas valstu judikatūrā piedāvāto risinājumu dažādība, no kuriem daļa vēlreiz apstiprina darba attiecību pašnodarbinātības raksturu, un arvien lielāka daļa, kas atzīst to nodarbinātības raksturu, neizslēdzot arī tos, kuri šajā konkrētajā situācijā izmanto tādu tiesisko pieeju, kas atrodas pa vidu (10). Lai gan šo procedūru rezultāti bieži ir bijuši pretrunīgi, tās saistītas vienīgi ar piegādes un transporta pakalpojumiem (uz vietas sniegti platformu pakalpojumi) un lielākā daļa atbalsta to, ka platformās nodarbinātie tiek definēti kā darba ņēmēji (it īpaši transporta un piegādes nozarēs, kurās, iespējams, pastāv vislielākā līgumiskā un arodbiedrību aizsardzība). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Vēl viens būtisks jautājums ir digitālo darba platformu darījumdarbības modelim raksturīgās algoritmiskās pārvaldības ietekme uz darba apstākļiem (11). Uzmanība jāpievērš tam, ka tiek nodrošināta pārredzamība un pārskatatbildība saistībā ar algoritmiem, ko piemēro darba ņēmējiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Atsevišķas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, lai šo situāciju uzlabotu, īstenojot likumdošanas iniciatīvas, kas īpaši attiecas uz algoritmisko pārvaldību darba vietā (IT, ES). Savukārt vairākas dalībvalstis (AT, BE, CY, CZ, DK, EE, FI, DE, IE, LV, LT, LU, NL, SV) algoritmiskās pārvaldības jautājumus risina, veicot pasākumus privātuma, datu aizsardzības un nediskriminācijas politikā. Attiecīgi tiesas lēmumi ir pieņemti vairākās valstīs (FR, IT, NL, PL un LU) (12). Tā kā Eiropas Savienībā spēkā esošais regulējums ir sadrumstalots, uz digitālajām darba platformām, kas darbojas dažādās valstīs, attiecas atšķirīgi noteikumi. Ņemot vērā platformu ekonomikas elastīgumu, mobilitāti un straujo attīstību, kopējas pieejas trūkums radīs grūtības saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Šajā saistībā atzinīgi vērtējama Eiropas iestāžu iniciatīva, un īpaši jānorāda uz Eiropas Komisijas 2021. gada 9. decembrī ierosināto pasākumu kopumu, kura mērķis ir, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, uzlabot darba apstākļus platformās. Eiropas Komisijas iniciatīvā atzīts, ka ir steidzami jānovērš nevienlīdzīgā attieksme dalībvalstīs, tajā risināti iepriekš minētie problemātiskie aspekti un ar direktīvu iesniegts tiesību akta priekšlikums. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK piekrīt Komisijas lēmumam izstrādāt direktīvas priekšlikumu, kura darbības joma aptver arī platformu darbu, kas veikts gan tiešsaistes tīmekļa platformās (piemēram, juridiskie pakalpojumi, tulkošanas pakalpojumi, ārštata darbinieki utt.), gan noteiktai vietai piesaistītās platformās, kurās darba ņēmējiem jāsniedz fiziski pakalpojumi (piemēram, taksometri, piegādes, pakalpojumi mājās). Kā skaidri norādīts direktīvas priekšlikuma 49. apsvērumā, nepieciešamību pēc direktīvas, nevis nesaistošiem juridiskiem instrumentiem pamato ārkārtīgi atšķirīgās situācijas, darba apstākļi un tiesību akti katrā dalībvalstī, jo īpaši attiecībā uz formālā un faktiskā seguma nodrošināšanu, kā arī sociālās aizsardzības sistēmu atbilstību un pārredzamību un jo īpaši tāpēc, ka dalībvalstis paredz dažādus sociālās aizsardzības līmeņus. Lielais un arvien pieaugošais tiesas lietu un spriedumu skaits, kas atbalsta šāda darba klasificēšanu kā nodarbinātību, skaidri apliecina, ka šis jautājums nav pietiekami skaidri reglamentēts pat atsevišķās valstu tiesību sistēmās. Tāpēc mērķi uzlabot darba nosacījumus, izmantojot digitālās platformas, nevar pietiekamā mērā sasniegt katra dalībvalsts atsevišķi, bet saskaņā ar subsidiaritātes principu to var labāk sasniegt ES līmenī. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Direktīvas priekšlikuma 9. apsvērumā pamatoti ir norādīts, ka “ja platformas darbojas vairākās dalībvalstīs vai pāri robežām, bieži vien nav skaidrs, kur un kas veic platformu darbu. Turklāt valstu iestādēm nav viegli piekļūt datiem par digitālajām darba platformām, tostarp par to personu skaitu, kas regulāri veic platformu darbu, viņu nodarbinātības statusu un darba nosacījumiem. Tas sarežģī piemērojamo noteikumu izpildi, tostarp attiecībā uz darba tiesībām un sociālo aizsardzību.” EESK jau ir norādījusi (13), ka katrā dalībvalstī būtu jāizveido platformu reģistrs un Eiropas mēroga datu bāze lielām un mazām platformām. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šī juridiskā nenoteiktība var dažkārt veicināt nedeklarētu darba veidu rašanos un izplatīšanos, kā arī nožēlojamu ekspluatācijas un konkurences situāciju starp pašiem darba ņēmējiem, kuri, iespējams, ir pakļauti nelikumīgai apakšuzņēmuma līgumu slēgšanas praksei. Šādi darba ņēmēji bieži ir migranti, kuri objektīvi ir sliktākā situācijā un nezina par paredzētajām minimālās aizsardzības tiesībām. Ierosinātajā direktīvā nav noteikumu par apakšlīgumiem, līdz ar to tā nenodrošina šiem platformu darba ņēmējiem nekādu aizsardzību pret šādu praksi (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tomēr Komisijas priekšlikuma teksts vairākos punktos ir neskaidrs, vispārīgs un neviennozīmīgs. Tajā nav atspoguļoti apsvērumos skaidri norādītie mērķi aizsargāt un garantēt sociālās un darba tiesības, jo īpaši definīcija par darba ņēmēju, kas darbojas, izmantojot digitālās platformas (2. un 5. pants), un gan darba ņēmēju, gan arodbiedrību pārstāvju informēšanas un uzklausīšanas tiesības (9. pants, kurā tomēr ir skaidra atsauce tikai uz Direktīvu 2002/14/EK). Vispirms jānorāda, ka direktīvas priekšlikumā darba ņēmēju tiesību aizsardzība bieži tiek pielīdzināta darījumdarbības brīvības principam. Darba ņēmēju tiesības un pamatbrīvības ir pienācīgi jāaizsargā saskaņā ar tiesību aktiem un Pamattiesību hartu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka direktīvā jāiekļauj konkrēti noteikumi par darba nosacījumiem un sociālo nodrošinājumu, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu, arī attiecībā uz līdzīgiem un salīdzināmiem darba ņēmējiem, kas nodarbināti tajā pašā nozarē. Tas veicinātu vienotas līgumiskās aizsardzības veidošanu nozarēs un cīnītos pret sociālo un fiskālo dempingu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos centienus atbalstīt labas prakses apmaiņu saistībā ar savstarpējās mācīšanās programmu, kā arī atbalstu Eiropas Darba iestādes darbībām tās pilnvaru ietvaros; palīdzēt dalībvalstīm piemērot sociālā nodrošinājuma koordinācijas noteikumus un sniegt norādījumus par tiem, vajadzības gadījumā un ar ES programmām (piemēram, “Apvārsnis Eiropa”) (15). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka direktīvas projektā jānosaka skaidri atsauces kritēriji un principi, pēc kuriem vadīties valstu likumdevējiem un veicināt koplīguma sarunas, lai izstrādātu noteikumus, kas nodrošinātu noteiktību, drošību un paredzamību augsti digitalizētai ražošanas videi. Šiem noteikumiem ir jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi starp digitālajām darba platformām un bezsaistes pakalpojumu sniedzējiem. Tiem nevajadzētu būt pretrunā ar acquis, nevajadzētu mainīt to noteikumu saturu un darbības jomu, ar kuriem nosaka pakalpojumu attiecību nodarbinātības raksturu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, koplīgumiem, valsts klasifikācijas sistēmām vai atsevišķu dalībvalstu judikatūru, un nevajadzētu graut godīgu konkurenci starp uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK arī uzskata, ka jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret “tradicionālajiem” uzņēmumiem un tiem, kuri izmanto digitālās kontroles līdzekļus, kas balstīti uz algoritmisku datu pārvaldību. Visa pamatā jābūt pārredzamai un godīgai visu uzņēmumu konkurencei. Vien; laikus ir jāprecizē darbinieka statuss tiem darba ņēmējiem, kuri sniedz pakalpojumus un/vai veic darbības šajās nozarēs. EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas mērķi atbalstīt patiesi pašnodarbināto personu centienus precizēt savu statusu. “Vajadzības gadījumā pašnodarbinātie saņems arī atbalstu sava statusa precizēšanai.” Paredzams, ka direktīva stiprinās pašnodarbinātības autonomiju un atbalstīs pašnodarbināto spēju izmantot uzņēmējdarbības iespējas, piemēram, paplašinot savu klientu loku. Patiesi pašnodarbinātās personas saglabās pabalstus, kas saistīti ar viņu nodarbinātības statusu (16). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tāpēc ir ļoti svarīgi uzlabot un padarīt skaidrāku piemērošanas jomu (1. pants), lai nodrošinātu, ka direktīvu piemēro visām digitālajām platformām, kas nodrošina darbaspēka piedāvājumu ar starpniecību. Ir skaidri jānosaka faktiskais un juridiski atbildīgais darba devējs arī nodokļu un sociālo iemaksu ziņā, kā arī, ņemot vērā mikrouzņēmumu un mazo platformu īpatnības, ir jāizveido koplīguma sarunu process. |
| --- | --- |

3.9.

Atsauce uz privātpersonu veiktā darba organizēšanu var izraisīt dažu digitālo platformu nevēlamu izslēgšanu.

4.   4. nodaļa – Īpaši apsvērumi

| 4.1. | Šajā atzinumā īpaši tiks analizēti šādi direktīvas priekšlikuma aspekti:






  — | kritēriji, pēc kuriem klasificē kā darba ņēmēju; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

kritēriji, pēc kuriem klasificē kā darba ņēmēju;

| — | algoritmiskā pārvaldība; |
| --- | --- |

—

algoritmiskā pārvaldība;

| — | kolektīvās tiesības. |
| --- | --- |

—

kolektīvās tiesības.

4.2.   Klasifikācijas kritēriji

| 4.2.1. | Priekšlikuma 4. pantā ir noteikti kritēriji, pamatojoties uz kuriem, tiek izveidota prezumpcija par darba attiecībām. EESK norāda, ka ierosinātajiem kritērijiem jāatspoguļo digitālā tirgus dinamika, kā arī darījumdarbības modeļu un darba metožu attīstība un ka tie būtu pastāvīgi jāatjaunina. Diemžēl jānorāda, ka 4. pantā noteiktie kritēriji joprojām galvenokārt atspoguļo dažādus kontroles veidus, ko digitālā platforma īsteno attiecībā uz darbinieka darbu. EESK uzskata, ka darba aizsardzības saistīšana ar kontroli pienācīgi neaptver un nenovērš nevienlīdzīgas varas attiecības starp platformu un darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Turklāt priekšlikuma 4. pantā platformām ir paredzēta pārāk liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem, tā kā nodarbinātības prezumpcija ir saistīta ar vismaz divu no pieciem kritērijiem esamību, taču nepārtraukti mainīgos apstākļos šos kritērijus būtu viegli apiet. EESK uzskata, ka skaidri noteikts nodarbinātības statuss, pat tiem darbiniekiem, kas strādā tikai dažas stundas, garantētu tiesības uz sociālo aizsardzību, veselības aizsardzību un drošību, tiesības apvienoties organizācijās un tiesības uz koplīguma sarunām attiecībā uz nostrādāto darba laiku, tādējādi garantējot nepieciešamo elastību. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ar kritērijiem konkrētāk jānovērš darba standartu pazemināšanas risks. Šajā nolūkā būtu vēlams viens nodarbinātības prezumpcijas kritērijs, ko platforma var atspēkot, pamatojoties uz 5. pantu, kurš digitālajai platformai uzliek apgrieztu pierādīšanas pienākumu, proti, pierādīt darba attiecību pašnodarbinātības raksturu. EESK piekrīt Eiropas Komisijas priekšlikumam, ka nodarbinātības prezumpcijas atspēkošana būtu jāveic platformām. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Ir pienācīgi jāaizsargā arī pašnodarbinātas personas un patiesas pašnodarbinātības attiecības, kuru definīcija direktīvā nav minēta. Pastāv daudz dažādu platformas darba veidu, kurus nevar iedalīt vienā kategorijā. Ir darba veidi, kurus var uzskatīt par līdzīgiem nodarbinātībai, un ir tādi darba veidi, kuros vajadzīgi kvalificēti profesionāļi, pat augsti kvalificēti darbinieki, kas dažās valstīs ir salīdzināmi ar tiem, kuri ir iekļauti profesionālajos reģistros vai kuri ir valstu profesionālo apvienību biedri. Algoritmiskās pārvaldības īpašā dimensija, kas būtiski ietekmē darba ņēmējus, varētu neattiekties uz prezumpcijas noteikšanu par darba attiecībām, kurās iesaistīti reģistrēti profesionāļi vai valstu profesionālo apvienību biedri, ja tādas pastāv. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Tāpēc būtu lietderīgāk norādīt, ka darba attiecību prezumpcija digitālo darba platformu jomā darbojas par labu atsevišķiem darba ņēmējiem, kuri veic darbu un/vai sniedz pakalpojumus saskaņā ar virziena, kontroles un/vai organizatoriskās varas funkcijām, ko īsteno attiecīgā digitālā platforma, izmantojot algoritmisko pārvaldību. |
| --- | --- |

4.2.5.

Platformai jāspēj atspēkot šādu darba attiecību prezumpciju, pierādot, ka tā neizmanto komerciālas organizatoriskās pilnvaras, pat netieši vai neapzināti, attiecībā uz darba ņēmēja nodrošināto pakalpojumu/darbu (17).

| 4.2.6. | Bieži minēts arguments tiesu nolēmumos, ar kuriem tiek atzīts darba attiecību nodarbinātības raksturs un kurus izdevušas augstas valsts tiesas, ir tāds, ka platforma, konkrētāk, algoritmiskā pārvaldība, pilnībā pārrauga darba ņēmēja sniegtā pakalpojuma izpildi. Faktiski tas norāda, ka ar darbu sniegtais pakalpojums ir pilnībā integrēts platformas uzņēmējdarbībā. Šis elements pats par sevi pastiprina vajadzību līdzsvarot iepriekš minētās kontroles pilnvaras, nodrošinot atbilstošas individuālas un kolektīvas garantijas visiem darba ņēmējiem, kuri veic darbu un/vai sniedz pakalpojumus, izmantojot digitālās platformas. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Īpašas piezīmes un ieteikumi par algoritmisko pārvaldību

| 5.1. | Algoritmiskā pārvaldība apstrādā ievērojamu datu apjomu, pārrauga, piešķir uzdevumus, sniedz tiešus norādījumus, kas ierobežo autonomijas līmeni, un novērtē darbiniekus, tai skaitā viņu sniegumu un uzvedību, kā arī viņu nopelnus un darba apstākļus, un var pat ierosināt atlaišanu. EESK atzinīgi vērtē to, ka direktīvas projektā ir pieņemti Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) principi, un saskaņā ar VDAR 9. pantu direktīvā skaidri jāaizliedz apstrādāt sensitīvus personas datus, tai skaitā politiskos uzskatus un dalību arodbiedrībās. Direktīvā skaidri jānosaka, ka 3. nodaļā noteiktās tiesības piemēro visos algoritmiskās pārvaldības gadījumos, arī tad, ja platformai izdodas pierādīt, ka tā neizmanto komerciālas organizatoriskās pilnvaras, pat netieši vai neapzināti, attiecībā uz darba ņēmēja sniegto pakalpojumu, un tādējādi platformas prezumpciju, ka nepastāv darba attiecības. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Digitālajās darba platformās izmantotās sistēmas bieži ir balstītas uz mākslīgā intelekta elementiem. Tā kā platformām būs jāievēro gan direktīvas, gan Mākslīgā intelekta akta noteikumi (produkta–tirgus regulējums), EESK aicina Komisiju sniegt savstarpējas atsauces uz ierosināto direktīvu un Mākslīgā intelekta aktu, lai novērstu vai precizētu iespējamās pretrunas un nepilnības. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESK vēlreiz mudina (18) Komisiju precizēt, kādi ir visu iesaistīto pušu pienākumi tādās jomās kā veselība un drošība, datu aizsardzība, kā arī apdrošināšana un juridiskā atbildība, lai varētu novērtēt, pielāgot un saskaņot spēkā esošos noteikumus. EESK jau ir norādījusi, ka platformu izmantotie algoritmi būtu jāskata tāpat kā tradicionālajā darbā sniegtie mutiskie vai rakstiskie norādījumi (19). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tiesības pārskatīt automatizētus vai daļēji automatizētus lēmumus ir vērtējamas ļoti atzinīgi. Tomēr EESK uzskata: lai šīs tiesības īstenotu praksē, Komisijai būtu jāpievieno noteikumi, kas liek digitālajām darba platformām: a) izstrādāt algoritmus un sistēmas saskaņā ar integrēta drošuma principu un b) saskaņā ar ierosinātā Mākslīgā intelekta akta apsvērumiem paredzēt noteikumus par to, ka digitālajām darba platformām ir jāveic algoritmu atbilstības novērtēšana ne tikai pirms to izmantošanas, bet arī laikā, kurā darba ņēmējs veic darbu un/vai sniedz pakalpojumu. Atbilstības novērtēšana būtu jāveic, izmantojot vairākdisciplīnu pieeju, lai veicinātu arodbiedrību, platformas un darba, sociālās aizsardzības un citu attiecīgo iestāžu izvirzīto ekspertu kopīgu novērtējumu. Ja, pārskatot ar algoritmu saistītu lēmumu, rodas konflikts, darba ņēmējiem vajadzētu būt iespējai vērsties neatkarīgā šķīrējtiesā. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tomēr EESK uzskata, ka 8. pantā būtu jāparedz, ka gadījumā, ja ar cilvēku palīdzību tiek pārskatīts nozīmīgs lēmums, darbinieku var pārstāvēt arodbiedrība. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Tā kā platformu darba modeļa pamatā ir klientu atsauksmes, platformu darba ņēmējiem vajadzētu būt iespējai pārsūtīt atsauksmes starp platformām un tās izmantot kā būtisku datu elementu. EESK uzskata, ka tiesības uz datu pārnesamību būtu jāgarantē visiem platformu darba ņēmējiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka direktīvai būtu jāgarantē viņu spēja izmantot savu profilu, tai skaitā prasmes, lai iegūtu darbu ārpus platformu ekonomikas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komisijas priekšlikuma panākumi būs atkarīgi no tā efektīvas izpildes. Ierosinātajā direktīvā ir prasīta sadarbība starp datu aizsardzības un darba iestādēm. Tomēr EESK vēlas vērst Komisijas uzmanību uz to, ka datu aizsardzības iestādēm vairākās valstīs nav pienākuma padziļināti izskatīt darba jautājumus, jo īpaši attiecībā uz uzraudzību un tiesisko aizsardzību. Tāpēc EESK aicina Komisiju sīkāk precizēt kompetenču sadalījumu, tostarp pārrobežu apsvērumus, un ņemt vērā darba inspekciju atzinumus. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Kolektīvās tiesības

| 6.1. | Nodaļā par izpildi direktīvas 14. pants attiecas uz darba ņēmēju pārstāvjiem, nevis uz arodbiedrībām. Tas ir būtisks aspekts, jo ir svarīgi skaidri atsaukties uz arodbiedrību pārstāvjiem, lai nepieļautu fiktīvu arodbiedrību izveidi un nodrošinātu darba ņēmējiem tiesības uz kolektīvo pārstāvību arī strīda gadījumā. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK norāda, ka direktīvā ir paredzētas informēšanas un uzklausīšanas tiesības. Tomēr 9. pants atsaucas tikai uz Direktīvu 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu. Būtu vajadzīga tieša atsauce arī uz Direktīvu 2001/23/EK par uzņēmumu pārcelšanu, Direktīvu 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu un Direktīvu 2009/38/EK par Eiropas Uzņēmumu padomi. EESK norāda, ka direktīvas 10. pants, ar ko direktīvas 3. nodaļā noteiktās darba tiesības attiecina arī uz visiem platformu darba ņēmējiem (arī uz personām, kam nav darba attiecību), izslēdz 9. pantā noteiktās informēšanas un uzklausīšanas tiesības. Šai atkāpei nav pamata. Lai atbalstītu koplīguma sarunas, nepieciešams skaidrāk definēt informēšanas un uzklausīšanas tiesības, kuras ir jāatzīst arī visiem platformu darba ņēmējiem (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESK uzsver, ka ir jāgarantē darba ņēmēju arodbiedrību pārstāvju informēšanas un uzklausīšanas tiesības (9. pants), tai skaitā attiecībā uz parametriem, noteikumiem un norādījumiem, kas ir algoritmu vai mākslīgā intelekta sistēmu pamatā un kas ietekmē lēmumu pieņemšanu vai tādu lēmumu pieņemšanu, kuri var ietekmēt darba apstākļus, piekļuvi darbam un nodarbinātības saglabāšanu, tai skaitā profilēšanu. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESK norāda, ka platformu darba ņēmējiem jāsaņem atbilstoša un īpaša apmācība, kas pieejama dažādās Eiropas valodās, par to, kā izmantot platformu un strādāt tajā, un jāapgūst attiecīgās digitālās prasmes. Kā uzsvērts jau pieņemtā atzinumā (21), īstenojot digitālās izglītības rīcības plānu 2021.–2027. gadam, ir jānodrošina efektīvs sociālais dialogs un apspriešanās ar ieinteresētajām personām, darba tiesību un darba ņēmēju tiesību uz informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību ievērošana un īstenošana, kā arī darba ņēmēju iespējas attīstīt savas digitālās un darījumdarbības prasmes, it īpaši izmantojot profesionālo izglītību un apmācību, pieaugušo izglītību un darbinieku apmācību, lai varētu mazināt prasmju trūkumu, ar ko saskaras uzņēmumi. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kā minēts jau pieņemtā atzinumā, saistībā ar jaunu tehnoloģiju, piemēram, robotu vai viedo iekārtu, ieviešanu EESK savā pētījumā norāda, ka svarīga nozīme ir darba ņēmēju pārstāvju iepriekšējai informēšanai un uzklausīšanai un ka saistībā ar šo tehnoloģiju radītajām pārmaiņām ir jāvienojas par koplīguma sarunām (22). Komiteja arī atgādina, ka Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvā paredzēts uzklausīšanas pienākums (23). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Sarunas attiecas arī uz nozaru koplīguma sarunām, kas lielā mērā veido darba ņēmēju tiesību definīciju, taču direktīvas priekšlikumā nav nekādu atsauču uz nozaru nolīgumiem. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Taisnīgu darba attiecību izbeigšanas procesu nodrošināšana platformu darba ņēmējiem un piekļuve neatkarīgiem strīdu izšķiršanas mehānismiem ir svarīgi mērķi, kas ir jāiekļauj tiesiskajā regulējumā. Ierosinātā direktīva attiecas tikai uz individuālu atlaišanu, taču tajā būtu jāaplūko arī jautājums par informēšanas un uzklausīšanas procedūrām kolektīvas atlaišanas gadījumā, atsaucoties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem (24). |
| --- | --- |

6.7.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp., 2.7. punkts.

1

(2)  OV C 429, 11.12.2020., 173. lpp.; OV C 220, 9.6.2021., 1. lpp.; OV C 194, 12.5.2022., 50. lpp.; OV C 517, 22.12.2021., 61. lpp.; OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.

2

(3)  Kopīgais pētniecības centrs, COLLEEM II apsekojums.

3

, COLLEEM II

(4)  Komisijas pētījums (2021).

4

(5)  Eiropas Jaunatnes forums – Position paper on Platform work.

5

Position paper on Platform work

(6)  SDO ziņojums “The role of digital labour platforms in transforming the world of work”, Eurofound 2018. gada ziņojums; Eiropas Komisijas dienestu dokuments – dati par skaitļiem un apgrozījumu, kas līdz ar pandēmiju trīskāršojās (saskaņā ar SDO datiem 2020. gadā ES tika reģistrēts apgrozījums 12 miljardu apmērā); CEPS 2021. gada galīgais ziņojums; “Digital Labour Platforms in the EU”; EAI 2021. gada pētījums “The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions”.

6

The role of digital labour platforms in transforming the world of work

Eurofound

Digital Labour Platforms in the EU

The definition of worker in the platform economy: exploring workers’ risks and regulatory solutions

(7)  OV C 123, 9.4.2021., 1. lpp., 3.2.7. punkts.

7

(8)  OV C 440, 6.12.2018., 1. lpp.; OV C 123, 9.4.2021., 1. lpp.; OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.; OV C 367, 10.10.2018., 15. lpp.

8

(9)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  No nolēmumiem, kas atbalsta darba attiecību nodarbinātības raksturu, pietiek minēt, piemēram, šādus: Francijas Kasācijas tiesas nolēmums (Chambre sociale, Nr. 374, 2020. gada 4. marts), kurā atzīts Uber autovadītāja veiktā darba nodarbinātības raksturs; Spānijas Augstākās tiesas nolēmums (Tribunal Superior de Justicia de Madrid, Sala de lo Social, Sentencia 40/2020, 2020. gada 17. janvāris), kurā atzīts darba attiecību starp kurjeriem un Deliveroo platformu nodarbinātības raksturs; Barselonas Tiesas 2021. gada 13. janvāra nolēmums, kurā tika atzīts 748 kurjeru darba attiecību nodarbinātības raksturs. Saskaņā ar pēdējo minēto nolēmumu ir jāanalizē jauni rādītāji, uz kuriem balstīt spriedumu par darba attiecību raksturu, tādējādi secinot, ka stundas elastību jebkurā gadījumā nosaka izvēle ar mērķi konstatēt uzņēmumam visienesīgākās laika nišas un noteikti ne nodrošināt labāku darba / privātās dzīves līdzsvaru kurjeriem, tāpēc kurjeri ir uzskatāmi par darbiniekiem. Līdztekus minētajiem nolēmumiem Beļģijas, Itālijas un Nīderlandes tiesas nepiekrita argumentam, ka darba attiecības ir pašnodarbinātība, un to pamatoja ar apgalvojumu, ka šķietamā kurjeru brīvība attiecīgā pakalpojuma sniegšanā ir relatīva.

10

Chambre sociale

Uber

Tribunal Superior de Justicia de Madrid

Sala de lo Social

Sentencia

Deliveroo

(11)  Komisijas pētījums, kas veikts, lai atbalstītu ietekmes novērtējumu par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā.

11

(12)  Komisijas pētījums, kas veikts, lai atbalstītu ietekmes novērtējumu par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā.

12

(13)  OV C 429, 11.12.2020., 173. lpp., 1.15. punkts.

13

(14)  Report Fairwork (2021); Fairwork response to the European Commission 's proposal for Directive on Platform Work.

14

Report Fairwork

Fairwork response to the European Commission 's proposal for Directive on Platform Work

(15)  Skatīt Komisijas paziņojumu.

15

(16)  COM(2021) 761 final, 9.12.2021.; Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei”, 10. lpp.; rāmis lappuses lejasdaļā.

16

(17)  Skatīt definīciju Komisijas pamatnostādņu par konkurences tiesībām un darba koplīguma slēgšanas sarunām 30. apsvērumā: iii) tas kā nepieciešamu un būtisku elementu ietver personu veiktā darba organizēšanu neatkarīgi no tā, vai šis darbs tiek veikts tiešsaistē vai konkrētā vietā. Platformas, kas neorganizē privātpersonu darbu, bet vienkārši nodrošina līdzekļus, ar kuru palīdzību pašnodarbinātās personas var sasniegt galalietotājus, nav uzskatāmas par digitālajām darba platformām. Piemēram, platforma, kas tikai apkopo un parāda pieejamos pakalpojumu sniedzējus (piemēram, santehniķus) konkrētā teritorijā, tādējādi ļaujot klientiem izmantot viņu pakalpojumus pēc pieprasījuma, netiek uzskatīta par digitālo darba platformu, jo tā neorganizē pakalpojumu sniedzēju darbu.

17

(18)  OV C 429, 11.12.2020., 173. lpp.

18

(19)  OV C 429, 11.12.2020., 173. lpp., 1.8. punkts.

19

(20)  OV C 123, 9.4.2021., 1. lpp., 3.2.8. punkts.

20

(21)  OV C 286, 16.7.2021., 27. lpp.

21

(22)  EESK pētījums (2017. gads).

22

(23)  OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.

23

(24)  Direktīva 98/59/EK; Direktīva 2001/23/EK.

24

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētais pretatzinums ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīts debatēs (Reglamenta 43. panta 2. punkts).

1. GROZĪJUMS

SOC/709 – Darba nosacījumu pakete – platformu darbs

Aizstāt visu atzinuma tekstu ar šādu:

1.   Secinājumi

| 1.1. | Digitālās darba platformas veicina inovatīvus pakalpojumus un jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kā arī rada daudz iespēju klientiem, uzņēmumiem, darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. Digitālās platformas koncepcija aptver plašu darbību, pakalpojumu, uzdevumu un uzņēmējdarbības modeļu klāstu. Tas nozīmē, ka “visiem viens risinājums” var kļūt par šķērsli inovācijai un ieguldījumiem digitālo platformu izveidē un attīstībā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzīst, ka ir jārisina dažas ar digitālo platformu darbu saistītas problēmas, kur tādas pastāv. Tomēr jebkurš regulējums par platformu darbu būtu jāizstrādā tā, lai saglabātu elastīgumu kā kritiski svarīgu motivējošu faktoru, vienlaikus nodrošinot būtiskas garantijas darba ņēmēju pienācīgai aizsardzībai, ņemot vērā arī to, ka platformu darbs daudziem ir papildu nodarbošanās (1). Tāpēc EESK kopumā atbalsta Darba nosacījumu paketē Eiropas Komisijas pielietoto pieeju, proti, izmantot dažādus instrumentus, lai radītu nepieciešamo labvēlīgo vidi, kas ļautu uzlabot digitālo platformu darba apstākļus. Šajā jomā ir vajadzīga arī pienācīga piekļuve sociālajai aizsardzībai un veselības un drošības nosacījumi, pienācīgi īstenojot abus Padomes ieteikumus (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai arī darba attiecību pareiza noteikšana ir viens no svarīgākajiem jautājumiem un iespējami nepareizā klasifikācija jānovērš, šis jautājums skar tikai nelielu daļu platformu darbinieku, kā redzams arī Komisijas datos, kas liecina, ka nepareizas klasifikācijas riskam varētu būt pakļauti 5,5 miljoni platformu darbinieku no 28,8 miljoniem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tomēr EESK uzskata, ka daudzi direktīvas projektā ietvertie jautājumi jau tiek risināti spēkā esošajos vai topošajos ES tiesību aktos, t. i., datu aizsardzība, darba ņēmēju tiesības uz informāciju un apspriešanos u. c. Tas nozīmē, ka ir jāpastiprina un vajadzības gadījumā jāuzlabo pašreizējo tiesību aktu īstenošana. Jauna direktīva, kurā atkārtotas jau atzītas tiesības, tikai rada ES acquis nenoteiktību un sadrumstalotību. Ja īstenošanas procesā ir konstatēta vajadzība pēc precizējumiem, korekcijas jāveic attiecīgajos ES tiesību aktos. Šajā saistībā EESK atgādina ES iestādēm, ka it īpaši tagad Eiropas Savienībai ir vajadzīgs patiesi lietpratīgs regulējums un konkurētspējas pārbaudes, kas ļauj uzņēmumiem ieviest jauninājumus, augt un radīt darbvietas un pievienoto vērtību mūsu sabiedrībai un ekonomikai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai sekmētu juridisko noteiktību un izvairītos no nevajadzīgiem strīdiem, pirmām kārtām būtu jāprecizē spēkā esošie valstu noteikumi un definīcijas par darba ņēmēja statusu, vienlaikus ievērojot noteikumus, kas pieļauj uzņēmēju un citu pašnodarbināto veidu autonomiju. Juridiska ES definīcija par to, kas ir darba ņēmējs un kas ir pašnodarbināts platformas darbinieks, nebūtu nedz piemērota, nedz efektīva, jo tajā nav iespējams ņemt vērā dažādos modeļus dalībvalstīs un tikt līdzi dinamiskajām norisēm darba tirgos. Īpašas definīcijas ieviešana ierobežotai darba ņēmēju grupai digitālajās platformās palielinātu neskaidrību un juridisko nenoteiktību un vājinātu valstu definīcijas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vēl viens neskaidrības avots ir direktīvas centieni aptvert gan darba ņēmējus, gan pašnodarbinātas personas, ieviešot divas atsevišķas definīcijas “personām, kas veic platformu darbu” un “platformu darba ņēmējiem”. Juridisku nenoteiktību un sarežģītību rada arī dažādu kategoriju subjektu, uz kuriem attiecas direktīva, apvienošana un atšķirīgu tiesību un pienākumu noteikšana. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nav pamata izpludināt robežu starp patiesu pašnodarbinātību un nodarbinātību, saskaņā ar LESD 153. pantu radot noteikumus, kas ietekmē uzņēmējus / pašnodarbinātās personas; tas nebūt nav piemērots juridiskais pamats uzņēmumu savstarpējo attiecību regulēšanai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Direktīvas projektā ierosinātā juridiskā prezumpcija paredz, ka jebkuras līgumattiecības, kurās ir izpildīti divi no pieciem kritērijiem, juridiski tiek uzskatītas par darba attiecībām. Vienlaikus liela daļa no 4. panta 2. punktā ierosinātajiem kritērijiem ietver uzņēmumu savstarpējo līgumu (B2B) standarta klauzulas, piemēram, a) (atalgojuma un samaksas griesti) un c) (darba rezultātu kvalitātes pārbaude), d) (darba grafika noteikšana) un e) (iespējas veidot klientu bāzi). Tas nozīmē, ka pat patiesi pašnodarbinātas personas varētu tikt kļūdaini klasificētas kā darba ņēmēji, un, ja tās vēlas turpināt savu darbību, tām būs šī prezumpcija jāatspēko. Pašnodarbinātas personas statusu tādā gadījumā varētu apstiprināt tikai tiesā vai administratīvā procesā, kas visām pusēm, tostarp iestādēm, radītu nevajadzīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Juridiskās prezumpcijas atspēkošanas mehānisma izveide ir mulsinoša un var mazināt juridisko skaidrību, jo līdzīgs mehānisms jau ir iekļauts Direktīvā par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem (3) kā viena no dalībvalstu iespējām. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata, ka pareizais risinājums ir nevis divi no pieciem kritērijiem, bet gan novērtējums, izmantojot darba ņēmēja statusa noteikšanas kritērijus dalībvalstu līmenī, kas atbilst Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos centienus atbalstīt labas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK uzskata, ka atsevišķs noteikumu kopums jautājumos, kas saistīti ar platformu darbu un algoritmisko pārvaldību, nav nedz piemērots, nedz nepieciešams. Spēkā esošie Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) (4) noteikumi un topošais Mākslīgā intelekta akts nodrošinās darba ņēmējiem arī dažādas tiesības attiecībā uz viņu persondatiem, kā arī visaptverošu riska pārvaldības, cilvēka pārraudzības un pārredzamības prasību kopumu ar mērķi mazināt riskus veselībai, drošībai un pamattiesībām. Tādēļ nevajadzētu pieļaut lieku pārklāšanos un dublēšanos. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Ekonomikas un uzņēmējdarbības straujās pārveides procesā digitalizācija ir sākusi pildīt fundamentālu stratēģisko funkciju tiktāl, ka tā ir kļuvusi klātesoša visās darbības nozarēs, aptverot produktu un pakalpojumu vērtības ķēdes visu ciklu un ietverot gan lielus uzņēmumus, gan mazos un mikrouzņēmumus. Sekas, ko darba pasaulē rada gan jauni darba veidi, gan jauni uzņēmējdarbības organizācijas veidi, ir ievērojamas gan to rakstura, gan pārmaiņu ātruma aspektā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitālās darba platformas var efektīvi saskaņot darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu un piedāvā iespējas nodrošināt iztiku vai gūt papildu ienākumus. Patērētājiem tas nozīmē labāku piekļuvi ražojumiem un pakalpojumiem, kuri savādāk būtu grūti sasniedzami, kā arī piekļuvi jaunam un daudzveidīgākam pakalpojumu piedāvājumam (5). Tomēr digitālo platformu darbs, kas ir attīstības procesā esošu darba veidu neatņemama daļa, līdztekus iespējām rada iespējamas problēmas, kurām var būt vajadzīgi pielāgoti risinājumi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Platformu darbinieku statuss darba tirgū ir svarīgs jautājums, kuram dalībvalstis ir pievērsušās un kuru tās risinājušas savā valsts judikatūrā. Šādas norises rezultātā ir radusies virkne atšķirīgu noteikumu un pieņemti spriedumi, kuru pamatā ir atšķirīgas valstu koncepcijas, modeļi un definīcijas, kas vienkārši atspoguļo attiecīgo valstu darba tirgus sistēmas un atbilst to praksei. Būtu jāprecizē spēkā esošie valstu noteikumi un definīcijas par darba ņēmēja statusu, vienlaikus ievērojot noteikumus, kas pieļauj uzņēmēju un citu pašnodarbināto veidu autonomiju. Šajā saistībā varētu veicināt arī rīcību Eiropas līmenī, piemēram, informācijas apmaiņu, izglītību un apmācību, kā arī iestāžu sadarbību. Svarīga loma ir arī gan sociālajiem partneriem, gan arī pašām platformām. Tiesisko regulējumu varētu pielāgot atbilstīgajā līmenī, neapdraudot labi funkcionējošu valstu praksi un tiesību aktus. Attiecīgā gadījumā jāuzlabo platformu darbinieku aizsardzība. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vispārīgas piezīmes par ierosināto direktīvu

| 3.1. | Eiropas Komisija 9. decembrī nāca klajā ar pasākumu kopumu (6), kura mērķis ir uzlabot darba nosacījumus platformu darbā un atbalstīt digitālo darba platformu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropas Savienībā. SOC specializētās nodaļas atzinums SOC/709, kas pieņemts 2022. gada 7. martā , attiecas tikai uz priekšlikumu direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā. Tāpēc arī šajā pretatzinumā galvenā uzmanība pievērsta minētajam priekšlikumam. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzīst, ka nesenās norises darba platformu ekonomikā ir radījušas jaunus izaicinājumus tiem, strādā, izmantojot šīs platformas. Kā norāda Komisija, tas var būt gan līgumattiecību pārredzamības un prognozējamības trūkums, gan ar veselību un drošību saistītas problēmas, nodarbinātības statusa nepareiza klasifikācija un nepietiekama piekļuve sociālajai aizsardzībai (7), kā arī platformu darba algoritmiskās pārvaldības problēmas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr ierosinātā direktīva nav pareizais instruments šādu problēmu risināšanai. Turklāt šķiet, ka priekšlikumā galvenā uzmanība skaidri koncentrējas uz piegādātāju, kurjeru un zemāk kvalificētu pakalpojumu sniedzēju uz vietas darbību vispārīgi, neņemot vērā faktu, ka platformu darba daudzveidība ir daudz lielāka. Ierosinātais regulējums nemaz nav piemērots personām, kas, izmantojot platformas, strādā tiešsaistes darbu. Turklāt netiek ņemta vērā ES tiesību aktu iespējamā ietekme uz tām tiešsaistes platformām, kas savus pakalpojumus var sniegt no valstīm ārpus ES (8). Būtu vismaz jāizvērtē iespēja, ka šādas darbības vairs netiek piedāvātas vai tiek pārvietotas uz valstīm ārpus ES (piemēram, uz Apvienoto Karalisti). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Problēmas būtu jārisina, galvenokārt izmantojot spēkā jau esošos noteikumus un praksi un attiecīgā gadījumā uzlabojot to īstenošanu. Turklāt ir liels potenciāls pasākumiem, kurus platformas var veikt pašas kopā ar vietējiem partneriem, kā arī ar sociālajiem partneriem. Komisijai būtu jāatbalsta šādi pasākumi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Juridiska ES definīcija, kas ir darba ņēmējs un kas – pašnodarbināts platformas darbinieks, nebūtu nedz piemērota, nedz efektīva, jo tajā nebūtu iespējams ņemt vērā dažādos modeļus dalībvalstīs un tikt līdzi dinamiskajām norisēm darba tirgos. Šāda īpaša definīcija ierobežotai darba ņēmēju grupai tikai palielinātu neskaidrību un tiesisko nenoteiktību un vājinātu valstu definīcijas. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Īpašas piezīmes par ierosināto direktīvu

4.1.   Darbības joma un definīcijas

| 4.1.1. | Nepārprotams ir risks, ka direktīvas darbības joma un definīcijas aptvers daudz plašāku digitālo platformu darbību klāstu, nekā iecerēts. Šķiet, ka tās galvenais mērķis ir mazkvalificēta darbība, taču ar ierosinātajām definīcijām un kritērijiem tiks aptverti visi platformu darba veidi, pat ja to veic patiesi pašnodarbinātas personas. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Nodarbinātības statusa pareiza noteikšana un juridiskā prezumpcija

| 4.2.1. | EESK piekrīt viedoklim, ka dalībvalstīm vajadzētu būt mehānismiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu “personu, kas veic platformu darbu, nodarbinātības statusa pareizu noteikšanu (..)”. Tomēr EESK pauž nopietnas šaubas par ierosināto regulējumu attiecībā uz darba attiecību juridisko prezumpciju, ja būtu izpildīti divi no pieciem direktīvā minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK norāda, ka kritēriji – īpaši tie, kas minēti apakšpunktos a) (atalgojuma un samaksas griesti) un c) (rezultātu kvalitātes pārbaude), d) (darba grafika noteikšana) un e) (iespējas veidot klientu bāzi) – regulāri tiek izmantoti uzņēmumu savstarpējos (B2B) līgumos un radītu situāciju, ka uz patiesi pašnodarbinātajiem tiktu attiecināta nodarbinātības prezumpcija un tāpēc viņi būtu spiesti kļūt par darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Šāda pieeja ir pretrunā darba attiecību kritēriju vispārējas novērtēšanas praksei, ko dalībvalstīs piemēro tiesu praksē. Turklāt, kā minēts iepriekš, platformu darbinieki pēc noklusējuma tiktu klasificēti kā darba ņēmēji, un tas liegtu indivīdam iespēju izvēlēties kļūt par pašnodarbināto. Neviens nedrīkstētu būt ieinteresēts kavēt uzņēmējdarbību. Tā kā vairums platformu darbinieku uzskata sevi par pašnodarbinātiem un vēlas, lai viņus par tādiem uzskatītu, šāda pieeja būtu pretrunā pamattiesībām un pamatbrīvībām, piemēram, tiesībām izvēlēties profesiju un tiesībām strādāt, un pretrunā darījumdarbības brīvībai. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Valstu darba tirgus sistēmas, darba tiesību tradīcijas un tiesu prakse, kā arī dažādas definīcijas, piemēram, darba tiesībās, nodokļu un sociālā nodrošinājuma sistēmās, ir atšķirīgas, un tādēļ pastāv risks, ka pieci ierosinātajā direktīvā minētie kritēriji pienācīgi neatspoguļo dažādu situāciju sarežģītību. Tā vietā, lai piemērotu divus no pieciem kritērijiem, EESK iesaka dot priekšroku vispārējai to kritēriju novērtēšanai, pēc kuriem nosaka darba ņēmēja statusu, kā vispārēji piemērojamai pieejai dalībvalstīs un EKT judikatūrā. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Iespēja atspēkot juridisko prezumpciju

| 4.3.1. | EESK uzskata, ka iespēja atspēkot juridisko prezumpciju ir instruments, kas tikai radītu vēl vairāk problēmu, nevis palīdzētu atrisināt sarežģītas juridiskās situācijas. Šā mehānisma izveide ir mulsinoša, jo līdzīgs mehānisms jau ir iekļauts Direktīvā par pārredzamiem un paredzamiem darba nosacījumiem kā viena no dalībvalstu iespējām. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Ar iespēju atspēkot juridisko prezumpciju nepietiek, lai nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp atspēkošanas tiesas procesa pusēm, jo, ņemot vērā platformai noteikto pierādīšanas pienākumu, praksē būtu grūti apstrīdēt piecos kritērijos definēto juridisko prezumpciju. Tā kā nacionālās definīcijas ir atšķirīgas, pieci minētie kritēriji un to piemērojamība, visticamāk, dalībvalstīs tiks interpretēta atšķirīgi, tādējādi viscaur Eiropā radot vēl lielāku judikatūras sadrumstalotību. Šī tiesvedība var notikt gan tādās tiesās, kuru kompetencē ir darba tiesības, gan administratīvajās tiesās, kas nodarbojas ar nodokļu un sociālā nodrošinājuma jautājumiem, un tāpēc juridiskā skaidrība varētu nevis pieaugt, bet gan samazināties. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Algoritmiskā pārvaldība

| 4.4.1. | EESK atbalsta Komisijas mērķi pievienot informāciju un uzlabot pārredzamību, kas saistīta ar algoritmu izmantošanu platformu darbā. EESK tomēr uzskata, ka atsevišķs noteikumu kopums attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar platformu darbu, nav nedz piemērots, nedz vajadzīgs. Spēkā esošie Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) noteikumi (9) un topošais Mākslīgā intelekta akts (10) nodrošinās darba ņēmējiem arī dažādas tiesības attiecībā uz viņu personas datiem, kā arī visaptverošu riska pārvaldības, cilvēka pārraudzības un pārredzamības prasību kopumu ar mērķi mazināt riskus veselībai, drošībai un pamattiesībām. Tāpēc nevajadzētu pieļaut lieku pārklāšanos un dublēšanos. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Runājot par platformu sniegtās informācijas formu un saturu, jānorāda: būtu jānodrošina, ka platformām ir nepieciešamā rīcības brīvība izraudzīties tehniskos līdzekļus informācijas sniegšanai. Tas pats attiecas uz riska novērtēšanas metodēm un cilvēka veiktu svarīgu lēmumu pārskatīšanu. Turklāt būtu jāgādā, lai informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz algoritmiem neattiektos ne uz kādiem komercnoslēpumiem vai konfidenciālu informāciju. EESK arī uzsver, ka jāļauj paredzēt MVU pielāgotus riska mazināšanas pasākumus attiecībā uz administratīvajām procedūrām, kas vajadzīgas algoritmiskajai pārvaldībai (11). Proti, tie ir ilgāki termiņi pieprasījumiem pārskatīt algoritmiskos lēmumus un attiecīgās informācijas atjaunināšanas biežuma samazināšana. |
| --- | --- |

4.4.2.

4.5.   Kolektīvās tiesības

| 4.5.1. | Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt platformu darbinieku vai viņu pārstāvju informēšanu un uzklausīšanu par tiem lēmumiem, kuri varētu izraisīt būtiskas pārmaiņas direktīvas 6. panta 1. punktā minēto automatizēto uzraudzības un lēmumu pieņemšanas sistēmu izmantojumā. Tāpēc priekšlikumā norādīts uz Direktīvu 2002/14/ (12). Tā kā minētā norāde ļauj piemērot pašreizējos informēšanas un uzklausīšanas mehānismus, kas noteikti valstu līmenī, un arī veicināt sociālo dialogu, neveidojot jaunus vai dublējošus mehānismus, šāds risinājums ir atbalstāms. Tomēr digitālās darba platformas pienākums segt eksperta izdevumus (9. panta 3. punkts) nav saderīgs ar vispārējiem informēšanas un uzklausīšanas noteikumiem, kuru pamatā ir Direktīva 2002/14/EK. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

| 4.6.1. | EESK uzsver, ka jāprecizē nošķīrums starp “darba ņēmējiem” un “personām, kas veic platformu darbu”, it īpaši saistībā ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un direktīvas izpildi. 18. pantā attiecībā uz abām kategorijām ir ietverti līdzīgi noteikumi par aizsardzību pret atlaišanu no darba, un tas var radīt neskaidrību un juridiskās noteiktības trūkumu, jo tiesiskās aizsardzības līdzekļi dalībvalstu darba tiesībās un līgumtiesībās ir balstīti uz atšķirīgiem tiesību aktu kopumiem un tādējādi nav līdzīgi. Tāpat 17. pants (Aizsardzība pret nelabvēlīgu attieksmi vai sekām) var izraisīt nevēlamas sekas un problēmas dalībvalstu tiesu sistēmās, ja pret atšķirīgām līgumattiecībām ir jāattiecas atbilstīgi vienādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.6.1.

4.7.   Aizsardzības noteikumu stingrības nemazināšana un labvēlīgāki noteikumi

| 4.7.1. | EESK uzsver, ka tādā jomā kā taisnīgu darba apstākļu veicināšana digitālo platformu darbā liela nozīme ir sociālajam dialogam un koplīgumiem atbilstīgos līmeņos un sociālo partneru darbības jomas, pilnvaru un autonomijas ietvaros katrā dalībvalstī. Tāpēc EESK pauž šaubas par to, vai koplīgumu darbības joma būtu jāaprobežo tikai ar līgumiem, kas ir labvēlīgāki platformu darba ņēmējiem (20. pants). Šis ierobežojums iejaucas sociālo partneru autonomijā. |
| --- | --- |

4.7.1.

Pamatojums

Šajā tekstā formulēts grozījums, kura mērķis ir izklāstīt viedokli, kas kopumā atšķiras no specializētās nodaļas sniegtajā atzinumā minētā, un tāpēc tas ir jākvalificē kā pretatzinums. Tajā ir iztirzāti iemesli, kāpēc Komisijas priekšlikums nav pareizais instruments, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar digitālo platformu darbu, un kāpēc tas pienācīgi neatspoguļo dažādo situāciju sarežģītību strauji mainīgajā platformu pasaulē. Turklāt pretatzinuma mērķis ir norādīt uz lielākajiem direktīvas projekta trūkumiem un problēmām, it īpaši saistībā ar darba ņēmēja statusa juridisko prezumpciju un algoritmisko pārvaldību.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 149 |
| --- | --- |
| Pret: | 80 |
| Atturas: | 17 |

Par:

149

Pret:

80

Atturas:

17

---

(1)  Runājot par attīstības ātrumu, jānorāda: COLLEEM I un II apsekojumos savāktie dati liecina, ka platformu darba fenomens Eiropā lēnām, bet stabili pieaug. Otrkārt, tikai nelielai daļai – aptuveni 1,4 % – darbspējīgā vecuma iedzīvotāju platformu darbs ir galvenais nodarbinātības veids. Turklāt saskaņā ar Komisijas ietekmes novērtējuma ziņojumā minēto pētījumu nodarbinātības statusa nepareizas klasifikācijas riskam varētu būt pakļauti aptuveni 5,5 miljoni no 28,8 miljoniem platformu darbinieku. Sk. Kopīgā pētniecības centra publikāciju repozitorijs – Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (europa.eu) (Platformu darbinieki Eiropā. COLLEEM apsekojuma dati) un Kopīgā pētniecības centra publikāciju repozitorijs – New evidence on platform workers in Europe (europa.eu) (Jauni fakti par platformu darbiniekiem Eiropā); skatīt KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTU “IETEKMES NOVĒRTĒJUMA ZIŅOJUMS”. Piegādes platformu (Delivery Platforms) pasūtītā pētījumā lielākā daļa Eiropas kurjeru (72 %) norāda, ka platformu darbs ir papildu nodarbošanās; no tiem 34 % veic piegādes darbu studiju laikā un vēl viena trešdaļa (34 %) apgalvo, ka viņi piekļūst platformu darbam, lai papildinātu ienākumus no cita pilnas vai nepilnas slodzes darba. Divām trešdaļām respondentu (67 %) elastība ir galvenais iemesls kurjera darbam. Tas ļauj viņiem piegādes darbu apvienot ar citu darbu, studijām vai rūpēm par ģimenes locekļiem, un tas ir veids, kā papildināt citus ienākumus. Elastīgums ir arī aspekts, kas kurjera darbā šķiet pats pievilcīgākais (to minējuši 58 %).

(2)  Padomes Ieteikums par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai un Padomes ieteikums par pašnodarbinātu personu darba aizsardzības uzlabošanu.

(3)  Direktīva par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem.

(4)  Regula (ES) 2016/679 un COM/2021/206 final.

(5)  COM/2021/762 final, Paskaidrojuma raksts, 1. lpp.

(6)  Tajā ietilpst: 1) priekšlikums direktīvai par darba nosacījumu uzlabošanu platformu darbā; 2) projekts pamatnostādnēm par ES konkurences tiesību piemērošanu koplīgumiem, kuros paredzēti individuālo pašnodarbināto personu darba nosacījumi; 3) aicinājumi valstu iestādēm, sociālajiem partneriem un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām pieņemt jaunus pasākumus, kā izklāstīts tālāk, lai panāktu labākus darba apstākļus tiem, kas strādā digitālajās darba platformās (Paziņojums “Labāki darba apstākļi spēcīgākas sociālās Eiropas izveidei. Digitalizācijas sniegto iespēju pilnīga izmantošana darba nākotnei”).

(7)  Turpat (paziņojums), 2. lpp.

(8)  Saskaņā ar Komisijas pētījumu, pat ja visi ar platformu starpniecību sniegtie ārštata pakalpojumi visās 27 ES dalībvalstīs tiktu pārtraukti, šie uzņēmumi joprojām varētu paļauties uz ārštata darbiniekiem citās pasaules daļās. Sk. Komisijas pētījumu, kas veikts, lai atbalstītu ietekmes novērtējumu par darba apstākļu uzlabošanu platformu darbā.

(9)  Regula (ES) 2016/679.

(10)  COM/2021/206 final.

(11)  COM/2021/762 final, Paskaidrojuma raksts, 13. lpp.

(12)  Direktīva 2002/14/EK.

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/109

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas universitāšu stratēģiju”

(COM(2022) 16 final)

un “Priekšlikums Padomes ieteikumam veidot tiltus efektīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā”

(COM(2022) 17 final)

(2022/C 290/17)

| Ziņotāja: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 1.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 190/0/2 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 1.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

190/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzsver, cik nozīmīgs attiecībā uz iniciatīvu ir Eiropas Komisijas paziņojums: “Universitātēs ir jāvalda brīvībai – vārda, domu, mācīšanās, un pētniecības brīvībai, kā arī akadēmiskajai brīvībai plašā nozīmē. Akadēmiskā brīvība nav atraujama ne no institucionālās autonomijas, ne no studentu un mācībspēku līdzdalības augstākās izglītības pārvaldībā.” (1) Komiteja aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un augstākās izglītības iestādes (AII) to uzskatīt par vienu no īstenošanas pamatprincipiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK ir gandarīta, ka iniciatīva mudina dalībvalstis un AII pastiprināt starptautisko sadarbību, lai uzlabotu studentu prasmes un kompetenci saistībā ar darba tirgus un ekonomikas divējādo pārkārtošanos, aizstāvētu ES vērtības, identitāti un demokrātiju un padarītu Eiropas sabiedrību un ekonomiku noturīgāku. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK norāda (2), ka augstākās izglītības iestādēm ir būtiska loma, uzlabojot zaļo prasmju apguvi, atbildību par vidi un ilgtspējīgu attīstību – aspektiem, kas būtu transversāli jāiekļauj izglītības apguves rezultātos. Tā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iecerētos pasākumus, ar ko palīdzēt dalībvalstīm un AII izstrādāt valsts un iestāžu pieeju ilgtspējai un izpratnei par klimatu un vidi. EESK norāda, ka tas ir svarīgi gan studentiem, kuri apgūst pilnu studiju programmas, gan tiem, kuri izmanto AII mūžizglītības programmas, ne tikai mikrodiplomu jomā (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aicina dalībvalstis un AII, izstrādājot digitalizācijas stratēģijas, uzlabot augstākās izglītības un pētniecības kvalitāti, taisnīgumu, vienlīdzību un sociālo iekļaušanu, veicināt visu studentu vienlīdzīgu piekļuvi digitālajiem materiāliem, atbalstīt digitālo tehnoloģiju drošu izmantošanu, vienlaikus vienmēr par prioritāti izvirzot mācīšanas klātienē sociālo mijiedarbību, un respektēt akadēmisko aprindu intelektuālā īpašuma tiesības. EESK aicina Eiropas Komisiju iesaistīt studentus un akadēmisko aprindu pārstāvjus digitālo prasmju izglītības un apmācības programmu izstrādē programmas “Digitālā Eiropa” ietvaros. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, cik būtiska ir līdzsvarota partnerība starp AII un uzņēmumiem, lai apmierinātu studentu, sabiedrības un darba tirgus vajadzības pēc prasmēm, kā arī lai nodrošinātu un paplašinātu studentu piekļuvi kvalitatīvai un apmaksātai mācekļa praksei un stažēšanās iespējām uzņēmumos un iestādēs. Tā aicina dalībvalstis un AII nodrošināt akadēmisko brīvību un iestāžu autonomiju, it īpaši attiecībā uz sadarbību ar neakadēmiskajiem dalībniekiem mācību programmu izstrādes, prasmju un akadēmiskā personāla prasību jomā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atgādina, ka Eiropas Komisijai un ikvienai dalībvalstij ir jāaizsargā akadēmiskā brīvība un institucionālā autonomija kā Romas komunikē nostiprinātās pamatvērtības. EESK atzinīgi vērtē tādu Eiropas universitāšu alianšu (UA) iniciatīvu kā Erasmus+ projekti, kas ietver AII veiktus brīvprātīgus un augšupējus pasākumus, un tie ir svarīgi ciešākai sadarbībai demokrātiskā vadībā. EESK pauž bažas par to, ka pamatvērtības ir apdraudētas, kad Eiropas Komisija un Padome institucionalizē UA projektus, un aicina dalībvalstis noteikt tiesisku statusu alianšu kopīgajiem Eiropas grādiem, kā arī ārējo kvalitātes nodrošināšanu un akreditāciju alianšu kopīgajiem starptautiskajiem izglītības pasākumiem un programmām. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK norāda uz daudzveidības būtisko vērtību, kas piemīt AII, kuras var atbalstīt dažādu veidu kultūras, izglītības, sociālās un ekonomiskās vajadzības. EESK aicina atzīt AII līdzvērtīgumu gan universitāšu aliansēs, gan ārpus tām un ievērot zināšanu brīvības principu. EESK atzinīgi vērtē akadēmisko pamatvērtību aizsardzības pamatprincipu noteikšanu, pamatojoties uz Romas komunikē un iesaistot attiecīgos sociālos partnerus un ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pauž nožēlu, ka, neraugoties uz pieaugošajām vajadzībām pandēmijas laikā, AII finansējums ir nepietiekams (4), un aicina dalībvalstis palielināt tām paredzēto publisko finansējumu. Tā ir nobažījusies par pieaugošo AII privatizāciju un privātiem ieguldījumiem augstākajā izglītībā un pētniecībā, kas varētu apdraudēt akadēmisko brīvību un iestāžu autonomiju. Tā arī norāda, ka, saglabājot finansiālo atbalstu UA, tiks nodrošināts ilgtspējīgs valsts publiskais finansējums visām AII. EESK aicina dalībvalstis izmantot Eiropas pusgadu un ES fondus, tostarp ANM, ESF+, Erasmus+ un “Apvārsnis Eiropa”, lai palīdzētu AII sasniegt savus mērķus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK aicina Eiropas Komisiju, izmantojot Eiropas pusgada un ANM vadošos politiskos instrumentus uzraudzīt ES, valstu un iestāžu līmeņa ieguldījumus augstākajā izglītībā. Tā arī aicina Komisiju ierobežot Eiropas augstākās izglītības nozares rezultātu pārskata izmantošanu un ekspertu grupas par kvalitatīviem ieguldījumiem izglītībā un apmācībā konstatējumus, nosakot, ka tiem ir atbalsta funkcija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK pauž bažas par Eiropas augstākās izglītības nozares rezultātu pārskata mērķiem un pārvaldību, kurā ik gadu tiek izvērtēti panākumi, kas gūti visā ES virzībā uz iniciatīvas galvenajām prioritātēm: iekļaušanu, vērtībām, kvalitāti un atbilstību, mobilitāti, zaļajām un digitālajām prasmēm, nodarbināmību, starptautisko sadarbību, tehnoloģiju nodošanu un zināšanu vērtības atzīšanu. EESK aicina Eiropas Komisiju precizēt minētā instrumenta lomu dalībvalstu progresa uzraudzībā un minētā uzraudzības instrumenta pārvaldību saistībā ar Eiropas pusgada procesu, kā arī precizēt, vai šis instruments tiks izmantots arī, lai uzraudzītu valstu ieguldījumus augstākajā izglītībā. EESK aicina saglabāt dalībvalstu, izglītības jomas sociālo partneru un attiecīgo ieinteresēto personu lomu šajā procesā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Augstākās izglītības nozares novērošanas centra izveidi nolūkā apvienot labākos pašreizējos ES datu rīkus un spējas. EESK aicina Eiropas Komisiju saglabāt dalībvalstu, izglītības jomas sociālo partneru un attiecīgo ieinteresēto personu lomu šajā procesā. Sociālajiem partneriem ir nozīmīga funkcija pārejā no izglītības uz darba dzīvi, studentu interešu pārstāvībā darba tirgū un jauniešu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, skaita samazināšanā. Gan ES, gan dalībvalstu līmenī būtu jāpieliek lielākas pūles, lai sekotu līdzi studentu pārejai no izglītības uz darba dzīvi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis aktīvi iesaistīt izglītības jomas sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas Komisijas iniciatīvu un pasākumu turpmākajā izstrādē šīs stratēģijas ietvaros un tās īstenošanā dalībvalstu līmenī. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka studenti apgūst prasmes, kas vajadzīgas, lai kļūtu par demokrātijas pilsoņiem un piekļūtu kvalitatīvām darbvietām divējādās pārkārtošanās laikā. Demokrātiska pārvaldība un efektīvs sociālais dialogs ir būtiski, lai uzlabotu studentu labbūtību, akadēmisko brīvību, personāla pastāvīgo statusu un darba apstākļus, kā arī iestāžu autonomiju. EESK aicina Eiropas Komisiju iesaistīt izglītības jomas sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas Eiropas kritēriju izstrādē Eiropas grāda marķējuma piešķiršanai. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK aicina dalībvalstis un AII efektīvāk iesaistīt studējošos, akadēmisko aprindu pārstāvjus un pētniekus augstākās izglītības politikas pārvaldībā un institucionālās un starpvalstu sadarbības struktūrās, nodrošinot efektīvu, sadarbīgu vadību, koleģiālu pārvaldību un sociālo dialogu. Ar to būtu jācenšas nodrošināt kvalitatīvu un iekļaujošu augstāko izglītību un pētniecību, studentu, personāla un pētnieku efektīvu mobilitāti un studentu, akadēmiskā personāla, pētnieku un profesionālā personāla visaptverošu daudzveidību (tostarp dzimumu līdztiesību). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK aicina Eiropas Komisiju, izstrādājot Eiropas sistēmu pievilcīgai un ilgtspējīgai karjerai augstākajā izglītībā, nodrošināt sociālo dialogu ar akadēmiskajām arodbiedrībām, lai uzlabotu akadēmiķu darba apstākļus, labbūtību un statusu un atbalstītu akadēmisko karjeru akadēmiskajās aprindās un ārpus tām. Pastāvīgi būtu jākoncentrējas uz studentu līdzdalības palielināšanu lēmumu pieņemšanas procesā un studentu organizāciju darbības spēju uzlabošanu. Šim nolūkam varētu piešķirt ESF+ līdzekļus. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek veicināta dažādas izcelsmes personāla un studentu izvēle, kas ietver Eiropas daudzveidības un iekļaušanas sistēmas izveidi (tostarp dzimumu nevienlīdzības jomā), sniegts atbalsts riska grupas pētniekiem, nosakot pamatprincipus universitātēm, lai veicinātu viņu iekļaušanu, un izstrādātas valstu un iestāžu integrācijas stratēģijas, īpašu uzmanību pievēršot bēgļiem un patvēruma meklētājiem. EESK aicina, izmantojot akadēmiskās atzīšanas centru tīklu, pārredzami un taisnīgi atzīt trešo valstu kvalifikācijas, tostarp bēgļu kvalifikācijas. EESK aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un AII izstrādāt šādas stratēģijas kopā ar studentiem un personālu, it īpaši ar tiem, kas stratēģiju izstrādē var izmantot paši savu pieredzi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas studenta kartes iniciatīvas turpmāku attīstību, lai samazinātu administratīvo slogu, kas saistīts ar studentu un darbinieku mobilitātes un apmaiņas pārvaldību, un vienlaikus uzsver datu drošības un aizsardzības nodrošināšanas nozīmi. Lai nodrošinātu pienācīgu mobilitāti ES līmenī, ir obligāti jāsamazina birokrātija un jāatvieglo kredītpunktu pārnese starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK atzinīgi vērtē ierosmi paplašināt studentu un personāla mobilitāti uz trešām valstīm un norāda, cik svarīga ir mobilitāte klātienē un veselības aprūpes un drošības nodrošināšana. Tā atzinīgi vērtē jauno Erasmus Augstākās izglītības hartu un jauno Erasmus Studentu hartu; tās integrē akadēmisko brīvību un integritāti un veicina akadēmiskās debates un paraugprakses apmaiņu par vērtībām un demokrātiju kā daļu no Erasmus+ Žana Monē vārdā nosauktajiem augstākās izglītības pasākumiem, tostarp trešās valstīs. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Pēc tam, kad ES Izglītības padome bija pieņēmusi Padomes secinājumus par iniciatīvu“Eiropas universitātes” – veidot tiltu starp augstāko izglītību, pētniecību, inovāciju un sabiedrību: pavērt ceļu jaunai dimensijai Eiropas augstākajā izglītībā, Eiropas Komisija publicēja divus dokumentus. Komisijas paziņojumā par Eiropas universitāšu stratēģiju ir iekļauti pasākumi, kas Eiropas Komisijai jāveic laikposmā no 2022. līdz 2024. gadam augstākās izglītības un pētniecības jomā, savukārt priekšlikumā Padomes ieteikumam par tiltu veidošanu efektīvai Eiropas sadarbībai augstākās izglītības jomā, kas jāpieņem Izglītības ministru padomes sanāksmē 2022. gada 4.–5. aprīlī, ir iekļauti konkrēti ieteikumi dalībvalstīm. Ar minētajām iniciatīvām plānots sasniegt jauno ES mērķi, proti, līdz 2030. gadam vismaz 45 % 25–34 gadus vecu cilvēku iegūst augstāko izglītību (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ar šo iniciatīvu Komisija plāno palielināt pašreizējās 41 Eiropas universitāšu alianses skaitu līdz 60, lai līdz 2024. gada vidum tajās būtu iestājušās vairāk nekā 500 universitāšu. Paredzamais Erasmus+ budžets 2021.–2027. gadam būs 1,1 miljards euro, un tiks īstenotas vairākas atbalsta iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ieteikumos dalībvalstīm aicināts dot iespēju AII izstrādāt un īstenot novatoriskus kopīgus starptautiskus izglītības pasākumus (Eiropas Savienībā un ārpus tās), līdz 2024. gadam izveidot Eiropas universitāšu alianšu juridisko statusu, līdz 2024. gadam atvieglot kopīga Eiropas grāda piešķiršanu valsts līmenī, tostarp saikni ar valstu kvalifikāciju ietvarstruktūrām, atbalstīt studentu un personāla lielāku mobilitāti (tostarp tiešsaistē), nodrošināt ilgtspējīgu finansiālu atbalstu Eiropas universitāšu aliansēm un veicināt un aizsargāt akadēmisko brīvību un iestāžu autonomiju. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK norāda (6), ka “[i]r svarīgi meklēt vairāk kopīgā starp Eiropas augstākās izglītības telpu (EHEA) un Eiropas pētniecības telpu, lai uzlabotu augstākās izglītības un pētniecības kvalitāti un iekļautību attiecībā uz visiem studentiem neatkarīgi no viņu vecuma vai sociāli ekonomiskā stāvokļa. Eiropas universitāšu iniciatīvas īpašā uzmanības centrā jābūt studiju kvalitātes un atzīšanas uzlabošanai starp universitātēm. Lai gan augstākā izglītība ir katras valsts kompetence, šķiet, ka Komisijas priekšlikumi par Eiropas grādu, Eiropas universitātes statūtiem un Eiropas atzīšanas un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ir virzība uz augstākās izglītības studiju sinhronizāciju. Tādēļ EESK aicina turpināt apspriest šo iniciatīvu un turpmāko politikas pasākumu idejas ar valdībām, attiecīgajiem sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām”. EESK ir gandarīta, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas varēja paust savu viedokli par šo iniciatīvu, izmantojot sabiedrisko apspriešanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Akadēmiskā brīvība un iestāžu autonomija arvien biežāk tiek apdraudēta dažās valstīs, kas parakstījušas Boloņas procesu (7). Romas komunikē, ko Boloņas procesa 2020. gada ministru konferencē pieņēma 49 Eiropas augstākās izglītības telpas ministrijas, ir atkārtoti apstiprināta ministru apņemšanās “veicināt un aizsargāt mūsu kopīgās pamatvērtības visā EAIT, pastiprinot politisko dialogu un sadarbību, kas ir nepieciešams pamats kvalitatīvam mācīšanās procesam, mācīšanai un pētniecībai, kā arī demokrātiskai sabiedrībai”. Tās arī apņēmās “uzturēt institucionālo autonomiju, akadēmisko brīvību un integritāti, studentu un personāla līdzdalību augstākās izglītības pārvaldībā, kā arī sabiedrības atbildību par augstāko izglītību un tās saglabāšanu”. Romas komunikē I pielikumā akadēmiskā brīvība definēta kā “kvalitatīvas mācīšanās, mācīšanas un pētniecības augstākajā izglītībā, kā arī demokrātijas neatņemams aspekts”, kas balstīts iestāžu autonomijā, un uzsvērts, ka “sabiedrība nevar būt patiesi demokrātiska, ja netiek atzīta akadēmiskā brīvība un iestāžu autonomija”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Covid-19 pandēmijai ir bijusi nepieredzēta ietekme uz mācīšanas un pētniecības metodēm, universitāšu darbību (attiecībā uz universitāšu slēgšanu un pāreju uz mācībām tiešsaistē) un universitāšu pārvaldību. Pandēmija ir arī parādījusi, cik svarīga ir universitāšu iesaistīšanās sabiedrības dzīvē. Aptuveni puse no visiem studentiem uzskatīja, ka līdz ar tiešsaistes izglītību viņu akadēmiskais sniegums pasliktinājās, un kopš pārejas uz mācībām tiešsaistē viņiem ir bijusi lielāka slodze. Piekļuve digitālajām prasmēm, tiešsaistes saziņas rīkiem un internetam joprojām ir problēma daudziem sociālekonomiski nelabvēlīgākā situācijā esošiem studentiem. Ietekme bija arī uz skolēnu psiholoģisko un emocionālo pašsajūtu (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Covid-19 krīze ir pasliktinājusi akadēmiskā personāla darba apstākļus, tostarp ievērojami palielinājusi slodzi tiešsaistes un jaukto mācību dēļ, kā arī izraisījusi uz noteiktu laiku nodarbināto un pagaidu darbinieku atlaišanu. Šīs norises ir nesamērīgi ietekmējušas konkrētas darbinieku grupas, piemēram, sievietes un etniskās minoritātes. Pandēmija ir arī negatīvi ietekmējusi personāla garīgo veselību un labbūtību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Akadēmiskajam personālam ir būtiska loma kvalitatīvas izglītības un pētniecības nodrošināšanā universitātēs. Pat pirms pandēmijas akadēmisko aprindu pārstāvji visā Eiropā saskārās ar darba drošības samazināšanos budžeta ierobežojumu, mazāku nodarbinātības iespēju, pieaugoša pagaidu, nepilna laika vai noteikta termiņa amatos strādājošo skaita un pieaugoša ārēji finansētu amatu skaita dēļ. Pienācīgiem darba apstākļiem un algām ir izšķiroši būtiska nozīme, lai personāls varētu efektīvi sagatavot savus studentus divējādās pārkārtošanās procesam sabiedrībā un ekonomikā. Akadēmiķi, kas ir noslēguši līgumus uz noteiktu laiku, ir nestabilas nodarbinātības situācijā, kas viņiem rada grūtības īstenot augstas kvalitātes mācīšanu un pētniecību (9). Covid-19 pandēmija ir pasliktinājusi pēcdoktorantūras pētnieku karjeras izredzes un negatīvi ietekmē viņu labbūtību. Nestabili apstākļi un pandēmijas negatīvā ietekme šajā ziņā biežāk skar gados jaunākus pētniekus, kā arī pētnieces (10). Par prioritāti būtu jānosaka pabalstu palielināšana doktorantiem un brīva piekļuve literatūrai un dalībai starptautiskās konferencēs. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lai samazinātu prasmju trūkumu un nodrošinātu, ka AII studenti var piekļūt darba tirgum, būtiska ir efektīva partnerība starp AII un uzņēmumiem, kā arī studentu piekļuve kvalitatīvai un apmaksātai mācekļa praksei un stažēšanās iespējām uzņēmumos. EESK norāda, ka “[u]zņēmumu un augstākās izglītības iestāžu partnerībai jābūt izdevīgai abām pusēm, bez ārēja spiediena, un tai jābūt līdzsvarotai, lai nodrošinātu, ka uzņēmums pats veic pētniecisko un inovāciju darbu un pats īsteno valsts augstākās izglītības un pētniecības mērķus” (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Atvieglojot piekļuvi augstākajai izglītībai, jāņem vērā, ka universitāšu mācību maksa ir pakļauta spiedienam enerģijas cenu un tādu papildu izmaksu dēļ, kas saistītas ar izglītības procesu (izmitināšana, piekļuve literatūrai utt.). Papildu izmaksas varētu subsidēt no ES fondiem, samazinot risku saistībā ar aizdevumiem un citām finanšu metodēm, ko izmanto universitāšu studiju finansēšanai. Jānodrošina sinerģija starp tehnoloģiskā progresa dinamiku un izglītības procesā izmantotajām iekārtām, standartiem un procedūrām, lai nodrošinātu efektīvu pāreju no izglītības uz aktīvu dzīvi. |
| --- | --- |

3.7.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisijas paziņojums par Eiropas universitāšu stratēģiju, 2022.

1

(2)  OV C 56, 16.2.2021., 1. lpp.

2

(3)  OV C 56, 16.2.2021., 1. lpp.

3

(4)  EUA Publiskā finansējuma novērošanas centra ziņojums, 2019/20.

4

(5)  Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030).

5

(6)  OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp.

6

(7)  https://www.scholarsatrisk.org/academic-freedom-monitoring-project-index/?_gp=1.

7

(8)  Eiropas Komisija, Covid-19 ietekme uz augstāko izglītību: jaunu pierādījumu pārskats, 2021. gads.

8

(9)  ETUCE, Ziņojums Romas ministru sanāksmei, 2020. gads.

9

ETUCE

(10)  ESAO, Akadēmisko pētnieku karjeras nestabilitātes mazināšana, 2021. gads.

10

(11)  OV C 10, 11.1.2021., 40. lpp.

11

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/114

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku energosniegumu”

(pārstrādāta redakcija)

(COM(2021) 802- 2021/0426 (COD))

(2022/C 290/18)

| Ziņotājs: | Mordechaj Martin SALAMON |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Mordechaj Martin SALAMON

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 14.2.2022.
  Padome, 09.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 212/6/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 14.2.2022.

Padome, 09.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

212/6/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu par ēku energoefektivitāti, jo ar to tiek risinātas tās svarīgās problēmas, kas minētas jau pieņemtos EESK atzinumos un kas saistītas ar enerģētiskās nabadzības novēršanu un tādu strukturālu ilgtermiņa ieguldījumu nepietiekamību ēku jomā, kuri īpaši veicinātu ēku ar viszemāko energoefektivitāti atjaunošanu un palīdzētu uzņemt kursu uz ēku siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tā kā ar ES līmeņa pasākumiem nepieciešamās pārkārtošanās paātrināšanu var panākt efektīvāk, EESK dedzīgi atbalsta šo Eiropas Savienības pieeju, kuras mērķis ir panākt, lai būvētā vide kļūtu energoefektīva, kvalitatīva un tajā netiktu izmantots fosilais kurināmais. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK uzskata, ka nesen notikušais straujais enerģijas cenu kāpums un prognozes, ka augstās cenas vismaz vidējā termiņā nekritīsies, vēl skaidrāk parāda, cik svarīgi ir ieviest stratēģiju enerģētiskās nabadzības mazināšanai un izskaušanai. Lai visiem nodrošinātu pienācīgus, cenas ziņā pieejamus un veselīgus mājokļus, ir jāīsteno konkrēti pasākumi ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Vienam no šiem pasākumiem vajadzētu būt drošai azbesta aizvākšanai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK aktīvi atbalsta minimālo energoefektivitātes standartu ieviešanu, īpaši dzīvojamām ēkām ar vissliktāko sniegumu. Šā principa ieviešana ES līmenī ir būtisks solis uz priekšu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina jau sākumā paredzēt uzlabojumu prasību visaptverošu progresiju un skaidrāku un pilnīgāku grafiku līdz 2050. gadam, lai renovācija tiktu veikta tālredzīgi.
  Tā kā Direktīvā par ēku energosniegumu nav paredzēts jauns finansējums un nepieciešamās renovācijas finansēšana ir sarežģīts uzdevums, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai direktīvā paredzētais satvars un instrumenti, kam jānodrošina iespējas piekļūt gan publiskajam, gan banku piešķirtajam finansējumam, būtu uzdevumu augstumos. |
| --- | --- |

1.5.

Tā kā Direktīvā par ēku energosniegumu nav paredzēts jauns finansējums un nepieciešamās renovācijas finansēšana ir sarežģīts uzdevums, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai direktīvā paredzētais satvars un instrumenti, kam jānodrošina iespējas piekļūt gan publiskajam, gan banku piešķirtajam finansējumam, būtu uzdevumu augstumos.

| 1.6. | Ņemot vērā energoefektivitātes sertifikātu nozīmīgo lomu ēku fonda energoefektivitātes paaugstināšanā, EESK atzinīgi vērtē stingrākās prasības, kas izvirzītas šiem sertifikātiem, un uzticamības un izmantojamības uzlabojumus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK atzinīgi vērtē to, ka palielināta ēku renovācijas valsts plānu nozīme un paredzēta ziņošana par dalībvalstu centieniem mazināt enerģētisko nabadzību. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK atbalsta ieceri līdz 2024. gadam ieviest ēku renovācijas pases, kas patērētājiem, kuri plāno savu ēku renovāciju, dos iespēju vieglāk piekļūt informācijai un samazināt izmaksas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK piekrīt tam, ka jāietver prasības ziņot par visām oglekļa emisijām ēku aprites ciklā (ražošana un būvniecība, izmantošana un ekspluatācijas beigas), jo klimatu visvairāk var ietekmēt jaunu ēku materiāli un būvniecība. EESK uzsver nepieciešamību panākt, lai “bezemisiju ēkas” definīcija dotu tām iespēju optimāli mijiedarboties ar apkārtējām enerģijas sistēmām un lai definīcijā tiktu ietvertas visas iegultās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Aprites cikla izvērtējums būtu jāizprot kā projektam paredzēti īpaši norādījumi, kas dotu iespēju salīdzināt materiālu un metožu izvēli. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina ar reālu kopienas procedūru nodrošināt apmācību un modernizāciju būvniecības nozarē. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Komisija, ņemot vērā Eiropas zaļā kursa mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti, ir ierosinājusi Direktīvu par ēku energosniegumu (pārstrādāta redakcija). Stratēģijā “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir paredzēts, ka Direktīvai par ēku energosniegumu ir jāturpina Renovācijas viļņa stratēģija, kurā noteikts mērķis līdz 2030. gadam ēku energorenovācijas gada rādītāju vismaz divkāršot un arī uzsvērts, ka vajadzīgi nepieciešamie regulatīvie, finansēšanas un veicināšanas pasākumi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Direktīvā par ēku energosniegumu ir paredzēti pasākumi un instrumenti, kas ir nepieciešami trijās Renovācijas viļņa stratēģijas jomās, kas ir: enerģētiskās nabadzības likvidēšana un ēku ar vissliktāko energosniegumu modernizēšana; publiskās ēkas un sociālā infrastruktūra kā paraugs; siltumapgādes un aukstumapgādes dekarbonizācija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tiek ierosināts spēkā esošajā Direktīvā par ēku energoefektivitāti veikt dažādus grozījumus un papildinājumus, it īpaši:






  — | no 2030. gada visām jaunām ēkām jābūt bezemisiju ēkām; jaunām publiskām ēkām jābūt bezemisiju ēkām jau no 2027. gada; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

no 2030. gada visām jaunām ēkām jābūt bezemisiju ēkām; jaunām publiskām ēkām jābūt bezemisiju ēkām jau no 2027. gada;

| — | noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina visu publisko struktūru īpašumā esošo ēku un nedzīvojamo ēku uzlabošana, lai 2027. gadā tās atbilstu vismaz F energosnieguma klasei un līdz 2030. gadā – vismaz E klasei; visas dzīvojamās ēkas līdz 2030. gadam ir jāpilnveido līdz vismaz F klasei un līdz 2033. gadam vismaz līdz E klasei. Ņemot energoefektivitātes klašu izmaiņas, šo prasību dēļ līdz 2033. gadam būs jāpilnveido vairāk nekā 15 % ēku fonda; |
| --- | --- |

—

noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina visu publisko struktūru īpašumā esošo ēku un nedzīvojamo ēku uzlabošana, lai 2027. gadā tās atbilstu vismaz F energosnieguma klasei un līdz 2030. gadā – vismaz E klasei; visas dzīvojamās ēkas līdz 2030. gadam ir jāpilnveido līdz vismaz F klasei un līdz 2033. gadam vismaz līdz E klasei. Ņemot energoefektivitātes klašu izmaiņas, šo prasību dēļ līdz 2033. gadam būs jāpilnveido vairāk nekā 15 % ēku fonda;

| — | turpmāk energoefektivitātes sertifikāts būs vajadzīgs ēkām, kurās notiek nozīmīga atjaunošana, ēkām, kurām tiek atjaunots īres/nomas līgums, un visām publiskajām ēkām. Ēkām vai ēku vienībām, kuras tiek piedāvātas pārdošanai vai īrei, ir jābūt energoefektivitātes sertifikātam, kurš vienmēr ir jāietver sludinājumos; |
| --- | --- |

—

turpmāk energoefektivitātes sertifikāts būs vajadzīgs ēkām, kurās notiek nozīmīga atjaunošana, ēkām, kurām tiek atjaunots īres/nomas līgums, un visām publiskajām ēkām. Ēkām vai ēku vienībām, kuras tiek piedāvātas pārdošanai vai īrei, ir jābūt energoefektivitātes sertifikātam, kurš vienmēr ir jāietver sludinājumos;

| — | salīdzināmības nodrošināšanai un attīstības pārskatāmības nolūkā ēku renovācijas valsts plāni tiks pilnībā iekļauti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kā arī ceļvežos par pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā siltumapgādē un aukstumapgādē vēlākais 2040. gadā; |
| --- | --- |

—

salīdzināmības nodrošināšanai un attīstības pārskatāmības nolūkā ēku renovācijas valsts plāni tiks pilnībā iekļauti nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kā arī ceļvežos par pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā siltumapgādē un aukstumapgādē vēlākais 2040. gadā;

| — | ēku renovācijas pases dos piekļuvi informācijai un samazinās patērētājiem izmaksas. Tās palīdzēs plānot un veikt pakāpenisku renovāciju, kā arī tuvoties bezemisiju līmenim; |
| --- | --- |

—

ēku renovācijas pases dos piekļuvi informācijai un samazinās patērētājiem izmaksas. Tās palīdzēs plānot un veikt pakāpenisku renovāciju, kā arī tuvoties bezemisiju līmenim;

| — | dalībvalstis tiek aicinātas renovācijas apsvērumus ietvert publiskās un privātās finansēšanas noteikumos un ieviest piemērotus instrumentus, īpaši tādus, kas paredzēti mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstis tiek aicinātas renovācijas apsvērumus ietvert publiskās un privātās finansēšanas noteikumos un ieviest piemērotus instrumentus, īpaši tādus, kas paredzēti mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem;

| — | tiek ieviesta turpināmības klauzula finanšu stimuliem, kas vērsti uz fosilo degvielu izmantošanu ēkās; |
| --- | --- |

—

tiek ieviesta turpināmības klauzula finanšu stimuliem, kas vērsti uz fosilo degvielu izmantošanu ēkās;

| — | izvirzīta prasība veidot elektroautomobiļu uzlādes infrastruktūru un velosipēdu stāvvietas. |
| --- | --- |

—

izvirzīta prasība veidot elektroautomobiļu uzlādes infrastruktūru un velosipēdu stāvvietas.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu par ēku energoefektivitāti, jo ar šo priekšlikumu tiek risinātas tās svarīgās problēmas, kas minētas jau pieņemtos EESK atzinumos un kas saistītas ar enerģētiskās nabadzības novēršanu un tādu strukturālu ilgtermiņa ieguldījumu nepietiekamību ēku jomā, kuri īpaši veicinātu ēku ar viszemāko energoefektivitāti atjaunošanu un palīdzētu uzņemt kursu uz ēku siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Visā Eiropas Savienībā pastāv tāda problēma kā to ēku vāja un viduvēja izolētība, kuru siltumapgāde un aukstumapgāde ir atkarīga no fosilajām degvielām. Savukārt, ja netiks īstenoti ES līmenī koordinēti politikas pasākumi, dalībvalstis var nerīkoties pietiekami aktīvi, jo pastāvēs bažas par nevienlīdzīgiem konkurences apstākļiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tāpēc EESK pilnībā atbalsta šo Komisijas priekšlikumu par ES pieeju, kuras mērķis ir panākt būvētās vides energoefektivitāti, kvalitāti un fosilā kurināmā turpmāku neizmantošanu būvētajā vidē. ES līmeņa pasākumi palīdz efektīvāk paātrināt pārkārtošanos. Turklāt vienota pieeja ES līmenī dod iespēju izmantot iekšējā tirgus priekšrocības, piemēram, apjomradītus ietaupījumus un dalībvalstu tehnoloģisko sadarbību. Šāda pieeja arī veicina lielāku noteiktību investoriem un kopumā nostiprina Eiropas un Eiropas uzņēmumu kā globālo standartu noteicēju un līderu vadošo lomu šajā jomā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata, ka nesen notikušais straujais enerģijas cenu kāpums un prognozes, ka augstās cenas vismaz vidējā termiņā nekritīsies, vēl skaidrāk parāda, cik svarīgi ir ieviest stratēģiju enerģētiskās nabadzības mazināšanai un izskaušanai. 2018. gadā 6,8 % ES iedzīvotāju (30,3 miljoni) nespēja apmaksāt komunālo pakalpojumu rēķinus, un tāpēc viņiem draudēja piegādes atslēgšana. Nesenās norises šo problēmu ir saasinājušas. Lai visiem nodrošinātu pienācīgus, cenas ziņā pieejamus un veselīgus mājokļus, ilgtermiņā ir jāīsteno konkrēti pasākumi ar mērķi paaugstināt ēku energoefektivitāti. Tas ir jādara steidzami, jo uz fosilo kurināmo balstītās siltumapgādes un aukstumapgādes izmaksas pieaugs, tāpēc ka pieaugs emisijas kvotu izmaksas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK visnotaļ atbalsta minimālo energoefektivitātes standartu ieviešanu, īpaši dzīvojamām ēkām ar vissliktāko sniegumu. Šā principa ieviešana ES līmenī ir būtisks solis uz priekšu. Tomēr dalībvalstīm pašām ir jāizlemj, vai uz pārējo dzīvojamo ēku fondu būtu jāattiecina valsts līmenī noteikti standarti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atbalsta uzsvaru uz to, ka enerģētiskās nabadzības izskaušanas nolūkā prioritāri būtu jārenovē tā dzīvojamā fonda daļa, kuras sniegums ir visvājākais, taču tam nevajadzētu kļūt par cēloni pārējo dzīvojamo ēku atstāšanai bez uzlabojumiem. EESK aicina jau sākumā paredzēt uzlabojumu prasību visaptverošu progresiju un skaidrāku un pilnīgāku grafiku līdz 2050. gadam. Tas dos ēku īpašniekiem priekšstatu par turpmākajām prasībām, un viņi varēs plānot renovāciju optimālā izmaksu līmenī. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tā kā energoefektivitātes sertifikāti kļūst par nozīmīgu instrumentu, ir jāuzlabo to ticamība un izmantojamība. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka stingrākas prasības izvirzītas attiecībā uz energoefektivitātes sertifikātu pilnveidi, proti, to digitālo formātu, augstu kvalitāti, detalizētu saturu un aprēķinu metodēm, pieejamību cenas ziņā, pieejamību un publicēšanu. Iedzīvotājiem, kuriem tāds ir vajadzīgs, vienmēr vajadzētu būt iespējai saņemt energoefektivitātes sertifikātu papīra formātā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstu ieguldījums enerģētiskās nabadzības mazināšanā ir iekļauts renovācijas valsts plānos, kuros tām būs jāziņo par enerģētiskās nabadzības skarto cilvēku skaita samazināšanos un par to, cik liela daļa iedzīvotāju dzīvo nepiemērotos mājokļos (piemēram, ar mitrām sienām vai tekošiem jumtiem) vai cik lielai iedzīvotāju daļai mājoklī nav apmierinošas temperatūras. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK atbalsta ēku renovācijas pases ieviešanu ar 2024. gadu, bet pauž šaubas par tās ietekmi, jo tā nav obligāta. Šī pase palīdzēs patērētājiem, plānojot savu ēku renovāciju, vieglāk un lētāk piekļūt informācijai. Kā pozitīvas pārmaiņas Komiteja vērtē arī lielāku pozitīvu ietekmi uz veselību, komfortu un ēku spēju pielāgoties klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tā kā nespēja izpildīt finansēšanas prasības, kas ir priekšnoteikums renovācijas uzsākšanai, ir plaši sastopama parādība enerģētiski nabadzīgo cilvēku un arī daudzu mazo māju īpašnieku vidū, EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Direktīvā par ēku energosniegumu paredzētais finansēšanas satvars un instrumenti būtu uzdevumu augstumos. Vietējā līmenī ir vajadzīgi skaidri paskaidrojumi un norādījumi par renovācijas finansiālajiem aspektiem, tostarp par aizdevumu izmantošanu. EESK arī norāda uz (TEN/723) pausto aicinājumu apvienot dažādās shēmas, lai padarītu tās skaidrākas un pieejamākas mājsaimniecībām un publiskajām iestādēm, kam tās paredzētas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK piekrīt tam, ka Direktīvā par ēku energosniegumu jāiekļauj prasība ziņot par ēku oglekļa emisijām visā aprites ciklā (ražošanā un būvniecībā, izmantošanā un ekspluatācijas beigās). Jaunu zema energopatēriņa ēku būvniecības gadījumā lielāko ietekmi uz klimatu var radīt nevis ēkas izmantošana, bet materiāli un būvdarbi. Aprites cikla izvērtējums būtu jāizprot kā projektam paredzēti īpaši norādījumi, kas dotu iespēju salīdzināt materiālu un metožu izvēli. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK uzsver nepieciešamību panākt, lai “bezemisiju ēkas” definīcija dotu tām iespēju optimāli mijiedarboties ar apkārtējām enerģijas sistēmām un lai definīcijā tiktu ietvertas visas iegultās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas no celtniecības materiālu izmantošanas un būvlaukuma. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Direktīvā par ēku energosniegumu nav paredzēts jauns finansējums, tomēr dalībvalstīm ir noteiktas finansējuma līmeņa un finanšu ieguldījuma koordinēšanas prasības, lai tiktu izveidots pielāgots tiesiskais un finansiālais satvars, kurā paredzēts arī mērķorientēts finanšu atbalsts. EESK tomēr pauž šaubas, vai potenciālajiem renovētājiem tiešām tiks nodrošināta finansējuma viegla pieejamība, un nav pārliecināta, vai ar katras dalībvalsts kopējo finansiālo ieguldījumu pietiks, lai varētu sasniegt renovācijas mērķi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pašlaik finansējumu un dotācijas pārāk bieži var saņemt tikai pēc energorenovācijas, un tas daudziem patērētājiem apgrūtina darba uzsākšanu. Tāpēc EESK iesaka tekstā noteikt, ka finansēšanas shēmām ir jāsedz vismaz daļa no sākotnējām izmaksām, ar kurām saskaras patērētāji. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK atkārtoti aicina (TEN/749) panākt, lai ievērojama daļa no 37 % Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu, kuri rezervēti zaļajiem projektiem, tiktu piešķirta energoefektivitātes paaugstināšanas projektiem atbilstoši faktiskajam pieprasījumam un vajadzībām katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESK skatījumā no tā lielā mērā ir atkarīgi Direktīvas par ēku energosniegumu sekmīga īstenošana, jo dalībvalstīm ir noteikta prasība pielāgot mērķim neatbilstošos regulatīvos satvarus un likvidēt ar ekonomiku nesaistītos šķēršļus. Viens no tiem ir tieši pretrunīgo stimulu problēma, kas apgrūtina daudzus māju īpašniekus un īrniekus. Vienlaikus EESK uzskata, ka ir jāparedz īrnieku aizsardzība pret nesamērīgi augstu īres maksu pēc renovācijas. Tas varētu būt īres pabalsts vai īres pieauguma ierobežojumi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK uzskata, ka visu to pantu kopums, kas direktīvā ir saistīts ar energosnieguma sertifikātiem, jau sen bija jāpārskata. Pieredze, kas Eiropā uzkrāta saistībā ar energosnieguma sertifikātiem, liecina, ka ir vajadzīgi vairāki pielāgojumi. Daži no tiem ietverti aplūkotajā priekšlikumā. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzskata, ka solis uz priekšu ir tas, ka dalībvalstīm būs jānodrošina energosnieguma sertifikātu kvalitāte, ticamība un finansiālā pieejamība, kā arī jāveic kontrole un jāizveido labi funkcionējoša kontroles sistēma.
  Par vērtīgu uzlabojumu EESK uzskata līdz pieciem gadiem saīsināto to ēku energosnieguma sertifikātu derīguma termiņu, kuru sniegums ir visvājākais; ekspertu nepieciešamību kvalificēties vai iziet sertifikāciju un būt neatkarīgiem, kā arī skaidro prasību par objekta apmeklēšanu pirms energosnieguma sertifikāta izsniegšanas. |
| --- | --- |

4.6.

Par vērtīgu uzlabojumu EESK uzskata līdz pieciem gadiem saīsināto to ēku energosnieguma sertifikātu derīguma termiņu, kuru sniegums ir visvājākais; ekspertu nepieciešamību kvalificēties vai iziet sertifikāciju un būt neatkarīgiem, kā arī skaidro prasību par objekta apmeklēšanu pirms energosnieguma sertifikāta izsniegšanas.

| 4.7. | EESK ierosina energosnieguma sertifikātus padarīt noderīgākus patērētājiem, sertifikātos iekļaujot:






  a) | informāciju par apkures sistēmas atlikušo kalpošanas laiku, darbu vidējām izmaksām un |
| --- | --- | --- |

4.7.

a)

informāciju par apkures sistēmas atlikušo kalpošanas laiku, darbu vidējām izmaksām un

| b) | tuvākās vienas pieturas aģentūras kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

b)

tuvākās vienas pieturas aģentūras kontaktinformāciju.

| 4.8. | EESK atbalsta priekšlikumu ES līmenī vienkāršot energosnieguma sertifikātu klases (A-F) un ieviest vienotas veidnes. Pozitīvi vērtējamas arī prasības valstu līmenī izveidot viegli pieejamas datu bāzes energosnieguma sertifikātiem, ēku renovācijas pasēm un viedgatavības indikatoriem un pārsūtīt informāciju no valstu bāzēm uz Ēku fonda observatoriju. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK atzīmē, ka ir jāpanāk ēku renovācijas pasu un energosnieguma sertifikātu konsekvence, lai novērstu pārklāšanos un nevajadzīgas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK atkārtoti aicina (TEN/723) turpināt Enerģētiskās nabadzības observatorijas stiprināšanu un izveidot ciešu sadarbību ar Ēku fonda observatoriju. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Eiropas pilsoņiem piekļuve konsultācijām, informācijai, plānošanas palīdzībai un finansiālam atbalstam būs ļoti svarīga. Aplēsts, ka pašlaik vienas pieturas aģentūras energorenovācijas palīdzību sniedz tikai aptuveni 100 000 māju īpašnieku gadā, savukārt 2030. gadā tie varētu būt aptuveni 2 000 000 īpašnieku gadā (1). EESK aicina uzlabot šo struktūru attīstību un koordināciju valstu līmenī, nodrošināt tām atbilstošu finansējumu, veikt labas prakses piemēru pārrobežu apmaiņu un nodrošināt rūpīgāku uzraudzību, kas būtu Komisijas pārziņā. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESK atbalsta ieceri paplašināt Ēku renovācijas valsts plānu sabiedrisko apspriešanu un ierosina īpaši pieminēt patērētāju organizācijas, jo tām ir vislabākās iespējas novērtēt un sniegt atsauksmes par to, cik labi programmas un finanšu instrumenti sasniedz patērētājus. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK atzīmē, ka, izveidojot vajadzīgās definīcijas, prasības un kopīgi izmantojot datus, tiek stiprināti viedgatavības indikatori, bet pauž nožēlu par to, ka dzīvojamās ēkas vēl netiek aptvertas un ka vēl netiek noteikts, kādi līmeņi sasniedzami. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Ņemot vērā lielās investīcijas, gaidāmos jauninājumus un paaugstināto aktivitātes līmeni attiecīgajos sektoros, būtiski palielināsies pieprasījums pēc prasmīgiem, pārkvalificētiem darbiniekiem un darbiniekiem ar paaugstinātu kvalifikāciju. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē dalībvalstīm noteikto prasību veicināt un finansēt izglītību un apmācību, lai būvniecības nozarē nodrošinātu prasmīgu darbaspēku, kā arī attiecīgo prasību Ēku renovācijas valsts plānos sniegt pārskatu par būvniecības, energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas sektora kapacitāti. EESK aicina ar reālu kopienas procedūru nodrošināt apmācību un modernizāciju būvniecības nozarē. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESK atkārtoti pauž aicinājumu (CCMI/166) Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, ka renovācijas gaitā tiek izņemti kaitīgie materiāli, un uzsver, ka jāgādā par drošu azbesta aizvākšanu. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Tā kā jau tagad palielinās pieprasījums pēc uzlādes infrastruktūras, EESK ierosina paaugstināt prasību līmeni un viedās uzlādes punktus nedzīvojamās ēkās uzstādīt jau ātrāk, proti, ja iespējams, pirms 2027. gada. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Informācijas sniegšana, konsultācijas un renovācijas finansēšana, ļoti iespējams, tiks nodrošināta vietējā un reģionālā līmenī. Direktīvā par ēku energosniegumu iecerēts, ka vietējām un reģionālām pašvaldībām vajadzētu būt pirmrindniecēm un pilnveidot savas ēkas. EESK tāpēc uzskata, ka ir svarīgi, lai ES un valstu līmenī uzmanība un pūliņi tiktu vērsti uz koordināciju ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to iesaisti. Būtu arī jāanalizē tādu iniciatīvu kā Pilsētas mēru pakts potenciāls. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Lai neaprobežotos tikai ar ziņošanu un mudinātu vēl līdz 2030. gadam īstenot ietekmes uz klimatu mazināšanas pasākumus, EESK visnotaļ aicina Komisiju savlaicīgi pirms 2030. gada noteikt, kādi katrā klimata joslā var būt maksimālie CO2 emisiju rādītāji uz kvadrātmetru gadā. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EESK atbalsta “atjaunīgo energoresursu enerģijas” definīcijas paplašināšanu, tajā iekļaujot plašāku energoavotu klāstu, it īpaši apkārtējās vides enerģiju, kuru iegūst ar tādām elektroiekārtām kā siltumsūkņi, bet iesaka biomasu un biogāzi definēt kā daļēji atjaunīgu enerģijas avotu, jo tikai pavisam neliela daļa izmantotās biomasas vai saražotās biogāzes var tikt uzskatīta par pilnībā atjaunīgu energoavotu. Ierobežotai izmantošanai pārejas periodā, ja nav alternatīvu, šajā plašākajā definīcijā varētu iekļaut arī no atjaunojamiem energoresursiem iegūtu šķidro enerģiju (biodegvielas un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas). Direktīvai varētu pievienot jaunu pielikumu, kurā tiktu noteikta dažādu biomasas veidu, biogāzes ražošanas un šķidrās enerģijas ietekme uz klimatu. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Līdztekus klimatam kaitējošām emisijām un neatkarīgi no enerģijas nesēja nedrīkst ignorēt klasiskos gaisa piesārņotājus, piemēram, cietās daļiņas/smalkos putekļus, slāpekļa oksīdus u. c. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESK uzsver nepieciešamību rūpīgi apsvērt, kādas būs praktiskās sekas, ja “bezemisiju ēka” tiks definēta kā ēka, kurai ir vajadzīgs maz enerģijas un kuras visa nepieciešamā enerģija ir jāsaražo uz vietas vai pieslēgtā centralizētā siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmā. Definīcijā






  a) | šī ēka principā tiek raksturota kā “sala”, kas slikti savienota ar apkārtējo elektrosistēmu, jo ir atļauts izmantot tikai ierobežotu ārēju atjaunojamās enerģijas avotu klāstu; |
| --- | --- | --- |

4.21.

a)

šī ēka principā tiek raksturota kā “sala”, kas slikti savienota ar apkārtējo elektrosistēmu, jo ir atļauts izmantot tikai ierobežotu ārēju atjaunojamās enerģijas avotu klāstu;

| b) | nav ietvertas iegultās celtniecības materiālu siltumnīcefekta gāzu emisijas un būvlaukuma emisijas. |
| --- | --- |

b)

nav ietvertas iegultās celtniecības materiālu siltumnīcefekta gāzu emisijas un būvlaukuma emisijas.

| 4.22. | EESK ierosina, runājot par bezemisiju ēkām, uz vienlīdzīga pamata ar vietēji saražoto elektroenerģiju ņemt vērā arī ārēji saražotu enerģiju, kas iegūta no atjaunīgiem avotiem. III pielikuma 1. punkta beigās ietvertā izņēmuma klauzula nav izmantojama kā vispārējs risinājums, lai valstu līmenī izmaksu ziņā lietderīgi panāktu virzību uz energoefektivitāti un lai energosistēmas tiktu apgādātas ar atjaunīgo enerģiju. Energosistēmas paplašināšana ar lielām vienībām ir daudz lētāka uz vienu saražotās enerģijas vienību nekā mazas vienības katrā ēkā. Tas ir īpaši svarīgi periodos, kad ēkas vietējā ražošana nedarbojas (saule/vējš). Ar elektroenerģijas sistēmu saistīta elastība pazeminās izmaksas gan ēkā, gan sistēmā kopumā. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Komisija ierosina 2027. gadā pārtraukt fosilā kurināmā iekārtu subsidēšanu. EESK pauž pārsteigumu par to, jo ar saprātīgu 15 gadus ilgu nolietojuma periodu tiks subsidētas iekārtas, kuru darbība būs jāpārtrauc vēlākais 2040. gadā. Tāpēc EESK mudina noteikt, ka pārtraukšana jāsāk vismaz 2025. gadā. |
| --- | --- |

4.23.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://op.europa.eu/lv/publication-detail/-/publication/423a4cad-df95-11eb-895a-01aa75ed71a1/language-lv.

1

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/120 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/120

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko groza Regulu (ES) 2021/1153 un Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (ES) Nr. 1315/2013”

(COM(2021) 812 final — 2021/0420 (COD))

(2022/C 290/19)

| Ziņotājs: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stefan BACK

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 17.2.2022.
  Eiropas Parlaments, 7.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants |
| Pilnsapulces lēmums | 25.10.2021. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 222/1/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 17.2.2022.

Eiropas Parlaments, 7.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants

Pilnsapulces lēmums

25.10.2021.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

222/1/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ņemot vērā, ka pašreizējā TEN-T regula tika pieņemta 2013. gadā un ir pienācis laiks ierosināt jaunu atjauninātu regulējumu, kurš būtu pielāgots pašreizējai politiskajai situācijai un kurā būtu ņemtas vērā spēkā esošās regulas īstenošanā gūtās atziņas. Piemēram, atjauninātā TEN-T regula veido infrastruktūras pamatu, kas vajadzīgs, lai izdotos sasniegt Komisijas mērķus, kuri iekļauti zaļajā kursā, Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā un Dzelzceļa nozarei paredzētajā rīcības plānā. Turklāt TEN-T īstenošana saskaņā ar spēkā esošo regulējumu nav apmierinoša un tai raksturīga būtiska kavēšanās, un tāpēc EESK atzinīgi vērtē stingrākus īstenošanas noteikumus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK piekrīt pasākumam arvien vairāk saskaņot pamattīkla un visaptverošā tīkla prasības un panākt, ka atšķirīgs ir tikai to izveides termiņš. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK arī atbalsta uzsvaru uz Eiropas koridoriem kā līdzekli, lai veicinātu efektīvu transportu un multimodalitāti, kā arī stingru uzraudzības mehānismu un lielāku lomu Eiropas koordinatoriem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē arī pievienoto vērtību, ko rada sinerģija, kuru nodrošina labāka Eiropas koridoru koordinācija ar dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē to, cik lielu nozīmi tīkla izveidē priekšlikums piešķir kohēzijai, un norāda, ka tas nozīmē nodrošināt gan pasažieru, gan kravu pārvadājumu pieejamību un savienojamību visos Savienības reģionos, kā arī efektīvu koordināciju un starpsavienojumus starp tālsatiksmi, no vienas puses, un reģionālo un vietējo satiksmi, kā arī transportu pilsētu mezglos, no otras puses. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē arī priekšlikuma 58. pantā noteikto dalībvalstu pienākumu nodrošināt, ka valstu transporta un investīciju plāni ir saskaņoti ar Savienības transporta politiku.
  Tā kā dzelzceļa nepietiekamā punktualitāte ir būtisks šķērslis, kura dēļ multimodālie pārvadājumi, tostarp pārvadājumi pa dzelzceļu, nekļūst pievilcīgi, efektīvi dzelzceļa kravu pārvadājumu savienojumi ar infrastruktūru, kas nodrošina atbilstošu ātrumu un palīdz sasniegt punktualitāti, dos dzelzceļam iespēju visaptveroši pildīt savu lomu intermodālo pārvadājumu ķēdē. |
| --- | --- |

1.5.

Tā kā dzelzceļa nepietiekamā punktualitāte ir būtisks šķērslis, kura dēļ multimodālie pārvadājumi, tostarp pārvadājumi pa dzelzceļu, nekļūst pievilcīgi, efektīvi dzelzceļa kravu pārvadājumu savienojumi ar infrastruktūru, kas nodrošina atbilstošu ātrumu un palīdz sasniegt punktualitāti, dos dzelzceļam iespēju visaptveroši pildīt savu lomu intermodālo pārvadājumu ķēdē.

| 1.6. | Runājot par divām papildu koordinatora funkcijām, kas saistītas ar Eiropas jūras telpu un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS), EESK uzskata, ka ERTMS ātrai izveidei būs vajadzīgs arī ievērojams finansiāls atbalsts, ņemot vērā ar to saistītās izmaksas. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu apsvērt iespēju atbrīvot ERTMS izveidei piešķirto publisko finansējumu no valsts atbalsta noteikumos paredzētā paziņošanas pienākuma. EESK turklāt aicina, ņemot vērā arī finansēšanas jautājumus, veikt priekšizpēti, vai ERTMS iespējams izveidot līdz 2030. gadam.
  Runājot par Eiropas jūras telpu, EESK vērš uzmanību uz jūras tiltiem ar regulāru un biežu prāmju satiksmi. Tos varētu traktēt kā infrastruktūru, kam ir tiesības saņemt līdzfinansējumu, kuru piešķir kopīgu interešu projektiem. |
| --- | --- |

1.6.

Runājot par Eiropas jūras telpu, EESK vērš uzmanību uz jūras tiltiem ar regulāru un biežu prāmju satiksmi. Tos varētu traktēt kā infrastruktūru, kam ir tiesības saņemt līdzfinansējumu, kuru piešķir kopīgu interešu projektiem.

| 1.7. | EESK pauž nožēlu par to, ka nav paredzēts konkrēts termiņš dalībvalstu ziņojumiem par visaptverošā tīkla izveidi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pilnībā atbalsta uzsvaru uz plašu, atbilstīgu un savlaicīgu apspriešanos ar visām iesaistītajām pusēm par plānotajiem projektiem un atgādina par EESK 2012. gada atzinumu par Komitejas potenciālu kalpot kā saiknei ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē vispārējās prioritātes attiecībā uz visiem tīkliem, kas minēti 12. pantā, kurā paredzēts likvidēt administratīvos, tehniskos un darbības šķēršļus un optimizēt infrastruktūras izmantošanu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK aicina sekmēt visaptverošus efektivitātes paaugstināšanas pasākumus multimodalitātes veicināšanai, kas nozīmē, ka pēc iespējas optimālāk jāizmanto visu transporta veidu priekšrocības, lai sasniegtu vislabāko iespējamo rezultātu, kā arī vienlaikus uzlabotu drošību un samazinātu slogu uz vidi. EESK īpaši norāda, cik nozīmīga ir sauszemes transporta un citu transporta veidu saskarne, kas dod iekšzemes ūdensceļiem, tuvsatiksmes kuģošanai un aviācijai iespēju visaptveroši iesaistīties multimodālajā ķēdē. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komiteja uzskata, ka būtiski ir palielināt tīkla noturību pret klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un cilvēku izraisītām katastrofām, lai tiktu izveidots tīkls, kas rada ilgstošu vērtību ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Projektu plānošanas posmā pēc iespējas drīzāk būtu jāņem vērā noturības aspekti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK norāda, ka satiksmes problēmu vai ārkārtas situāciju gadījumā priekšroka jādod ilgtspējīgākajam risinājumam. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESK atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta IKT sistēmām un to spējai veicināt multimodālo pārvadājumu attīstību. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai digitalizācijas plašais potenciāls uzlabot transporta rādītājus tiktu aplūkots kā augstas prioritātes jautājums. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK arī vērš uzmanību uz iespēju ar digitāliem līdzekļiem labāk uzraudzīt, kā it īpaši dzelzceļa transportā tiek ievēroti noteikumi attiecībā uz darba un atpūtas laiku, un aicina izstrādāt šādu sistēmu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK atzinīgi vērtē pilsētu transporta mezglu un multimodālo termināļu iekļaušanu kā īpašus TEN-T elementus, jo tie abi ir būtiski veiksmīgai transporta darbībai. EESK norāda, ka viens multimodāls terminālis var apkalpot vairāk nekā vienu pilsētas mezglu, ja tiek ievēroti priekšlikumā noteiktie funkcionālie kritēriji. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK norāda, ka dzelzceļa infrastruktūra ir ļoti nevienmērīgi aprīkota ar objektiem, kas paredzēti dzelzceļa personālam. EESK uzskata, ka darba ņēmējiem paredzētajai infrastruktūrai jāietver vismaz droši ceļi, naktsmītnes, mūsdienīgas atpūtas telpas (gaisa kondicionēšana, apkure, higiēna), komunālie pakalpojumi un sanitārijas iekārtas. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK pieņem zināšanai 29. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās prasības attiecībā uz atpūtas zonām un ierosina ieviest kopējus obligātos standartus arī attiecībā uz tām. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Tāpat EESK atzinīgi vērtē to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta saiknēm ar kaimiņvalstīm, tostarp partnervalstīm, piemēram, EEZ dalībvalstīm un Šveici, kā arī kandidātvalstīm. EESK atzīmē, ka šis mērķis ir veicināt TEN-T politikas īstenošanu, tostarp ilgtspējas, kohēzijas, efektivitātes un lietotāju ieguvumu palielināšanas mērķa sasniegšanu trešās valstīs. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka uzmanība pievērsta trešo valstu subjektu iesaistei TEN-T projektos, jo tas ir drošības un sabiedriskās kārtības jautājums, un dalībvalstīm noteikts paziņošanas pienākums, lai arī gadījumos, uz kuriem neattiecas vispārējais regulējums par ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanu Eiropas Savienībā, varētu veikt ietekmes novērtējumu. Tas arī nodrošina sadarbspēju un ES standartus. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EESK arī atbalsta iespēju ar deleģētajiem aktiem veikt pielāgojumus attiecībā uz infrastruktūras elementiem un koridoru konfigurāciju. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EESK pauž gandarījumu par to, ka tagad ir ierosināts regulā iekļaut pienākumu dalībvalstīm uzturēt TEN-T infrastruktūru. EESK atzinīgi vērtētu to, ja būtu paredzēts uzraudzības mehānisms arī šajā jomā un atbilstošas sankcijas nepietiekamas uzturēšanas gadījumā. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātajā Global Gateway savienojamības stratēģijā izvirzītos mērķus attiecībā uz transporta infrastruktūru visā pasaulē. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Konteksts

| 2.1. | Komisija 2021. gada 14. decembrī iesniedza priekšlikumu jaunai regulai, ar ko aizstāj spēkā esošo regulu par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai ((ES) Nr. 1315/2013) (“priekšlikums”) (COM(2021) 812 — 2021/0420 (COD)) un kas ir nozīmīgs Eiropas zaļā kursa un Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas pasākums. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikumā saglabāta Eiropas transporta tīkla (TEN-T) struktūra, ko veido pamattīkls un visaptverošais tīkls. Pamattīkla izveides termiņš joprojām ir 2030. gads ar papildu atskaites punktu līdz 2040. gadam izveidot paplašināto pamattīklu un līdz 2050. gadam visaptverošo tīklu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Četri konkrētie spēkā esošās TEN-T regulas mērķi (efektivitāte, kohēzija, ilgtspēja un lielāki ieguvumi lietotājiem) tiek saglabāti un pilnveidoti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Priekšlikuma mērķis ir novērst kavējumus projektu sagatavošanā un īstenošanā, un to tiecas panākt, saskaņojot valstu un TEN-T intereses, mērķus un pienākumus un pastiprinot uzraudzību, it īpaši attiecībā uz Eiropas transporta koridoriem un horizontālajām prioritātēm, proti, ERTMS un Eiropas jūras telpu. Saistībā ar šīm prioritātēm tiek nostiprināta Eiropas koordinatora loma un paredzēts ar īstenošanas aktiem piešķirt darba plāniem juridisku spēku. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Priekšlikums nodrošina dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru saskaņošanu ar Eiropas koridoriem, grozot Regulu (ES) Nr. 913/2010, un paredz abu instrumentu koordināciju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Priekšlikumā noteikts, ka TEN-T uzturēšana turpmāk būs dalībvalstu pienākums. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Gadījumos, kad tīklu veidošana būtiski kavējas, Komisija var atsaukt ES līdzfinansējumu, ja kavēšanās nav objektīvi pamatota un problēma netiek atrisināta sešu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu, ņemot vērā, ka spēkā esošā TEN-T regula tika pieņemta 2013. gadā un kopš tā laika ES transporta politikas programma ir ievērojami mainījusies, jo 2011. gada baltā grāmata par transporta politiku tika aizstāta ar 2020. gada Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju, kurā cita starpā liela uzmanība ir pievērsta ilgtspējai, digitalizācijai un dzelzceļa/multimodalitātes veicināšanai. |
| --- | --- |

3.1.

Turklāt TEN-T veidošana saskaņā ar spēkā esošo TEN-T regulu nenorit apmierinoši un būtiski kavējas.

Bija pienācis laiks ņemt vērā spēkā esošās regulas īstenošanā gūtās atziņas un ierosināt satvaru, kas pielāgots pašreizējam politikas kontekstam, un izveidot infrastruktūru, kura ir saderīga ar, piemēram, Eiropas zaļo kursu, Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju un Dzelzceļa nozarei paredzēto rīcības plānu. EESK savā 2020. gada novērtējuma ziņojumā (1) jau norādīja, ka ir vajadzīga atjaunināšana.

| 3.2. | EESK piekrīt pasākumam arvien vairāk saskaņot pamattīkla un visaptverošā tīkla infrastruktūras prasības un būtībā abus tīklus tikai nošķirt, nosakot 2030. gadu kā termiņu pamattīkla izveidei, 2040. gadu kā termiņu tā dēvētajam paplašinātajam pamattīklam un 2050. gadu kā visaptverošā tīkla izveides termiņu. Runājot par 2030. gada termiņu, EESK atkārtoti pauž minētajā 2020. gada novērtējuma ziņojumā paustās šaubas par reālajām iespējām to ievērot, taču uzskata, ka šis termiņš būtu jāsaglabā, lai izdarītu spiedienu uz dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka nozīmīga vieta ierādīta kohēzijai, tostarp savienojamībai un pieejamībai, kas jānodrošina visiem lietotājiem Eiropas Savienībā, gan pasažieriem, gan precēm un gan lielos, gan nelielos attālumos, kā arī to, ka dalībvalstīm uzlikts pienākums nodrošināt savas rīcības saskaņotību ar ES transporta politiku. Obligātie kritēriji attiecībā uz dzelzceļa infrastruktūru uzlabos izredzes multimodalitātes jomā. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka uzsvars likts uz Eiropas koridoriem, kam jāveicina efektīvs transports un multimodalitāte. Komiteja arī atbalsta to, ka pastiprināta Eiropas koordinatoru loma, un paredzēts spēcīgs uzraudzības mehānisms, kas nodrošinās atbilstīgu un savlaicīgu īstenošanu.
  EESK pauž gandarījumu par dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru konfigurācijas un pārvaldības saskaņošanu ar Eiropas koridoriem, jo, šādi panākot sinerģiju, tiks nodrošināta ievērojama pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

3.4.

EESK pauž gandarījumu par dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru konfigurācijas un pārvaldības saskaņošanu ar Eiropas koridoriem, jo, šādi panākot sinerģiju, tiks nodrošināta ievērojama pievienotā vērtība.

| 3.5. | EESK norāda, ka Eiropas koordinatori ir iecelti arī Eiropas jūras telpai un ERTMS. Runājot par ERTMS, EESK uzsver, ka ir vajadzīgs finansiāls atbalsts, lai nodrošinātu tās ātru izveidi, un atzinīgi vērtē ierosinājumu atbrīvot valsts atbalstu no paziņošanas par šāda atbalsta sniegšanu. Eiropas jūras telpas koordinators nodrošinās jūras posmu integrāciju Eiropas transporta tīklā un tuvsatiksmes kuģošanas posmu izveidi un modernizāciju. Komiteja īpaši uzsver, ka ļoti lietderīgi ir uzdevumi, kuru mērķis ir nodrošināt netraucētu jūras, iekšzemes ūdensceļu un sauszemes transporta mijiedarbību. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eiropas jūras telpa aizstāj jūras maģistrāles, kas tiek uzskatītas par pārāk sarežģītām. EESK vērš uzmanību uz jautājumu par tā dēvētajiem jūras tiltiem, proti, regulāriem un biežiem Ro-Ro pasažieru prāmju savienojumiem, kurus nodrošina prāmji, kas gandrīz pilnībā darbojoties kā tilti. EESK jautā, vai šādi jūras tilti nav uzskatāmi par infrastruktūras elementam līdzīgiem savienojumiem, kam ir tiesības saņemt līdzfinansējumu kā kopīgu interešu projektiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK pauž nožēlu par to, ka nav noteikts konkrēts termiņš, kādā dalībvalstis sniedz informāciju par projektu īstenošanas gaitu ārpus Eiropas koridoriem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tomēr EESK atbalsta turpmākās uzraudzības un sankciju mehānismu, kas paredzēts projektu īstenošanas kavēšanās gadījumā, ja nav pienācīga paskaidrojuma. EESK pauž nožēlu par to, ka vienīgā skaidri noteiktā sankcija ir līdzfinansējuma izbeigšana, un aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, piemēram, par dienas naudas sodu, ja kavēšanās turpinās nolaidības dēļ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK pilnībā atbalsta uzsvaru uz pienācīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām – gan dažādu līmeņu iestādēm, gan pilsonisko sabiedrību – un informācijas apmaiņu par paraugpraksi šajā jomā, kas jānodrošina Komisijai. Šajā saistībā EESK atgādina par 2012. gada atzinumu par tematu “Transporta politikas Baltā grāmata: ceļā uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu un līdzdalību” un pamatnostādņu projektu par pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES transporta politikā un projektos, kas tika apspriests konferencē, kuru EESK tematiskā izpētes grupa “Transports”2016. gada 24. un 25. oktobrī rīkoja Milānā. EESK uz to norāda arī savā iepriekš minētajā 2020. gada novērtējumā. EESK uzsver, ka pēc iespējas ātrāk jāsāk plašas konsultācijas, īpašu uzmanību pievēršot organizētai pilsoniskajai sabiedrībai un pienācīgi ņemot vērā saņemto informāciju. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK atzinīgi vērtē papildu priekšnosacījumus infrastruktūrai, kas noteikti, lai palīdzētu sasniegt zaļā kursa mērķi līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 90 %, un uzsvaru uz vides aspektiem, tostarp ārējām izmaksām, projekta izstrādes laikā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK pieņem zināšanai vispārējās uz visiem tīkliem attiecinātās prioritātes, kas minētas 12. pantā, kurā paredzēts likvidēt administratīvos, tehniskos un darbības šķēršļus un optimizēt infrastruktūras izmantošanu (12. panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts). Tas atbilst arī kopumā labvēlīgajai attieksmei pret resursu efektīvu izmantošanu un inovāciju, kas paredzēta 43. pantā par ilgtspējīgiem kravu pārvadājumu pakalpojumiem. Šajā saistībā EESK uzsver, ka ir svarīgi uzlabot tīkla noturību pret katastrofām un ka tas būtu jāapsver jau plānošanas posmā. Risinot problēmas, ko rada pārbaudījumi tīkla noturībai, priekšroka dodama ilgtspējīgiem risinājumiem. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Tāpēc EESK uzskata, ka par mērķi jānosaka efektivitātes paaugstināšana visās jomās, neaizmirstot, ka efektivitātes paaugstināšana visos transporta veidos veicinās vidiskā snieguma uzlabošanos, kā konstatēts nesenā Zviedrijas Vides aizsardzības aģentūras pētījumā (2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESK atzinīgi vērtē to, ka gan attiecībā uz visaptverošo, gan pamattīklu dalībvalstīm jānodrošina, lai dzelzceļa infrastruktūra bez īpašas atļaujas varētu uzņemt 740 m garus vilcienus, un jāapsver infrastruktūras izveide vilcieniem, kuru garums pārsniedz 740 m un ir līdz 1 500 m un kuru asslodze ir 25,0 t, pamatojoties uz sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu analīzi. Noteikums par 740 m gariem vilcieniem uz privātiem blakusceļiem attiecas arī uz multimodālo transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK aicina sekmēt visaptverošus efektivitātes paaugstināšanas pasākumus multimodalitātes veicināšanai, kas nozīmē, ka pēc iespējas optimālāk jāizmanto visu transporta veidu priekšrocības, lai sasniegtu vislabāko iespējamo rezultātu, kā arī vienlaikus uzlabotu drošību un samazinātu slogu uz vidi. EESK īpaši norāda, cik nozīmīga ir sauszemes transporta un citu transporta veidu saskarne, kas dod iekšzemes ūdensceļiem, tuvsatiksmes kuģošanai un aviācijai iespēju visaptveroši iesaistīties multimodālajā ķēdē. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Ņemot vērā iepriekšējā punktā minēto noteikumu, pārsteigumu raisa tas, ka Eiropas transporta koridoros paredzētais maksimālais vilcienu uzturēšanās laiks robežšķērsošanas vietās neattiecas uz abiem tīkliem, proti, uz pamattīklu un uz visaptverošo tīklu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta IKT sistēmām transporta jomā, lai cita starpā atvieglotu transporta pārvaldību un informācijas apmaiņu starp transporta veidiem un tādā veidā veicinātu multimodālo pārvadājumu attīstību, kas ir viena no prioritātēm ilgtspējīgu kravu pārvadājumu attīstībai. EESK uzskata, ka pēc iespējas drīzāk būtu jāatraisa digitalizācijas plašais potenciāls paaugstināt transporta efektivitāti un uzlabot saskaņotību un ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESK arī atbalsta pilsētu transporta mezglu un multimodālo termināļu iekļaušanu kā īpašu TEN-T elementu. Abi ir būtiski netraucētai transporta darbībai, pirmkārt, tāpēc, ka tie ir nepieciešami pirmajā un pēdējā posmā, un, otrkārt, tāpēc, ka tiem ir svarīga nozīme labi funkcionējošā multimodālajā transportā. EESK norāda, ka ierosinātie kritēriji attiecībā uz termināļu atrašanās vietu dod iespēju vienam terminālim apkalpot vairākus pilsētas mezglus. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Šajā saistībā EESK norāda uz savu atzinumu par intermodālo transportu un multimodālo loģistiku, kurā uzsvērta digitalizācijas un multimodālo termināļu nozīme multimodalitātes attīstībā (3). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā par Eiropas transporta tīkla (TEN-T) paplašināšanu uz kaimiņos esošajām trešām valstīm lielāka uzmanība ir pievērsta savienojumiem ar kaimiņvalstīm, tostarp partnervalstīm, piemēram, EEZ dalībvalstīm un Šveici, un kandidātvalstīm, it īpaši Rietumbalkānu valstīm. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Šajā saistībā EESK arī vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir īstenot Komisijas ierosināto Global Gateway savienojamības stratēģiju (JOIN (2021) 30), lai visā pasaulē veicinātu ieguldījumus visu veidu ilgtspējīgā, viedā, noturīgā un drošā transportā un visus transporta veidus apvienotu multimodālā sistēmā. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESK arī atzinīgi vērtē uzmanību, kas pievērsta trešo valstu subjektu iesaistei TEN-T projektos, un dalībvalstu pienākumam ziņot Komisijai par šādu iesaistīšanos, lai tā varētu novērtēt ietekmi uz drošību vai sabiedrisko kārtību Eiropas Savienībā visos gadījumos, uz kuriem neattiecas Regula (ES) 2019/452, ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESK arī atzinīgi vērtē iespēju ar deleģētajiem aktiem veikt pielāgojumus attiecībā uz infrastruktūras elementiem un koridoru konfigurāciju. Transporta plūsmas mainās, un šāda pielāgošanas iespēja palīdz nodrošināt, ka tīkla infrastruktūra un koridoru konfigurācija atbilst reālajām transporta plūsmām. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Visbeidzot EESK pauž gandarījumu par to, ka TEN-T uzturēšana priekšlikumā ir noteikta kā dalībvalstu pienākums, kā EESK ierosināja iepriekš minētajā novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

3.23.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK atzīmē, ka ir jānodrošina piemēroti infrastruktūras objekti, lai personāls varētu atpūsties dzelzceļa stacijās. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESK saistībā ar vispārējo piezīmi par digitalizāciju norāda, ka digitalizāciju varētu izmantot, lai uzraudzītu atbilstību sociālās jomas tiesību aktiem, piemēram, dzelzceļa nozarē. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Runājot par autotransportu, EESK uzskata, ka būtu jānosaka minimālie kritēriji attiecībā gan uz drošām stāvvietām (29. panta 2. punkta c) apakšpunkts), gan arī uz atpūtas zonām (29. panta 2. punkta b) apakšpunkts). |
| --- | --- |

4.3.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamatnostādņu 2013.–2020. gadam novērtējums, TEN/701.

1

TEN-T

(2)  “Modal shift for an environmental lift” (Modālā pārvirze pacēlumam vides jomā) – Ziņojums 7003, 2021. gada augusts. Ar kopsavilkumu angļu valodā.

2

“Modal shift for an environmental lift

(3)  OV C 374, 16.9.2021., 1. lpp.

3

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/126

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta

(COM(2021) 813 final — 2021/0419 (COD))

(2022/C 290/20)

| Ziņotājs: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stefan BACK

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 27.1.2022.
  Padome, 28.1.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 10.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 225/1/5 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 27.1.2022.

Padome, 28.1.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. un 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

10.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

225/1/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas pilnībā atbilst EESK ieteikumiem tās iepriekšējā atzinumā par sadarbīgām intelektiskajām transporta sistēmām, un uzskata, ka priekšlikumam ir ievērojama pievienotā vērtība attiecībā uz uzlabojumiem, drošību, drošumu un efektivitāti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka jāsniedz plašāka informācija un dalībvalstīm noteikts pienākums sadarboties. Īpaši jānorāda uz paplašināto informācijas apmaiņas tvērumu attiecībā uz kravu pārvadājumiem, kā arī sadarbīgu, satīklotu un automatizētu mobilitāti, tostarp transportlīdzekļu savstarpējo saziņu, kas ievērojami uzlabo arī ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK konstatē, ka efektivitāte tiks paaugstināta gan kravu, gan pasažieru pārvadājumos, paverot iespēju, piemēram, sekot līdzi sūtījuma virzībai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzīst, ka informācijas apmaiņa ir jāstandartizē, taču tā tomēr uzsver, ka pienācīgi pamatotos un samērīgos gadījumos ir jāparedz pietiekamas iespējas piemērot vietējus un uzņēmumam raksturīgus risinājumus, ņemot vērā arī iespējamo ietekmi uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka intelektiskās transporta sistēmas (ITS) ir jāievieš plašā sabiedrības kontekstā un jāņem vērā elementi, kas sniedzas tālāk tikai par tehniskajiem aspektiem, un ka to ignorēšana var negatīvi ietekmēt gan ilgtspēju, gan resursefektivitāti. Šajā saistībā EESK norāda, ka ir svarīgi pietiekamu uzmanību un resursus veltīt lauku apvidu vajadzībām, to skaitā sabiedrisko pakalpojumu aspektiem un alternatīviem mobilitātes veidiem, piemēram, iešanai kājām un braukšanai ar velosipēdu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK arī izvirza jautājumu par mobilitātes resursu kopīgošanu un vēlas vērst uzmanību uz to, ka varētu būt vajadzīgs deleģētais akts par šajā nolūkā nepieciešamo ITS atbalstu, piemēram, attiecībā uz transporta resursu un jaudas pieejamību, kā arī ceļošanas vajadzību apkopošanu, un saderīgu iespēju noteikšanu, kā optimizēt jaudas izmantošanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pieejamo resursu izmantojuma optimizēšana, palielinot bezemisiju transportlīdzekļu skaitu, uzlabos ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka priekšlikums ir nozīmīgs solis ceļā uz kopēju Eiropas mobilitātes datu telpu, kas pievienos vērtību, uzlabojot efektivitāti, kā arī radīs priekšnoteikumus labākiem darba apstākļiem transporta nozarē, piemēram, atvieglojot atbilstību tiesību aktiem par darba un atpūtas laiku, kā arī atpūtas zonu atrašanu un piekļuvi tām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi vairot uzticēšanos, lai sistēmu, kuras pamatā ir resursu un informācijas kopīgošana, sabiedrība akceptētu un lai tā pienācīgi darbotos. Tas cita starpā nozīmē, ka pietiekamā līmenī jāaizsargā privātums un dati un komercnoslēpumi. Tāpēc EESK ar interesi gaida pārvaldības satvaru, kuru Komisija pieteica paziņojumā par Eiropas Datu stratēģiju. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK norāda arī, ka attiecībā uz transportlīdzekļu datiem jānodrošina gan patērētāju aizsardzība, gan godīga konkurence, kā sīkāk izklāstīts 3.18. punktā. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK aicina steidzami pieņemt nozaru regulējumu attiecībā gan uz piekļuvi transportlīdzekļa ģenerētajiem datiem, gan uz funkcijām un resursiem. Komisija līdz šim nav iesniegusi priekšlikumu par šo jautājumu. Šāda kavēšanās īpaši kaitē patērētājiem. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK arī norāda, ka jāuzlabo personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām integrācija, un aicina ITS piemērojamajās prasībās iekļaut Direktīvā (ES) 2019/882 noteiktās piekļūstamības prasības, iespējams, deleģēta akta veidā. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Visbeidzot EESK atkārtoti izsaka iepriekšminētajā atzinumā par sadarbīgajām intelektiskajām transporta sistēmām izteikto piedāvājumu palīdzēt Komisijai veikt īstenošanas pasākumus, kalpojot par saiti ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | Komisijas priekšlikums ir daļa no Komisijas 2020. gada Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas (turpmāk – Stratēģija) īstenošanas un Eiropas transporta sistēmas pārveides. Tajā izklāstīts, kurās jomās digitalizācija ievērojami palīdzēs transporta sistēmu padarīt netraucētu un efektīvāku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Intelektiskām transporta sistēmām (ITS) ir nozīmīga loma satīklotas un automatizētas multimodālas mobilitātes sistēmas izveidē, kas paaugstinās transporta efektivitāti un vairos tā drošumu un ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kā pieteikts paziņojumā par Eiropas Datu stratēģiju (COM(2020) 66), Komisija ir iesniegusi izskatāmo priekšlikumu, lai palīdzētu īstenot zaļā kursa mērķus un padarīt Eiropu piemērotu digitālajam laikmetam. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ITS direktīva (2010/40/ES) ir jāatjaunina, lai ņemtu vērā ar ITS tehnisko attīstību saistītās problēmas un it īpaši uzlabotu ieinteresēto personu sadarbību, kā arī ITS pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Priekšlikums atjaunināt ITS direktīvu ir daļa no tiesību aktu kopuma, kura mērķi ir samazināt CO2 emisijas, sekmēt digitalizāciju un uzlabot transporta infrastruktūras noturību. Piemēram, gan priekšlikumā par TEN-T regulas (1) pārskatīšanu, gan paziņojumā par jauno pilsētu mobilitātes satvaru (2) ir iekļauti noteikumi par ITS pakalpojumu ieviešanu, piemēram, ar drošību saistītas informācijas sniegšanu un pilsētu mobilitātes attīstību. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ITS direktīva būs svarīgs elements, veidojot kopīgo Eiropas mobilitātes datu telpu, kas ir viena no tām datu telpām, kuras saskaņā ar Eiropas Datu stratēģiju ir plānotas stratēģiskām nozarēm. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ar priekšlikumu groza ITS direktīvu, direktīvas darbības jomai pievienojot datu pieejamību un ITS pakalpojumu ieviešanu. Prioritārās pasākumu veikšanas jomas ir pārstrukturētas tā, lai tās labāk atbilstu dažādajiem ITS pakalpojumu veidiem.






  — | Katrā dalībvalstī tiek izveidots valsts piekļuves punkts datu apmaiņai. Datu apmaiņa/sniegšana vairākās jomās kļūst obligāta, un daudzos gadījumos dati tiks pārsūtīti arī ieinteresētajām personām. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Katrā dalībvalstī tiek izveidots valsts piekļuves punkts datu apmaiņai. Datu apmaiņa/sniegšana vairākās jomās kļūst obligāta, un daudzos gadījumos dati tiks pārsūtīti arī ieinteresētajām personām.

| — | Ja nepieciešams saistībā ar īstenošanas operatīvajiem aspektiem, dalībvalstīm jāsadarbojas arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

—

Ja nepieciešams saistībā ar īstenošanas operatīvajiem aspektiem, dalībvalstīm jāsadarbojas arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| — | I pielikumā ir jauna iedaļa par prioritārajām jomām ar noteikumiem par datu nozīmi kravu uzraudzīšanā un izsekošanā, un jauna iedaļa par sadarbīgiem, satīklotiem un automatizētiem mobilitātes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

I pielikumā ir jauna iedaļa par prioritārajām jomām ar noteikumiem par datu nozīmi kravu uzraudzīšanā un izsekošanā, un jauna iedaļa par sadarbīgiem, satīklotiem un automatizētiem mobilitātes pakalpojumiem.

| — | Ir paredzēti arī noteikumi par datu aizsardzību un integritāti. |
| --- | --- |

—

Ir paredzēti arī noteikumi par datu aizsardzību un integritāti.

| — | Svarīgs elements ir tas, ka Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai atjauninātu dažas prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu. |
| --- | --- |

—

Svarīgs elements ir tas, ka Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai atjauninātu dažas prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu.

| — | Dalībvalstīm regulāri jāziņo Komisijai par izskatāmās direktīvas īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm regulāri jāziņo Komisijai par izskatāmās direktīvas īstenošanu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas pilnībā atbilst EESK atzinumā par tematu “Sadarbīgas intelektiskas transporta sistēmas” (3) ieteiktajiem pasākumiem. Komiteja uzskata, ka atjauninātajai ITS sistēmai, ko tagad ierosina Komisija, ir ievērojama pievienotā vērtība gan uzlabotas drošības un drošuma, gan augstākas efektivitātes veidā, kas izpaudīsies ne tikai kā uzlabotas un drošākas satiksmes plūsmas, bet arī kā efektīvas loģistikas atbalsta funkcija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē arī plašāko sniedzamās informācijas tvērumu un to, ka dalībvalstīm būs pienākums sadarboties. Tā īpaši atzinīgi vērtē palielināto darbības jomu noteikumiem par informācijas apmaiņu attiecībā uz kravu pārvadājumiem un aptvertās informācijas paplašināšanu, iekļaujot tajā sadarbīgu, satīklotu un automatizētu mobilitāti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komiteja izsaka pieņēmumu, ka ierosinātā informācijas sistēma ietver arī saziņu starp transportlīdzekļiem, kā tas jau tika prasīts atzinumā par Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģiju. EESK atgādina, ka saziņa starp transportlīdzekļiem lielā mērā palīdz novērst ceļu satiksmes negadījumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK sagaida, ka pašlaik ierosinātā modernizētā informācijas apmaiņas sistēma dos pievienoto vērtību, paaugstinot gan pasažieru, gan kravas pārvadājumu efektivitāti, un ka, piemēram, tagad būs viegli sekot līdzi sūtījuma virzībai, jo ar to saistītā informācija tagad tiks nosūtīta arī attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komiteja atzīmē, ka informācija, ar kuru jāapmainās šajā posmā, lielā mērā ir standartizēta, un tādēļ atkārtoti uzsver, ka pienācīgi pamatotās un samērīgās situācijās ir svarīgi atstāt saprātīgas iespējas piemērot vietējus un konkrētam uzņēmumiem raksturīgus risinājumus, ņemot vērā arī iespējamo ietekmi uz iekšējo tirgu. EESK izsaka pieņēmumu, ka tā nebūs problēma tikmēr, kamēr ierosinātajā sistēmā ievadītā informācija atbildīs noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK atzīmē, ka intelektiskās transporta sistēmas (ITS) jāievieš plašā sociālajā kontekstā un to izmantošana automātiski nenoved pie klimatam draudzīgas transporta sistēmas. Transporta veidu digitalizācija pati par sevi (piemēram, automatizēta mobilitāte automobiļiem) vides politikas ziņā var būt pat neproduktīva. Intelektiskās transporta sistēmas būtu jāizstrādā, jāatbalsta un jāizmanto tā, lai tās būtu klimatu saudzējošas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ilgtspējīgai mobilitātei būtiska ir efektīva sabiedriskā transporta sistēma, kas ir daļa no vispārējas (ekonomiskas) nozīmes pakalpojumiem un ko papildina braukšana ar velosipēdu un iešana kājām. EESK atbalsta intelektisko transporta sistēmu popularizēšanu ar mērķi stiprināt un papildināt sabiedrisko transportu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK norāda, ka vienīgi uz tehnoloģijām orientēts skatījums uz intelektisko transporta sistēmu attīstību, virzoties uz izvirzītajiem mērķiem un sasniedzamajiem rezultātiem, var novest strupceļā: piemēram, automobiļu koplietošanas sistēmu ieguldījums tādās pilsētu aglomerācijās, kurās jau ir labi attīstītas sabiedriskā transporta sistēmas. Arī automatizēti automobiļi var nebūt uz nākotni vērsts risinājums pilsētās, it īpaši vietās, kur mēdz būt sastrēgumi un sabiedriskā telpa ir ierobežota. Tāpēc EESK uzskata, ka nozīmīgākie mobilitātes jauninājumi, kas radīti elektrifikācijas, automatizācijas un koplietošanas jomā, vislielāko pievienoto vērtību dos tad, ja tie tiks izstrādāti un ieviesti, pienācīgi ņemot vērā sabiedrības vajadzības, piemēram, pieejamību, efektivitāti un sabiedrisko pakalpojumu aspektus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Konsultācijās ar ieinteresētajām personām izskanēja daudzas bažas par teritoriālo pārklājumu. EESK pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav minēta intelektisku transporta sistēmu izstrāde lauku apvidu vajadzībām kā atsevišķs temats līdztekus to izvēršanai pilsētu teritorijās EESK iesaka Komisijai pievērst īpašu uzmanību ITS sistēmu ieviešanai arī lauku apvidos, jo dzīve šādos apvidos lielā mērā ir atkarīga no kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras pieejamības. Arī atsevišķā Komisijas paziņojumā “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem” (4) teikts, ka pamatpakalpojumi un ar tiem saistītā infrastruktūra šajos apvidos ir būtiski, lai nodrošinātu sociālo un ekonomisko iekļautību. Tāpēc par to, lai lauku apvidi gūtu labumu no ITS piedāvātajiem risinājumiem, būtu jārūpējas ES līmenī. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tas var būt īpaši svarīgi nolūkā efektīvi izmantot transporta jaudu lauku apvidos. Transporta radītais kaitējums atspoguļojas ne tikai emisijās, bet arī transporta resursu izmantošanā. Komiteja iesaka Komisijai apsvērt iespēju attiecīgā gadījumā pieņemt deleģētos aktus, lai regulētu resursu kopīgošanu, kas tiek atbalstīta ar ITS. Tajā būtu jāietver vieda, digitāli atbalstīta mobilitātes vajadzību apkopošana un rezerves jaudas kopīgošana (sk. automobiļu koplietošanu), kas būtu īpaši nepieciešama lauku apvidos, kur pieejamā transporta jauda kļūst arvien ierobežotāka un kur attālumu dēļ ir arvien grūtāk veidot jaunu jaudu. Šādām intelektiskām sistēmām būtu jānodrošina informācijas kopīgošana par transportlīdzekļa izmantojumu un spēja papildināt esošo sistēmu ar papildu pasažieriem vai precēm. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK atzinīgi vērtē to, ka līdztekus bezemisiju transportlīdzekļu izplatībai priekšlikums ar koplietojamiem mobilitātes pakalpojumiem veicinās arī ilgtspējīgāku transportu, tādējādi līdz 2050. gadam panākot neto nulles emisiju līmeni. Padarot ceļu satiksmi raitāku un samazinot satiksmes sastrēgumus, mēs virzāmies uz vides mērķiem vairākos veidos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto ITS sistēmas stiprināšanu kā pirmo soli ceļā uz kopēju Eiropas mobilitātes datu telpu, kas sniegtu ievērojamu pievienoto vērtību augstākas efektivitātes veidā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Šādas telpas izveide noteikti atvieglotu mobilitātes kā pakalpojuma nodrošināšanu gan pasažieru, gan kravu pārvadājumu jomā un varētu uzlabot darba apstākļus transporta nozarē. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESK atzinīgi vērtē ITS pakalpojumus drošām stāvvietām profesionāliem autovadītājiem Eiropas automaģistrāļu tīklā. Telemātikas lietojumprogrammas, kas paredzētas drošām stāvvietām, var atvieglot likumā noteiktā braukšanas un atpūtas laika ievērošanu. Tomēr EESK norāda, ka galvenā problēma gan uzņēmumiem, gan profesionāliem autovadītājiem ir automaģistrāļu atpūtas zonu neatbilstošā infrastruktūra, kuras dēļ naktīs rodas stāvvietu pārslodze. Infrastruktūras attīstībai jāiet roku rokā ar ITS balstītiem pakalpojumiem (piemēram, rezervējamām autostāvvietām). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Šajā saistībā EESK vēlreiz norāda, cik svarīgi ir vairot uzticēšanos, un uzsver, ka pienākums sniegt informāciju nedrīkst apdraudēt uzņēmējdarbības konfidencialitāti, privātumu un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK norāda, ka attiecībā uz Komisijas tiesībām pieņemt deleģētos aktus, lai atjauninātu noteikumus par konkrētas informācijas sniegšanas pienākumiem, ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi un uzticēšanās attiecībā uz visām “datu kopīgošanā” iesaistītajām personām. EESK atbalsta ITS direktīvas darbības jomas paplašināšanu un tādējādi nodrošināto pievienoto vērtību. EESK arī pieņem zināšanai, ka pastāv uzticēšanās problēmas attiecībā uz datu kopīgošanu un ka ir vajadzīgs Eiropas datu telpu pārvaldības satvars, it īpaši tādās stratēģiskās jomās kā mobilitāte, kā norādīts Komisijas paziņojumā par Eiropas Datu stratēģiju (5). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Šajā saistībā EESK vēlas arī uzsvērt, ka ir svarīgi, lai sistēmā esošā informācija tiktu izmantota tikai ITS vajadzībām, nevis citā nolūkā. Saistībā ar intelektisko transporta sistēmu ieviešanu EESK atkārtoti norāda uz efektīvas privātuma un datu aizsardzības nozīmi. Tomēr Vispārīgā datu aizsardzības regula nenodrošina pietiekamu aizsardzību, ja, anonimizējot datus, tiek izmantotas tehnoloģijas (piemēram, transportlīdzekļu datu mobilitātes modeļi, sejas atpazīšana utt.), kas, pielietojot algoritmus, ļauj izdarīt secinājumus par personām vai pat diskriminēt. Attiecībā uz persondatu izmantošanu darbavietās darba ņēmējiem, viņu pārstāvjiem un arodbiedrībām ir jābūt tiesībām izteikties un veto tiesībām. EESK uzsver, ka ar priekšlikuma 10. pantu (Datu aizsardzības un privātuma noteikumi) ir jāizslēdz šis potenciālais risks. Tas ir īpaši svarīgi, lai stiprinātu uzticēšanos sistēmai un saņemtu plašas sabiedrības piekrišanu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESK norāda, ka patērētājiem jāsaglabā kontrole pār kopīgotajiem datiem: viņu personas datiem par pakalpojumu vai biļešu rezervāciju, kā arī datiem, ar kuriem viņu automobiļi dalās ar pakalpojumu sniedzējiem vai infrastruktūru. Jebkurā gadījumā patērētājiem ir jābūt centrā, un viņu datiem jābūt aizsargātiem, pilnībā ievērojot Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Piekļuve transportlīdzekļa ģenerētajiem datiem ir jāreglamentē, sekmējot datu un patērētāju aizsardzību, kā arī godīgu konkurenci. Transportlīdzekļa ģenerēto datu atstāšana automobiļu ražotāju ziņā noved pie monopoliem un dominējoša stāvokļa tirgū un rada ļaunprātīgas izmantošanas risku. Komisija jau sen tiek aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu un šajā saistībā ir devusi pozitīvus signālus, piemēram, iepriekšminētajā datu stratēģijā, tomēr līdz šim nav neko darījusi, lai iesniegtu priekšlikumu. Šī kavēšanās it īpaši kaitē patērētāju interesēm un patērētāju iespējām kontrolēt datus un izdarīt alternatīvu, apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Digitalizācija var samazināt iekļaušanas nepietiekamību, kas skar cilvēkus ar ikdienā ierobežotām pārvietošanās spējām. Tādēļ izskatāmajā direktīvā attiecībā uz visām ITS jomām būtu programmatiski jānostiprina skaidras piekļūstamības prasības, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2019/882. Ir par maz pieminēt šo aspektu tikai vienā apsvērumā, kurā pausta iespēja funkcijas, kas cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošina piekļuvi, attīstīt par digitāliem multimodāliem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Ar ceļiem un automaģistrālēm saistīto datu plānotā apmaiņa un pieejamība (braukšanas aizliegumi, ātruma ierobežojumi, reāllaika dati par ceļu slēgšanu, ceļu darbiem u. c.) III pielikumā ir vērtējama atzinīgi. Šajā saistībā EESK mudina izstrādāt intelektiskas satiksmes vadības sistēmas, kas varētu izlīdzināt laikā (tranzīta) autotransporta satiksmi uz automaģistrālēm un tādējādi uzlabot satiksmes drošību un padarīt to raitāku. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Šajā sakarā EESK pieņem zināšanai, ka Komisija, atjauninot obligātās informācijas sarakstu, vēlas saņemt Eiropas ITS padomdevējas grupas ieguldījumu. Tāpēc EESK atkārto iepriekšminētajā atzinumā pausto piedāvājumu palīdzēt Komisijai, kalpojot par saiti ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

3.22.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Regula (ES)Nr. 1315/2013.

1

(2)  COM(2021) 1811.

2

(3)  OV C 288, 31.8.2017., 85. lpp. un COM(2016) 766.

3

(4)  “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem – ceļā uz spēcīgākiem, savienotiem, noturīgiem un pārtikušiem lauku apvidiem līdz 2040. gadam” (COM(2021) 345).

4

(5)  COM(2020) 66.

5

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/131 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/131

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā””

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

| Ziņotājs: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Arnaud SCHWARTZ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 20.12.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 8.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 169/0/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 20.12.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

8.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

169/0/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Augsnes stratēģija 2030. gadam” un vēlas regulāri saņemt informāciju un aktīvi piedalīties priekšlikuma par augsnes aizsardzību sagatavošanā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Augsne ir stratēģisks un apdraudēts ekonomikas un vides resurss, un attiecībā uz to ir vajadzīgs mērķu, programmu un noteikumu kopums. Komiteja aicina Komisiju veicināt tādu Eiropas tiesisko regulējumu, kas efektīvi novērstu augsnes degradāciju, atbalstītu atjaunošanas programmas un parādītu ceļu virzībai uz labu augsnes veselības stāvokli. Komiteja arī aicina piešķirt nepieciešamos līdzekļus no Eiropas budžeta Augsnes stratēģijas īstenošanai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Lai īstenotu stratēģiju, Eiropas Komisija paredz pieņemt Augsnes veselības aktu. Tomēr EESK iesaka veikt plānoto ietekmes novērtējumu un pēc tam lemt par piemērotākajiem instrumentiem. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām ieinteresētajām personām, kuras darbojas ar augsni un tās izmantošanu saistītās ekonomikas nozarēs, EESK iesaka šajā regulējumā balstīties arī uz šādiem principiem:






  — | sniegt uz zinātniski stabila pamata izstrādātu skaidru “veselīgas augsnes” definīciju, rādītājus un robežvērtības; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

sniegt uz zinātniski stabila pamata izstrādātu skaidru “veselīgas augsnes” definīciju, rādītājus un robežvērtības;

| — | pamatojoties uz “veselīgas augsnes” definīciju, noteikt skaidrus mērķrādītājus 2030. gadam; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz “veselīgas augsnes” definīciju, noteikt skaidrus mērķrādītājus 2030. gadam;

| — | nodrošināt pienācīgu vides aizsardzības un klimatrīcības līmeni; |
| --- | --- |

—

nodrošināt pienācīgu vides aizsardzības un klimatrīcības līmeni;

| — | pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, ņemot vērā augsnes neviendabīgumu, izmantojuma daudzveidību un izmantošanas prasības, dažādos ģeoloģiskos, klimatiskos un ainaviskos apstākļus, kā arī atšķirīgos apdraudējumus un jau spēkā esošos valstu noteikumus; |
| --- | --- |

—

pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, ņemot vērā augsnes neviendabīgumu, izmantojuma daudzveidību un izmantošanas prasības, dažādos ģeoloģiskos, klimatiskos un ainaviskos apstākļus, kā arī atšķirīgos apdraudējumus un jau spēkā esošos valstu noteikumus;

| — | noteikt izglītības, konsultāciju, zināšanu pārneses un augsnes aizsardzības stimulēšanas pasākumu prioritāti salīdzinājumā ar papildu juridiskiem pienākumiem; |
| --- | --- |

—

noteikt izglītības, konsultāciju, zināšanu pārneses un augsnes aizsardzības stimulēšanas pasākumu prioritāti salīdzinājumā ar papildu juridiskiem pienākumiem;

| — | administratīvo slogu visiem dalībniekiem saglabāt saprātīgā līmenī, vienlaikus nodrošinot pieņemamas tā izmaksas. |
| --- | --- |

—

administratīvo slogu visiem dalībniekiem saglabāt saprātīgā līmenī, vienlaikus nodrošinot pieņemamas tā izmaksas.

| 1.4. | Komiteja iesaka pēc iespējas plašāk apspriest likumdošanas iniciatīvas saturu ar ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem, kā arī ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk nākt klajā ar priekšlikumu, lai atvēlētu laiku diskusijām pirms balsojuma par tekstu pašreizējā likumdošanas pilnvaru termiņā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja uzsver, ka ir jāpievēršas visiem augsnes degradācijas aspektiem, īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem par augsnes piesārņojumu, zemes izmantošanu pilsētu attīstībā un infrastruktūrā, kā arī par organisko vielu noplicināšanu lauksaimniecības augsnēs, jo šīm parādībām ir īpaši dziļa un potenciāli neatgriezeniska ietekme uz augsnes veselību un tās spēju sniegt ekosistēmu pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eiropā ir liela augsnes daudzveidība, kas atspoguļo klimata, ģeoloģijas un zemes izmantošanas atšķirības; apdraudējumi, kuriem pakļauta augsne, atšķiras arī pēc to veida un intensitātes, tāpēc politika, kas izstrādāta augsnes degradācijas novēršanai, ir jāpielāgo dažādiem ģeogrāfiskiem un kultūras apstākļiem. Dalībvalstu tiesību akti augsnes aizsardzības jomā ir neviendabīgi un sadrumstaloti, un daudzu dalībvalstu politika un tiesiskais regulējums nepievēršas daudziem augsnes apdraudējumiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja arī norāda, ka ir ļoti svarīgi steidzami pievērsties cilvēka izraisīto klimata pārmaiņu ietekmei uz augsni. Tāpēc Komiteja stingri iesaka jaunajā ES Augsnes stratēģijā iekļaut pasākumus pret eroziju un pārtuksnešošanos, kas saistītas ar ārkārtējiem plūdiem, sausumu un ugunsgrēkiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja pauž nopietnas bažas par zemes platību aizņemšanu urbanizācijas procesu ietekmē, jo tas vairumā gadījumu ietekmē auglīgu augsni līdzenumos un piekrastes teritorijās. Mērķis pilnībā “apstādināt zemes platību aizņemšanas neto pieaugumu”, kas jāsasniedz līdz 2050. gadam, ir jāpapildina ar stimuliem, lai veicinātu pamestu teritoriju atkārtotu izmantošanu un neizmantotu necaurlaidīgu virsmu iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komiteja uzskata, ka prioritāte – kas atbilst mērķim izveidot aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku – ir aizsargāt Eiropas augsnes ekoloģisko produktivitāti, tādējādi samazinot ES pieprasījuma ietekmi uz trešām valstīm. EESK uzskata, ka absolūta prioritāte ir pabeigt iniciatīvas, lai starptautiskajā tirdzniecībā ieviestu garantijas, ka netiks veikta atmežošana. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Komisija 2020. gada 20. maijā publicēja priekšlikumu ES Biodaudzveidības stratēģijai 2030. gadam. Šajā paziņojumā uzsvērts, ka “augsne ir ārkārtīgi nozīmīgs neatjaunojams resurss – tā ir vitāli svarīga cilvēka un ekonomikas veselībai, kā arī pārtikas un jaunu zāļu ražošanai” (1), un ka jārisina jautājums par zemes platību aizņemšanu un augsnes ekosistēmu atjaunošanu. Tajā pausta Komisijas apņemšanās 2021. gadā atjaunināt Augsnes aizsardzības tematisko stratēģiju un attīstīt programmas “Apvārsnis Eiropa” augsnes veselības un pārtikas misiju, lai izstrādātu risinājumus augsnes veselības un funkciju atjaunošanai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Parlaments 2021. gada 28. aprīlī pieņēma rezolūciju par augsnes aizsardzību, uzsverot nepieciešamību aizsargāt, ilgtspējīgi apsaimniekot un atjaunot Eiropas augsnes, saglabāt to daudzfunkcionālo nozīmi un spēju atbalstīt veselīgas pārtikas un izejvielu ražošanu un nodrošināt sabiedrībai daudzveidīgus ekosistēmu pakalpojumus. Rezolūcijā uzsvērts, ka veselīga augsne ir būtiska, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus, tai skaitā klimatneitralitāti un biodaudzveidības atjaunošanu. Tāpat rezolūcijā paustas bažas par vienlīdzīgu konkurences apstākļu neesamību starp dalībvalstīm, ņemot vērā to dažādos augsnes aizsardzības režīmus, un izteikts aicinājums Komisijai “pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, ES mērogā izstrādāt kopēju tiesisko regulējumu augsnes aizsardzībai un ilgtspējīgai izmantošanai”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eiropas Parlaments 2021. gada 9. jūnijā atzinīgi novērtēja ierosināto Eiropas Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un apstiprināja rezolūciju, kurā starp gandrīz 200 ieteikumiem ir īpaši uzsvērta augsnes biodaudzveidības kardināli svarīgā nozīme. Eiropas Parlaments vēlreiz mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai izstrādātu kopēju tiesisko regulējumu augsnes aizsardzībai un “efektīvi integrēt šo aizsardzību visās attiecīgajās ES politikas jomās”. Eiropas Parlaments savā rezolūcijā arī norāda, ka “ES ir apņēmusies līdz 2030. gadam panākt zemes degradācijas neitralitāti, taču šķiet, ka šis mērķis netiks sasniegts”, kā tas secināts Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija 2021. gada 17. novembrī ES Biodaudzveidības stratēģijas ietvaros publicēja priekšlikumu par ES Augsnes stratēģiju ar apakšvirsrakstu “Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijas priekšlikums atjaunina iepriekšējo Augsnes stratēģiju saskaņā ar Eiropas zaļā kursa stratēģisko misiju, lai risinātu klimata un biodaudzveidības krīzi un atbalstītu ES centienus attiecībā uz globālu rīcību augsnes jomā. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Stratēģijas mērķis ir sniegt izšķirošu ieguldījumu daudzu zaļā kursa mērķu sasniegšanā, tai skaitā: cīnīties pret pārtuksnešošanos un atjaunot degradētu zemi un augsni, kā arī censties līdz 2030. gadam panākt, ka pasaule ir zemes degradācijas ziņā neitrāla (ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) Nr. 15.3); veicināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) piesaisti; līdz 2027. gadam panākt labus virszemes ūdeņu ekoloģiskos un ķīmiskos rādītājus; līdz 2030. gadam samazināt barības vielu zudumus vismaz par 50 % un pesticīdu kopējo izmantojumu un ar tiem saistīto risku – par 50 %; samazināt augsnes piesārņojumu līdz līmenim, ko vairs neuzskata par kaitīgu ne cilvēka veselībai, ne dabiskajām ekosistēmām, tādējādi panākot no toksikantiem brīvu vidi līdz 2050. gadam; un apturēt aizņemtu zemes platību neto pieaugumu 2050. gadam (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Minētajā stratēģijā “veselīga augsne” ir definēta kā augsne, kurai ir labi ķīmiskie, bioloģiskie un fizikālie rādītāji un kura tādējādi spēj pastāvīgi nodrošināt pēc iespējas vairāk no tās sagaidāmo ekosistēmu pakalpojumu, piemēram, pārtikas un biomasas nodrošināšana, ūdens uzglabāšana un filtrēšana, minerālvielu un barības vielu aprite, dzīvības un bioloģiskās daudzveidības uzturēšana, oglekļa uzkrāšana, kā arī atbalsts cilvēku darbībām un ainavu un kultūras mantojuma saglabāšana. Šī definīcija atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas sniegtajai definīcijai (4). Saskaņā ar stratēģijā izklāstīto redzējumu laba augsnes veselība ir jāpanāk līdz 2050. gadam, apņemoties nodrošināt ilgtspējīgu zemes izmantošanu un atjaunošanu: Eiropas Komisija lēš, ka pašlaik 60–70 % ES augsnes nav veselīgas pašreizējās apsaimniekošanas prakses dēļ (5) un starp valstīm pastāv lielas atšķirības, tomēr mērķis līdz 2030. gadam panākt veselīgu augsni 75 % apmērā, radikāli mainot pašreizējo zemes apsaimniekošanas praksi, ir gan iespējams, gan nepieciešams (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Stratēģijas mērķis ir nodrošināt tādu pašu augsnes aizsardzības līmeni, kāds pastāv attiecībā uz ūdeni un gaisu, tādējādi novēršot tiesību aktu trūkumu augsnes aizsardzības jomā ES līmenī. Tāpēc tajā ir paziņots, ka pēc ietekmes novērtējuma, subsidiaritātes pārbaudes un apspriešanās ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm līdz 2023. gadam tiks izstrādāts Augsnes veselības tiesību akts. Ar jauno Augsnes veselības aktu būtu jārisina augsnes degradācijas pārrobežu ietekme un jānodrošina politikas saskaņotība ES un valstu līmenī, lai sasniegtu stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Stratēģija ietver jaunu brīvprātīgu un juridiski saistošu pasākumu kombināciju, kas jāizstrādā, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu un pamatojoties uz esošo valstu augsnes politiku, kuras mērķis ir:






  — | uzlabot organisko augšņu un kūdrāju aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

uzlabot organisko augšņu un kūdrāju aizsardzību;

| — | atbalstīt Komisijas iniciatīvu attiecībā uz ilgtspējīgiem oglekļa cikliem, tostarp atbalstot oglekļa sekvestrēšanas praksi lauksaimniecības augsnēs; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Komisijas iniciatīvu attiecībā uz ilgtspējīgiem oglekļa cikliem, tostarp atbalstot oglekļa sekvestrēšanas praksi lauksaimniecības augsnēs;

| — | atbalstīt izraktās augsnes atkārtotu izmantošanu, tai skaitā ieviešot “pasi”, lai nodrošinātu, ka tā tiek transportēta, apstrādāta un atkārtoti izmantota drošā veidā; |
| --- | --- |

—

atbalstīt izraktās augsnes atkārtotu izmantošanu, tai skaitā ieviešot “pasi”, lai nodrošinātu, ka tā tiek transportēta, apstrādāta un atkārtoti izmantota drošā veidā;

| — | pieprasīt dalībvalstīm līdz 2023. gadam noteikt valsts mērķus, lai samazinātu zemes platības, ko aizņem jaunas apdzīvotas vietas un infrastruktūra, saskaņā ar mērķi līdz 2050. gadam apstādināt “aizņemtu zemes platību neto pieaugumu”, kā arī ieviest hierarhiju pilsētu augsnes labākai izmantošanai, par prioritāti nosakot apbūvētās vides atkārtotu izmantošanu un pakāpeniski atceļot vietējos fiskālos ieguvumus, ko dod lauksaimniecības zemes pārveidošana būvētā vidē; |
| --- | --- |

—

pieprasīt dalībvalstīm līdz 2023. gadam noteikt valsts mērķus, lai samazinātu zemes platības, ko aizņem jaunas apdzīvotas vietas un infrastruktūra, saskaņā ar mērķi līdz 2050. gadam apstādināt “aizņemtu zemes platību neto pieaugumu”, kā arī ieviest hierarhiju pilsētu augsnes labākai izmantošanai, par prioritāti nosakot apbūvētās vides atkārtotu izmantošanu un pakāpeniski atceļot vietējos fiskālos ieguvumus, ko dod lauksaimniecības zemes pārveidošana būvētā vidē;

| — | drošā un ilgtspējīgā veidā veicināt organisko vielu, piemēram, komposta, digestāta, notekūdeņu dūņu, pārstrādātu kūtsmēslu un citu lauksaimniecības atlieku, reciklēšanu; |
| --- | --- |

—

drošā un ilgtspējīgā veidā veicināt organisko vielu, piemēram, komposta, digestāta, notekūdeņu dūņu, pārstrādātu kūtsmēslu un citu lauksaimniecības atlieku, reciklēšanu;

| — | novērtēt, aizsargāt un atjaunot augsnes biodaudzveidību; |
| --- | --- |

—

novērtēt, aizsargāt un atjaunot augsnes biodaudzveidību;

| — | integrēt un koordinēt augsnes un ūdens apsaimniekošanu un veicināt dabā balstītu risinājumu pieņemšanu virszemes ūdeņu un lietus ūdeņu apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

—

integrēt un koordinēt augsnes un ūdens apsaimniekošanu un veicināt dabā balstītu risinājumu pieņemšanu virszemes ūdeņu un lietus ūdeņu apsaimniekošanai;

| — | atbalstīt ilgtspējīgu augsnes apsaimniekošanu lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ilgtspējīgu augsnes apsaimniekošanu lauksaimniecībā;

| — | pārraudzīt pārtuksnešošanās tendences un pieņemt pasākumus, lai mazinātu un novērstu augsnes degradāciju; |
| --- | --- |

—

pārraudzīt pārtuksnešošanās tendences un pieņemt pasākumus, lai mazinātu un novērstu augsnes degradāciju;

| — | novērst augsnes piesārņošanu, regulējot un ierobežojot mikroplastmasas, polifluoralkilsavienojumu (PFAS) un citu toksisku ķīmisku vielu izmantošanu un izdalīšanos augsnē; |
| --- | --- |

—

novērst augsnes piesārņošanu, regulējot un ierobežojot mikroplastmasas, polifluoralkilsavienojumu (PFAS) un citu toksisku ķīmisku vielu izmantošanu un izdalīšanos augsnē;

| — | sadarboties ar dalībvalstīm, lai identificētu un attīrītu kontaminētas vietas; |
| --- | --- |

—

sadarboties ar dalībvalstīm, lai identificētu un attīrītu kontaminētas vietas;

| — | izvērtēt, vai ir iespējams ieviest zemes darījumos izmantojamu augsnes veselības sertifikātu; |
| --- | --- |

—

izvērtēt, vai ir iespējams ieviest zemes darījumos izmantojamu augsnes veselības sertifikātu;

| — | uzlabot augsnes monitoringu un pieņemt digitālos rīkus barības vielu pārvaldībai; |
| --- | --- |

—

uzlabot augsnes monitoringu un pieņemt digitālos rīkus barības vielu pārvaldībai;

| — | būtiski finansēt pētījumus par augsnes biodaudzveidību un risinājumiem augsnes degradācijas un kontaminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

—

būtiski finansēt pētījumus par augsnes biodaudzveidību un risinājumiem augsnes degradācijas un kontaminācijas novēršanai;

| — | īstenot komunikācijas, izglītojošus pasākumus un iedzīvotāju iesaistīšanas pasākumus, lai veicinātu augsnes veselību. |
| --- | --- |

—

īstenot komunikācijas, izglītojošus pasākumus un iedzīvotāju iesaistīšanas pasākumus, lai veicinātu augsnes veselību.

| 2.10. | EESK savā 2017. gada atzinumā NAT/713 “Zemes izmantošana ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu pakalpojumiem” piekrita, ka atjauninātam ES politikas satvaram ir būtiska nozīme augsnes ilgtspējīgā izmantošanā un aizsardzībā, it īpaši attiecībā uz lauksaimniecības augsni, tostarp labas augsnes stāvokļa definīciju, vienotu terminoloģiju un saskaņotiem uzraudzības kritērijiem, un aicināja ES politikas pasākumos iekļaut augsnes ilgtspējīgas apsaimniekošanas principus. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas augsnes stratēģiju 2030. gadam, kas ir cieši saistīta ar zaļo kursu un Komisijas redzējumu pārvērst klimata pārmaiņu draudus, biodaudzveidības samazināšanos un vides degradāciju par iespēju pārveidot ES par modernu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komiteja atzīst, ka veselīgai augsnei ir stratēģiska nozīme, jo tā ir viens no svarīgākajiem dabas resursiem, uz ko iedzīvotāji var paļauties, lai nodrošinātu savu labklājību un drošību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komiteja apzinās, ka augsne ir unikāls un ierobežots resurss, ko apdraud dažādi faktori. Augsnes degradācija un ar to saistītais auglības zudums var palielināt Eiropas ietekmi uz globālajām augsnēm, palielinot atkarību no pārtikas un nepārtikas izejvielu importa no trešām valstīm, kurās neatbilstošas audzēšanas pieaugums izraisa zemes degradācijas procesus, kas saistīti ar atmežošanu un SEG emisijām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteja uzsver absolūto prasību un nepieciešamību pabeigt iniciatīvas, lai tirdzniecībā ar trešām valstīm ieviestu garantijas, ka netiks veikta atmežošana, un uzskata, ka saskaņā ar uzdevumu izveidot aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku prioritāra nozīme ir pasākumiem, kuru mērķis ir samazināt iekšējā pieprasījuma ietekmi, aizsargājot un atjaunojot Eiropas augsnes ilgtermiņa ekoloģisko produktivitāti. Ilgtspējīgāka augsnes izmantošana, balstoties uz agroekoloģijas principiem, var radīt lielas pārmaiņas gan Eiropas, gan pasaules mērogā, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus un ANO 2030. gada programmas ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nepieciešams pārvarēt šauro priekšstatu par augsni kā tikai apdzīvotu vietu un darbības platformu: tā kā augsne ir sarežģīta biotiska sistēma, no kuras ir atkarīga ekosistēmu pakalpojumu un būtisku preču nodrošināšana, tās apsaimniekošanai nepieciešama atbilstoša pārvaldība, tostarp zemes īpašnieku un izmantotāju pārvaldība, vietējo administratoru atbildība un valstu valdību pasākumi. Eiropai ir jāuzņemas vadība, jo problēmas, kas saistītas ar pārtikas nodrošinājumu, ūdens uzglābšanu, biodaudzveidības saglabāšanu un reaģēšanu uz klimata pārmaiņām, ir cieši saistītas ar labu augsnes apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komiteja uzsver, ka Augsnes stratēģijā ir jāizmanto godīgas metodes un rīki augšņu ilgtspējīgai apsaimniekošanai saskaņā ar subsidiaritātes principu: katram pārvaldības līmenim, kas atbild par zemes izmantošanu, jāuztic atbilstoši uzdevumi un pienākumi, un, piešķirot līdzekļus, jānodrošina pienācīgi resursi; īpaša uzmanība jāpievērš mazo lauku kopienu atbalstam. Komiteja arī aicina vairāk iekļaut iedzīvotājus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, arodbiedrības un uzņēmumus, sadalot pienākumus un resursus, lai sasniegtu mērķi novērst augsnes degradāciju. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lai īstenotu stratēģiju, Eiropas Komisija paredz pieņemt Augsnes veselības aktu. Tomēr EESK iesaka veikt plānoto ietekmes novērtējumu un pēc tam lemt par piemērotākajiem instrumentiem. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām ieinteresētajām personām, kuras darbojas ar augsni un tās izmantošanu saistītās ekonomikas nozarēs, EESK iesaka šajā regulējumā balstīties arī uz šādiem principiem:






  — | sniegt uz zinātniski stabila pamata izstrādātu skaidru “veselīgas augsnes” definīciju, rādītājus un robežvērtības; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

sniegt uz zinātniski stabila pamata izstrādātu skaidru “veselīgas augsnes” definīciju, rādītājus un robežvērtības;

| — | pamatojoties uz “veselīgas augsnes” definīciju, noteikt skaidrus mērķrādītājus 2030. gadam; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz “veselīgas augsnes” definīciju, noteikt skaidrus mērķrādītājus 2030. gadam;

| — | nodrošināt pienācīgu vides aizsardzības un klimatrīcības līmeni; |
| --- | --- |

—

nodrošināt pienācīgu vides aizsardzības un klimatrīcības līmeni;

| — | pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, ņemot vērā augsnes neviendabīgumu, izmantojuma daudzveidību un izmantošanas prasības, dažādos ģeoloģiskos, klimatiskos un ainaviskos apstākļus, kā arī atšķirīgos apdraudējumus un jau spēkā esošos valstu noteikumus; |
| --- | --- |

—

pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, ņemot vērā augsnes neviendabīgumu, izmantojuma daudzveidību un izmantošanas prasības, dažādos ģeoloģiskos, klimatiskos un ainaviskos apstākļus, kā arī atšķirīgos apdraudējumus un jau spēkā esošos valstu noteikumus;

| — | noteikt izglītības, konsultāciju, zināšanu pārneses un augsnes aizsardzības stimulēšanas pasākumu prioritāti salīdzinājumā ar papildu juridiskiem pienākumiem; |
| --- | --- |

—

noteikt izglītības, konsultāciju, zināšanu pārneses un augsnes aizsardzības stimulēšanas pasākumu prioritāti salīdzinājumā ar papildu juridiskiem pienākumiem;

| — | administratīvo slogu visiem dalībniekiem saglabāt saprātīgā līmenī, vienlaikus nodrošinot pieņemamas tā izmaksas. |
| --- | --- |

—

administratīvo slogu visiem dalībniekiem saglabāt saprātīgā līmenī, vienlaikus nodrošinot pieņemamas tā izmaksas.

| 3.8. | Jaunajam priekšlikumam par augsnes aizsardzību jārada sinerģija ar tiesību aktiem klimata, ūdens, gaisa un biodaudzveidības jomā, kā arī ar kopējo lauksaimniecības politiku. Komiteja aicina Komisiju savlaicīgi iesniegt politikas satvaru, lai dotu iespēju plašāk apspriest tā saturu ar dažādām ieinteresētajām pusēm, pirms tas tiks iesniegts galīgajai apstiprināšanai pašreizējā sasaukuma laikā. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | No augsnes degradācijas veidiem viens no vissmagākajiem un grūtāk novēršamajiem noteikti ir zemes izmantošana, kas saistīta ar urbanizācijas procesiem: laikposmā no 2012. līdz 2018. gadam ES 28 valstīs tika aizņemti 539 km2 zemes gadā, no kuriem 78 % tika aizņemti uz lauksaimniecības zemju rēķina, un tikai 13 % no urbānās attīstības projektiem tika īstenoti uz reciklētas zemes (7). Komiteja uzskata, ka mērķis līdz 2050. gadam pilnībā “apstādināt zemes platību aizņemšanas neto pieaugumu” ir jāpapildina ar īsākiem starpposma un reālistiskiem mērķiem, kā arī ar stimuliem, lai veicinātu pamestu apdzīvotu vietu atkārtotu izmantošanu un neizmantotas sablīvētas virsmas atjaunošanu. Mērķos samazināt zemes izmantošanu pilsētu attīstībai un infrastruktūrai var un vajadzētu ņemt vērā atšķirīgo demogrāfisko attīstību dalībvalstīs un reģionos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš piekrastes teritorijas aizsardzībai un atjaunošanai, it īpaši Vidusjūras krastam, kurā ir notikuši plaši urbanizācijas procesi, radot ievērojamu kaitējumu piekrastes biodaudzveidībai un tūrismam. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Neskartās dabisko ekosistēmu augsnes ir galvenais biodaudzveidības atbalsta avots un dabiska oglekļa krātuve, kuras statuss ir jāsaglabā. Tāpēc Komiteja uzskata, ka Augsnes stratēģijā par prioritāti jāizvirza šādas augsnes un ar to saistītās veģetācijas aizsardzība, saglabājot to integritāti un atbalstot to apsaimniekošanu, izmantojot atbilstošu lopkopību vai kultivēšanu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Būtu īpaši jāatbalsta pastāvīgo ganību un pļavu uzturēšana, jo to pienācīga apsaimniekošana, izmantojot ilgtspējīgu lopkopību, var palīdzēt saglabāt ar oglekli bagātas augsnes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Augsnes organiskās vielas ir galvenais komponents, kas regulē augsnes spēju uzturēt augstu biodaudzveidības līmeni un nodrošināt ekosistēmas pakalpojumus, kas saistīti ar tās auglību, kā arī veido no atmosfēras absorbētā oglekļa krājumus. Organisko vielu samazināšanās Eiropas augsnēs ir galvenais iemesls bažām, galvenokārt saistībā ar auglības zudumu un pārtuksnešošanās risku, kā arī no tā izrietošajām SEG emisijām: saskaņā ar aprēķiniem tās sasniedz vairāk nekā 170 miljonu tonnu CO2 gadā (8) jeb vairāk nekā 4 % no ES27 globālajām SEG emisijām, kas galvenokārt saistītas ar organiskās un kūdras augsnes zemes izmantojuma maiņu. Ar jauno Augsnes stratēģiju būtu jānodrošina kūdrāju un mitrāju aizsardzība un atbilstošā veidā jāatbalsta lauksaimnieki, izmantojot jaunus ieņēmumu veidus tādas prakses ieviešanai, kuras pamatā ir agroekoloģiskas koncepcijas, kas veicina organisko vielu saglabāšanu un palielināšanu augsnēs. Par prioritāti būtu jānosaka zināšanu izplatīšana par labu praksi un lauksaimniecības augsnes ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un tā it īpaši būtu jāvērš uz mazajiem lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Papildus tam, ka tiek atzīta organisko vielu nozīme augsnē, EESK uzsver, ka ir jāizvairās no augsnes minerālo barības vielu noplicināšanās vai zuduma. Mēslošanas līdzekļi jālieto atbilstoši kultūraugu vajadzībām, izvairoties no pārmērīgas izmantošanas un cenšoties līdz 2030. gadam – saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītājiem – par 50 % samazināt slāpekļa un fosfora noplūdi no augsnes. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Augsnes, kas cietušas no agrāka vai nesena rūpnieciskā piesārņojuma, joprojām apdraud sabiedrības veselību un ūdens resursu ķīmisko stāvokli; 2,8 miljonos vietu ES ir potenciāli piesārņota augsne, no kuras aptuveni 390 000 ir nepieciešama attīrīšana (9). Lēmumi par to atjaunošanu būtu jāpieņem saskaņā ar ilgtspējīgas sanācijas kritērijiem un pamatojoties uz konkrētās vietas riska analīzi. Komiteja sagaida, ka stratēģija, pamatojoties uz visprogresīvāko valstu pieredzi, nodrošinās viendabīgas metodes un kritērijus šo procedūru veikšanai, lai izvairītos no būtiskām neatbilstībām, kas konstatētas dažādos valstu noteikumos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā galvenā uzmanība pievērsta jēdzienam “veselīga augsne” (10), un uzsver, ka ir jāizstrādā efektīvu rādītāju sistēma, lai nepārprotami atspoguļotu augsnes veselības stāvokli Augsnes veselības indeksā, vispārīgos sasniedzamos mērķus un to sasaisti ar Eiropas pedoklimatisko apstākļu daudzveidību. Lai uzraudzītu šo mērķu sasniegšanu, jābūt pieejamiem uzticamiem instrumentiem, ar ko viennozīmīgi aplēst augsnes veselības indeksu katrā atsevišķā zemes gabalā. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komiteja uzsver, ka ir jāpalielina informētība un zināšanas par augsni, tās ekoloģiju un funkcijām. Šim nolūkam ir jāatbalsta iedzīvotāju informēšanas programmas un izglītības programmas skolām, kā arī apmācība lauksaimniekiem un kopumā profesionāļiem, kas strādā ar zemi un augsni, tradicionālajās vai jaunajās bioekonomikas un aprites ekonomikas jomās, kā arī vietējiem un reģionālajiem lēmumu pieņēmējiem, no kuriem ir atkarīga izvēle, kas nosaka zemes izmantojuma izmaiņas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Piekļuve veselīgai augsnei ir būtiska dažādām ekonomikas nozarēm; stratēģijas ekonomiskā un sociālā ietekme nedrīkst atstāt sekas uz nodarbinātību un konkurētspēju. Īpaši ir jāaizsargā ienākumi lauku kopienās un ģimenēs, kuru ienākumi ir atkarīgi no augsnes. Ar stratēģiju būtu jānodrošina izmaksu un ieguvumu taisnīga sadale starp ieinteresētajām personām: būtu jāaizsargā neaizsargātās grupas un reģioni, jāatbalsta naturālo saimniecību lauksaimnieki un jāpiešķir līdzekļi kopienām, kurām tie ir vajadzīgi. |
| --- | --- |

4.9.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eiropas Komisija, 2020. gads, Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_lv.

1

(2)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 33/2018 “Cīņa pret pārtuksnešošanos Eiropas Savienībā: pieaugošs apdraudējums, tāpēc jārīkojas aktīvāk”.

2

“Cīņa pret pārtuksnešošanos Eiropas Savienībā: pieaugošs apdraudējums, tāpēc jārīkojas aktīvāk”

(3)  Stratēģija attiecas uz augsni kā sarežģītu un bioloģiski aktīvu sistēmu (pedosfēru), kas nodrošina sauszemes veģetāciju, atrodas saskarē starp litosfēru un atmosfēru un mijiedarbojas ar hidrosfēru. Tā neietver jūras un ezeru nogulsnes. Saskaņā ar FAO paziņojumiem augsne nodrošina 95 % no pasaulē ražotās pārtikas produkcijas.

3

FAO

(4)  Healthy soils are the basis for healthy food production, FAO 2015. gads, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

4

Healthy soils are the basis for healthy food production

FAO

(5)  Ziņojums “Caring for soil is caring for Life”, ko Eiropas Komisijas uzdevumā 2020. gadā sagatavoja Mission Board for Soil Health and Food, https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

5

Caring for soil is caring for Life

Mission Board for Soil Health and Food

(6)  Turpat.

6

(7)  EVA (2020), Zemes platību aizņemšana Eiropā – Rādītāju novērtējums, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

7

(8)  JRC-EK (2015. gads), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

8

JRC-

Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report

(9)  JRC-EK, 2018. gads, Status of local soil contamination in Europe https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

9

JRC

Status of local soil contamination in Europe

(10)  “Redzējums un mērķi: līdz 2050. gadam panākt labu augsnes veselību”, Eiropas Komisija (2021), ES Augsnes stratēģija 2030. gadam, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_en.

10

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/137

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem”

(COM(2021) 345 final)

(2022/C 290/22)

| Ziņotāja: | Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Piroska KÁLLAY |

Ziņotāja:

Lidija PAVIĆ-ROGOŠIĆ

Līdzziņotāja:

Piroska KÁLLAY

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 10.8.2021. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 9.2.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3 2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 222/1/5 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 10.8.2021.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

9.2.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3 2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

222/1/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 1.1. | EESK kopumā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ilgtermiņa redzējumu par lauku apvidiem. Atzinīgi vērtējami ir arī priekšlikumi attiecībā uz rīcības plānu, tostarp Lauku pakts, ar kura palīdzību iesaistīt dalībniekus ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai atbalstītu šo redzējumu, kā arī priekšlikumi izveidot Lauku novērotavu un mehānismu, kas ļauj ņemt vērā lauku apvidiem svarīgos aspektus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tomēr nav skaidrs, kā ilgtermiņa redzējumu ietekmēs Komisijas jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izstrāde un saturs un KLP stratēģiskie plāni katrai dalībvalstij un kā Komisijai būtu jānodrošina KLP un citu politikas jomu saskaņotība un pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atbalsta rīcības plāna prioritātes, proti, kļūt “spēcīgākiem, savienotiem, izturētspējīgiem un pārtikušiem”. EESK uzskata, ka pārticībai, kas definēta kā sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgs dzīvesveids, jābūt visu iedzīvotāju mērķim neatkarīgi no dzīvesvietas. Ja rīcības plāns tiks īstenots, optimistiskai un pārliecinošai Eiropas lauku nākotnei būs reāls pamats. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija apņemas rīkoties, izmantojot Lauku paktu un Lauku rīcības plānu, tomēr ļoti daudz kas ir atkarīgs no visu dalībvalstu, reģionu un vietējo kopienu ieinteresētības. EESK uzskata, ka Ministru padomei, attiecīgajai Padomes prezidentvalstij, Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai (RK) un pašai EESK, tāpat kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tīkliem, ir katram jāveic savs uzdevums, lai šo redzējumu īstenotu. Redzējuma īstenošanai ir nepieciešams pilnībā finansēts rīcības plāns ar skaidriem mērķrādītājiem un datumiem pārredzamai mērīšanai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē arī pastiprināto lauku apvidiem svarīgo aspektu iestrādāšanas politiku un pārredzamas novērotavas izveidi, lai uzraudzītu progresu (1). Svarīga ir informācijas apmaiņa un dialogs ar sociālajiem un pilsoniskās sabiedrības partneriem. EESK vēlas sniegt atbalstu šajā darbā, piemēram, dodot ieguldījumu darbā, ko veiks Eiropas Lauku attīstības tīkla jaunā tematiskā grupa Rural Proofing. |
| --- | --- |

1.5.

Ieteikumi

| 1.6. | Lai šis redzējums būtu pilnībā saprotams un iekļaujošs, EESK uzskata, ka ir pastāvīgāk jāsadarbojas ar vietējām lauku un pilsētu līdzdalības organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un jānodrošina tām lielākas pilnvaras. Eiropas Lauku parlamentam un citiem pašreizējiem tīkliem, kā arī šobrīd notiekošajai konferencei par Eiropas nākotni vajadzētu pildīt svarīgu funkciju, proti, paust vietējo kopienu viedokli. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka Komisijas lauku tīkla un pilsoniskā dialoga grupām, ko vada dažādi ģenerāldirektorāti, ir jāveicina divvirzienu un pārredzamas ziņošanas procedūras. EESK arī uzskata, ka, lai arī pētniecības programmā “Apvārsnis” iekļautās saistības attiecībā uz ietekmes uz lauku apvidiem pārbaudi ir vērtējamas atzinīgi, holistiska apņemšanās īstenot šo redzējumu būtu jāparāda lielākam skaitam Komisijas dienestu. It īpaši ietekmes uz lauku apvidiem pārbaude būtu jāpaplašina, lai tā aptvertu programmu “Radošā Eiropa” un programmu Erasmus+. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzskata, ka saskaņā ar Lauku paktu Komisijai ir jāizveido tāds pārvaldības modelis, kas ietver ne tikai vietējās pašvaldības, bet arī vietējos uzņēmumus – gan privātos, gan bezpeļņas –, sadarbībā ar vietējām demokrātiskajām un sociālo partneru struktūrām, lai nodrošinātu vietējā viedokļa uzklausīšanu un sekmīgu ilgtermiņa redzējuma īstenošanu. Minētajā paktā jāņem vērā pieredze no paraugprakses, kas izmantota LEADER un sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) darbā, un katrai ES Padomes prezidentvalstij šis pakts būtu jāpopularizē visā Eiropas Savienībā. Komisijai un dalībvalstīm būtu aktīvi jādarbojas kā izmēģinājuma projektu veicinātājām un finansētājām. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kopīgās prioritātes būtu jāizstrādā, izmantojot augšupējas un uz datiem balstītas metodes. Jāpārvērtē pandēmijas ietekme uz rīcības plānu, ņemot vērā ietekmi, ko rada lielāks pieprasījums pēc mājokļiem laukos, jaunām telpām uzņēmējdarbībai ciematos, labākiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, ceļojumiem uz lauku apvidiem un lielāks pieprasījums pēc atpūtas, ar veselību saistītā, zaļā un kultūras tūrisma. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Palīdzēt iedzīvotājiem saprast, kā īstenot viņu ieceres attiecībā uz labbūtību, un iedvesmot viņus uz rīkcību vēl vairāk var palīdzēt lauku/pilsētu tiesību un pienākumu hartas izstrāde, savukārt visu darbību ceļvedim ir jābūt sociālo tiesību pīlāram. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | ES lauku apvidos dzīvo aptuveni 136 miljoni cilvēku, kas ir gandrīz 30 % no ES iedzīvotājiem, un, kā norādīts iepriekšējos EESK atzinumos (2), daudzu iemeslu dēļ ir palielinājusies plaisa starp pilsētu un lauku iedzīvotāju ekonomisko un sociālo labbūtību. Lai gan lauku apvidiem ir izšķiroša loma ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā, tostarp ilgtspējīgā pārtikas ražošanā, tie saskaras ar iedzīvotāju, it īpaši jauniešu, skaita samazināšanās problēmu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vēsturiski atbalstu laukiem ir sniegušas daudzas un dažādas struktūrvienības un finanšu instrumenti ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, un tas ir noticis diezgan sadrumstalotā, savstarpēji nesaistītā un nomācoši birokrātiskā veidā. Valsts intervence ir bijusi sekmīga tikai daļēji, it īpaši tālākajos lauku apvidos un salās, ņemot vērā ekonomiskās aktivitātes samazināšanos, vāju digitālo piekļūstamību, jauniešu aizplūšanu un svarīgu sabiedrisko pakalpojumu, lauku amatniecības prasmju, biodaudzveidības un kultūras mantojuma zudumu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tāpēc EESK uzskata, ka šī nelīdzsvarotība būtu jānovērš, izmantojot vairāk integrētu, taču taisnīgu un konkrētai vietai pielāgotu pieeju. Atzinumā NAT/820 “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgai lauku un pilsētu attīstībai” (3) uzsvērts, ka ir vajadzīga holistiska, starpnozaru un racionalizēta pieeja, kas “neatstāj novārtā” nevienu cilvēku un teritoriju. Ir ieteicama visu iedzīvotāju partnerība, kuras pamatā būtu savstarpēja sapratne un cieņa gan pret lauku, gan pilsētu vērtībām. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atzīstot, ka lauku apvidi saskaras ar plašu problēmu klāstu, Eiropas Komisija 2021. gada jūnijā publicēja paziņojumu, kurā izklāstīts ilgtermiņa redzējums ES lauku apvidiem līdz 2040. gadam (4). Paziņojumā ir iekļauti priekšlikumi Lauku paktam, kas iesaista dalībniekus ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, lai atbalstītu šo redzējumu, un rīcības plāns, ar ko atbalstīt spēcīgākus, savienotus, izturētspējīgus un pārtikušus lauku apvidus. Tajā paredzēts arī izveidot Lauku novērotavu, lai uzlabotu datu vākšanu un lauku apvidu situācijas analīzi, un mehānismu, kas ļauj ņemt vērā lauku apvidiem svarīgos aspektus, lai novērtētu galveno ES likumdošanas iniciatīvu paredzamo ietekmi uz lauku apvidiem. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Ņemot vērā iepriekšminēto kopējo kontekstu, ko varētu vēl vairāk izvērst konferencē par Eiropas nākotni, EESK kopumā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ilgtermiņa redzējumu par ES lauku apvidiem un atbalsta Komisijas priekšsēdētājas iniciatīvu un apņemšanos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzskata, ka redzējumam jābūt iekļaujošam, plaši saprotamam, iedvesmojošam un īstenojamam. Turklāt EESK atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība ir pievērsta attāliem un mazāk attīstītiem lauku reģioniem, tostarp salām. Tomēr nav skaidrs, kā ilgtermiņa redzējumu ietekmēs Komisijas jaunās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izstrāde un saturs un KLP stratēģiskie plāni katrai dalībvalstij un kā Komisijai būtu jānodrošina KLP un citu politikas jomu saskaņotība un pievienotā vērtība. KLP ir jāspēj lauksaimniecības un pārtikas politiku apvienot ar teritoriālo attīstību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eiropas Komisija rīkoja plašu apspriešanos gan ar lauku, gan pilsētu iedzīvotājiem un ciešāk sadarbojās ar ieinteresēto personu organizācijām, izmantojot tādas platformas kā Eiropas Lauku attīstības tīkls un mērķtiecīgas apspriedes (5). Sadarbošanās tika atbalstīta arī Kopīgā pētniecības centra pētniecības scenārijos (6), un Komisijā darbu pie redzējuma veica vairāki departamenti. EESK atzinīgi vērtē šādu pieeju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzskata: lai redzējums būtu pilnībā saprotams un iekļaujošs, ir nepieciešama pastāvīgāka sadarbība ar vietējām lauku un pilsētu līdzdalības organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un jānodrošina tām lielākas pilnvaras. Komisijas nesen izveidotais līdzdalības un deliberatīvās demokrātijas kompetences centrs varētu būt forums, kurā attīstīt labu praksi un veidot saiknes starp vietējām un plašākām politikas struktūrām. Izskatāmajā redzējumā konkrēti minēts Eiropas Lauku parlamenta darbs kā viens no piemēriem vietējās sabiedrības viedokļu izteikšanai un prioritāšu platformas izveide sadarbībai ar augsta ranga politikas veidotājiem. Tikpat svarīgs ir citu pašreizējo tīklu darbs un ieguldījums. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Personām uz vietas, ar kurām notikusi apspriešanās, ir jāzina, ka to viedoklis ir sadzirdēts un ka tās piedalās norisēs. Tāpēc EESK uzskata, ka Komisijas lauku tīklam (kas kļūs par nākotnes KLP tīklu) un pilsoniskā dialoga grupām, ko vada dažādi ģenerāldirektorāti, ir jāveicina divvirzienu un pārredzamas ziņošanas procedūras. Eiropas Lauku attīstības tīkls sniegs ieguldījumu ar divām jaunām tematiskajām grupām, kas koncentrēsies uz lauku revitalizāciju un laukiem svarīgo aspektu nostiprināšanu, it īpaši valsts un reģionālā līmenī. Turpmākajos mēnešos EESK gaidīs informāciju par to darba rezultātiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK arī uzskata, ka holistiska apņemšanās īstenot šo redzējumu būtu jāapliecina vairākām Komisijas struktūrvienībām, tostarp tām, kas ir atbildīgas par kultūru, pētniecību un inovāciju, izglītību un apmācību, mobilitāti un transportu, jaunatni, nodarbinātību, sociālajām lietām un iekļaušanu, klimatrīcību, enerģētiku, vidi un citām svarīgām jomām. Tomēr lēmumi par 2021.–2027. gada finansēšanas periodu tika pieņemti pirms redzējuma publicēšanas. Šajā periodā par lauku vajadzību iekļaušanu attiecīgajās programmās atbildīgas pirmām kārtām ir valstu valdības un reģionālās un vietējās pašvaldības. Joprojām pastāv neskaidrību un izpratnes trūkuma risks, ja vien visos līmeņos netiks racionalizēta un koordinēta politika un finansējums. Eiropas iestādēm ir arī jānodrošina, ka daudzgadu finanšu shēma (DFS) un Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM) atbilst Eiropas zaļajam kursam un tā leģislatīvajiem instrumentiem un no tās var finansēt lauku attīstības redzējuma īstenošanu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ir norādīti Rīcības plāna sākuma datumi un daži termiņa vidusposma pārskatīšanas datumi, taču atsevišķu programmu pabeigšanas datumi nav minēti. Dažas nobīdes datumos ir iespējamas, jo jaunā KLP ar tās ieguldījumu redzējumā nebūs gatava līdz 2023. gadam. Ir iespējamas arī dažas neskaidrības, ja vien netiks norādīta atsauce uz globālajiem klimata un citiem termiņiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai šis redzējums būtu iedvesmojošs, tas jāpamato, kā ieteikts atzinumā NAT/820, ar hartu par lauku/pilsētu tiesībām un pienākumiem, kas tiktu plaši popularizēta un izskaidrota, lai visi iedzīvotāji saprastu, kā īstenot savas ieceres attiecībā uz labbūtību. EESK uzskata, ka iedvesma rīkoties un panākt pārmaiņas ir atkarīga no tā, vai problēmas ir labi izprastas un vai ir kopīgas līdzatbildības un uzticēšanās sajūta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisija apņemas rīkoties, izmantojot Lauku paktu un Lauku rīcības plānu, tomēr daudz kas ir atkarīgs no visu dalībvalstu, reģionu un vietējo kopienu ieinteresētības. Mērķrādītāju noteikšana Komisijas līmenī rezultātu sasniegšanai ir viens izaicinājums, taču mērķrādītāju noteikšana un rezultātu sasniegšana valsts, reģionālā un vietējā līmenī ir daudz sarežģītāka. EESK uzskata, ka Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, RK un pašai EESK, tāpat kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tīkliem, ir jāpilda katram savi uzdevumi, lai šo redzējumu īstenotu. Pretējā gadījumā nekonsekventa īstenošana varētu radīt turpmāku nelīdzsvarotību, dažiem reģioniem gūstot labumu no rīcības plāna, kamēr citi neiegūs neko. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Turklāt EESK uzskata, ka Komisija varētu arī mācīties no un dalīties zināšanās ar valstīm un reģioniem, kas nav Eiropas Savienībā, jo dažādās pasaules daļās lauku/pilsētu problēmas un iespējas ir līdzīgas. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ar paziņojumu par lauku attīstības redzējumu ir iepazīstinājusi Rietumbalkānu un Turcijas partnerus. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | EESK uzskata, ka saskaņā ar Lauku paktu Komisijai ir jāizveido tāds pārvaldības modelis, kas ietver ne tikai vietējās pašvaldības, bet arī vietējos uzņēmumus – gan privātos, gan bezpeļņas –, sadarbībā ar vietējām demokrātiskajām un sociālo partneru struktūrām, lai nodrošinātu vietējā viedokļa uzklausīšanu un sekmīgu ilgtermiņa redzējuma īstenošanu. Hibrīdo mijiedarbības instrumentu plašāka izmantošana varētu palielināt līdzdalību, taču būs skaidri jāparāda vietējo kopienu ieguldījums. Komisijai un dalībvalstīm būtu aktīvi jādarbojas kā izmēģinājuma projektu veicinātājām un finansētājām. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Paktā būtu jāņem vērā
  LEADER un SVVA izmantotā paraugprakse, un katrai ES Padomes prezidentvalstij savas prezidentūras laikā būtu jāpopularizē pakta koncepcija. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESK uzskata, ka lauku attīstībai vajadzētu būt reģionālās attīstības politikas neatņemamai sastāvdaļai. LEADER/SVVA vajadzētu būt svarīgam teritoriālās attīstības elementam. EESK atzīst, ka kohēzijas politika laikposmam pēc 2020. gada ievieš jaunu transversālu politikas mērķi, proti, integrētu un ilgtspējīgu teritoriālo un vietējo attīstību, neatstājot novārtā nevienu vietu un nevienu cilvēku. Tā arī nodrošina elastīgu satvaru dalībvalstīm ar mērķi atbalstīt lauku apvidus, risinot to konkrētās problēmas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lai redzējumu īstenotu, visām ES iestādēm un dalībvalstīm svarīgākais ir pilnībā finansēts rīcības plāns ar skaidriem mērķrādītājiem un termiņiem pārredzamai mērīšanai. EESK 2023. gada vidū gaidīs Komisijas darba rezultātu, kurā tiks izvērtēti pasākumi, kas KLP ietvaros un kohēzijas politikas fondos ir plānoti lauku apvidiem 2021.–2027. gada plānošanas periodā. Šādi vajadzētu skaidri apzināt trūkumus, kas jānovērš. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESK 2024. gada pirmajā ceturksnī gaidīs arī Komisijas publisko ziņojumu par ES Lauku rīcības plāna īstenošanu, kurā būtu jāietver pārdomas par iespējamu pārorientāciju uz pastiprinātiem atbalsta pasākumiem un finansējumu lauku apvidiem, palīdzot sagatavoties 2028.–2034. gada periodam. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK atbalsta rīcības plāna prioritātes, proti, kļūt “spēcīgākiem, savienotiem, izturētspējīgiem un pārtikušiem”, kā arī uzsvaru uz konkrētu rīcību katrā prioritātē. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Attiecībā uz prioritāti “spēcīgāki” Komisija izceļ kopienas lēmumu pieņemšanas sistēmu, kurā ir pilnīga dzimumu līdztiesība un citas sociāli iekļaujošas iespējas inovatīviem risinājumiem. Ir jāuzklausa koordinēti lauku jauniešu viedokļi, un viņi ir jāiesaista lēmumu pieņemšanā visos valdības līmeņos. Programmā Erasmus+ būtu jāparedz īpašas iespējas attīstīt vadības prasmes un uzlabot lauku un pilsētu jauniešu savstarpējo sapratni. Īpaša uzmanība būtu jāvelta arī sievietēm, paplašinot darba un apmācības piedāvājumu un veicinot pasākumus, kas ļautu nodrošināt darba un privātās dzīves līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK uzskata, ka uzņēmējdarbības atbalstam jābūt vērstam ne tikai uz lauksaimniecību, bet arī uz plašāku, ilgtspējīgu darbību laukos, ņemot vērā vietējo pievienoto vērtību, aprites ekonomiku un globālo mērķu sasniegšanas potenciālu atjaunīgo energoresursu enerģijas, veselības un kultūras tūrisma jomā. Konkrēti piemēri ir uzsvērt taisnīgu pārtikas kvalitātes shēmu (piemēram, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, negodīgas tirdzniecības prakses novēršanas, sertificētu produktu veicināšanas programmu) lomu un finansēt alternatīvus apkures risinājumus. Lauku teritoriju ilgtspējīgai attīstībai būtiski svarīga ir pienācīgu darbvietu, it īpaši kvalitatīvas nodarbinātības, radīšana. Lai uzlabotu sezonas darbinieku dzīves un darba apstākļus, var būt vajadzīgi īpaši pasākumi. Vēl ir vajadzīgi arī novatoriski pasākumi, tostarp nodokļu atvieglojumi (7), lai lauku apvidos varētu atgriezties jaunieši. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vajadzētu būt viegli pieejamam racionalizētam finansiālajam atbalstam, citastarp pielāgotu nodokļu veidā, it īpaši MVU, no Atveseļošanas un noturības mehānisma, InvestEU, Eiropas Investīciju bankas un no citiem avotiem, kuros visos vajadzētu būt veiktai pārbaudei par ietekmi uz lauku apvidiem. Būtu jāveicina brīvprātīgā darba ieguldījums sociālo uzņēmumu finansēšanā. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Attiecībā uz “savienotības” prioritāti EESK stingri iesaka paātrināt Komisijas “digitālās desmitgades” iniciatīvu un padarīt to universālu, lai visas lauku kopienas varētu radīt inovācijas, veidot uzņēmējdarbības saiknes un risināt veselības, izglītības un sociālās atstumtības problēmas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Iekļaujošai sabiedrībai ir vajadzīgas ilgtspējīgas transporta sistēmas, un nepieciešamība pāriet no sistēmas, kuras pamatā ir oglekļa degviela, uz atjaunīgo resursu sistēmu radīs gan problēmas, gan iespējas attāliem lauku apvidiem. Šajā kontekstā viegli piekļūstamas un cenas ziņā pieejamas sabiedriskā transporta sistēmas ir galvenais virzītājspēks, lai risinātu demogrāfisko pārmaiņu problēmu un apturētu lauku depopulāciju. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Attiecībā uz prioritāti “izturētspēja” Komisija Eiropas zaļajā kursā atzīst milzīgo ieguldījumu, ko ilgtspējīga lauksaimniecība, mežsaimniecība un citi zemes un ūdens resursi var sniegt, lai risinātu plašākas globālās klimata pārmaiņu problēmas, un ierosina sniegt ekosistēmu pakalpojumus, saglabāt un atjaunot biodaudzveidību, zaļāku lauksaimniecību un popularizēt kultūras ainavas kā lauku iespēju veidot ekonomikas izturētspēju un labbūtību. Ziņošanu visās dalībvalstīs uzlabos misija “Augsnes kurss Eiropai”. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESK atbalsta šādu pieeju, taču uzskata, ka izturētspēja nozīmē arī kopienas kohēziju, paaudžu attiecības, apmācību, izglītību un prasmju nodošanu. EESK norāda, ka, izmantojot plašāku pieeju, lielāka uzmanība būtu jāvelta sociālajai izturētspējai. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Meklējot atbalstu kvalitatīvai nodarbinātībai laukos, pienācīgām darbvietām un pienācīgiem darba apstākļiem, ir jāņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Ekonomikas un sociālās politikas formulēšanā ir oficiāli jāiesaista sociālie partneri, izmantojot sociālo dialogu vietējā un reģionālajā līmenī. Eiropas zaļajam kursam jābūt arī iekļaujošam sociālajam kursam. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Attiecībā uz prioritāti “pārticīgi” Komisija atzīst, ka lauku apvidi ir jādažādo un tiem jābūt balstītiem uz ilgtspējīgām vietējām ekonomikas stratēģijām. EESK atbalsta šo aicinājumu, vienlaikus atzīstot, ka piepilsētu un attāliem rajoniem var būt atšķirīgas gaidas. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESK atzīst, ka pandēmija ir paātrinājusi dažādas darbības, kas saistītas ar ilgtspējīgu pārtikas ražošanu, nodarbinātību, jaunām darbvietām, attālinātu darbu un jauniem darba veidiem, un ka ir vajadzīga jauna pieeja ar mērķi nodrošināt labāku dzīves kvalitāti lauku apvidos, lai lauku iedzīvotāji varētu turpināt strādāt pienācīgos apstākļos. Līdz ar darba dzīves turpmāku digitalizāciju, ja nepieciešams, varētu veicināt viegli piekļūstamas kopstrādes telpas kā sabiedrisku pakalpojumu, lai izmantotu tukšus ciemata un vietējos centrus. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Attālos un mazāk attīstītos lauku apvidos zemāka dzīves kvalitāte tiek saistīta ar vieglas piekļuves trūkumu sabiedriskajiem pakalpojumiem un mazāku to klāstu kopumā. Ir vajadzīgi visaptveroši uzlaboti izglītības, veselības un sociālās aprūpes pakalpojumi visu vecumu grupām, kā arī vairāk un labāki sociālie mājokļi. Atzinumā SOC/628 (8)
  “Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā” EESK jau ir uzsvērusi, ka viens no galvenajiem pasākumiem cīņā pret iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku apvidos un mazās un vidēja lieluma pilsētās būtu ģimeņu dzīves līmeņa saglabāšana, tostarp bērnu izglītības pakalpojumu veicināšana. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Kopīgās prioritātes būtu jāizstrādā, izmantojot augšupējas un uz datiem balstītas metodes. Jāpārvērtē pandēmijas ietekme uz rīcības plānu, ņemot vērā ietekmi, ko rada lielāks pieprasījums pēc mājokļiem laukos, jaunām uzņēmējdarbības platībām ciematos, sabiedriskajiem pakalpojumiem, ceļojumiem uz lauku apvidiem un lielāks pieprasījums pēc atpūtas, ar veselību saistītā, zaļā un kultūras tūrisma. EESK uzskata, ka pastiprināta migrācija no pilsētām uz piepilsētu un, iespējams, lauku apvidiem kopumā var radīt spriedzi starp tradicionālo saimniecisko darbību laukos un vēlmi sagaidīt mierīgas rekreācijas iespējas, un ir vajadzīgi daži mediācijas pasākumi. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komisijai ir ātri jāatrod un jāintegrē daudzas vērtīgas atziņas, kas gūtas tās pētniecības projektos programmā “Apvārsnis”. Programma LIFE (9), Robust (10), Rubizmo (11), Sherpa (12), Smart Villages (13), Farmwell (14) un daudzi citi projekti ir snieguši norādes, kas vajadzīgas lai palīdzētu īstenot šo redzējumu. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EESK arī uzskata, ka pārticībai, kas definēta kā sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgs dzīvesveids, jābūt visu iedzīvotāju mērķim neatkarīgi no dzīvesvietas. Par pārticību ir jādomā ne tikai un vienīgi ekonomikas aspektā, tā ir jāpapildina ar kopienā balstītām pieejām, kas koncentrējas uz sociālo un vides ilgtspēju. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EESK atzinīgi vērtē rīcības plānā ierosinātās pamatiniciatīvas, jo tajās prioritāras ir apspriešanā saņemtās atbildes. EESK uzskata, ka lielākais izaicinājums būs kombinētos Komisijas resursus partnerībā ar dalībvalstīm un reģioniem bez aizķeršanās saskaņot un nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai radītu pozitīvu ietekmi vietējās iedzīvotāju kopienās un vietās. Arī ierosinātā vienas pieturas aģentūras koncepcija atbalstam un finansējuma rīkkopa, kad tāda būs pieejama, ir vērtējami atzinīgi, taču ir jānosaka skaidrs grafiks. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Jaunais Eiropas “Bauhaus”, kura mērķis ir palīdzēt īstenot zaļo kursu, liecina par Komisijas tendenci uz iekļaujošāku un vienotāku politikas veidošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Turklāt EESK atzinīgi vērtē pastiprināto lauku apvidiem svarīgo aspektu iestrādāšanas politiku un pārredzamas Lauku novērotavas izveidi progresa uzraudzībai. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Lai gan lauku apvidiem svarīgo aspektu iestrādāšanas koncepcija nav jauna (sk. Korkas deklarāciju 2.0 (15)), EESK vēl nav pārliecināta, ka Komisijā kopumā, kā arī dalībvalstīs un reģionos ir pietiekama apņēmība to īstenot, lai radītu paliekošas pārmaiņas. Koncepcijai ir trūkumi, jo daudzi budžeti tiek piešķirti, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, un tas ir pretrunā mazapdzīvotu teritoriju kopienu interesēm. Pieredze liecina, ka politikas izstrāde, pamatojoties uz pilsētu vajadzībām un pēc tam cenšoties to pielāgot lauku apvidiem, rada piemērotības un savlaicīguma problēmu, savukārt ieviest ātru un pārredzamu uzskaites procesu un nodrošināt, ka visas attiecīgās struktūrvienības piekrīt pārbaudīt ietekmi uz lauku apvidiem, ir sarežģīti. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Tomēr EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus labāk pārbaudīt ietekmi uz lauku apvidiem un cer, ka holistiska lauku/pilsētu politikas izstrāde un resursu piešķiršana var šo redzējumu īstenot. EESK mudina Komisiju publicēt gadskārtēju ziņojumu, kurā būtu sīki izklāstīts, kuras struktūrvienības, kuri politikas pasākumi un kuras dalībvalstis un reģioni ir veikuši ietekmes uz lauku apvidiem pārbaudi un kādā veidā. Jāuzsver labi piemēri par ietekmes uz lauku apvidiem pārbaudi. EESK atbalsta ietekmes uz lauku apvidiem pārbaudes integrēšanu labāka regulējuma programmā, kā arī aicina dalībvalstis apsvērt ietekmes uz lauku apvidiem pārbaudes principa īstenošanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | EESK atzinīgi vērtē ieceri Komisijā izveidot Lauku novērotavu, lai uzlabotu datu vākšanu un analīzi, un atbalsta rīcības plāna vispārēju īstenošanu, taču iesaka nodrošināt pārredzamību, noteikt precīzus darba grafikus, budžetu un mērķus, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvju veiktu ārēju uzraudzību attiecībā uz tā darbību. |
| --- | --- |

4.26.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK informatīvais ziņojums “KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums”.

1

“KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums”

(2)  EESK pašiniciatīvas atzinums “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgai lauku un pilsētu attīstībai”, (OV C 105, 4.3.2022., 49. lpp.); EESK informatīvais ziņojums “KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums”, EESK pašiniciatīvas atzinums “Integrēta pieeja ES lauku apvidiem, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātiem reģioniem” (OV C 429, 11.12.2020., 60. lpp.).

2

“Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ilgtspējīgai lauku un pilsētu attīstībai”

KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums

Integrēta pieeja ES lauku apvidiem, īpašu uzmanību pievēršot mazāk aizsargātiem reģioniem

(3)  EESK informatīvais ziņojums “KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums”.

3

“KLP ietekmes uz lauku apvidu teritoriālo attīstību novērtējums”

(4)  https://europa.eu/!TH39QH.

4

(5)  Komisijas dienestu darba dokuments – Apspriešanās ar ieinteresētajām personām – Kopsavilkuma ziņojums, SWD/2021/167 final/2.

5

(6)  Kopīgā pētniecības centra publikāciju repozitorijs – “2040. gada scenāriji ES lauku apvidiem”.

6

2040. gada scenāriji ES lauku apvidiem

(7)  Šādu nodokļu atvieglojumu piemēri atrodami vairākās dalībvalstīs (piemēram, Kastīlijas-Lamančas reģionā Spānijā (jccm.es), https://bit.ly/3Llp0hb).

7

(8)  EESK atzinums “Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā”, (OV C 232, 14.7.2020., 1. lpp.).

8

“Demogrāfijas problēmas Eiropas Savienībā, ņemot vērā nevienlīdzību ekonomikas un attīstības jomā”

(9)  https://ec.europa.eu/growth/industry/strategy/hydrogen/funding-guide/eu-programmes-funds/life-programme_en.

9

(10)  https://rural-urban.eu/.

10

(11)  https://rubizmo.eu/.

11

(12)  https://rural-interfaces.eu/what-is-sherpa/.

12

(13)  https://enrd.ec.europa.eu/smart-and-competitive-rural-areas/smart-villages/smart-villages-portal_en.

13

(14)  https://farmwell-h2020.eu/.

14

(15)  EESK pašiniciatīvas atzinums “No Korkas 2.0. deklarācijas uz konkrētiem pasākumiem”, (OV C 345, 13.10.2017., 37. lpp.).

15

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/143 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/143

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus par vides krimināltiesisko aizsardzību un ar ko aizstāj Direktīvu 2008/99/EK”

(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD))

(2022/C 290/23)

| Ziņotājs: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Ozlem YILDIRIM |

Ziņotājs:

Arnaud SCHWARTZ

Līdzziņotāja:

Ozlem YILDIRIM

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 8.3.2022. |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 215/3/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Komisija, 2.5.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

8.3.2022.

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

215/3/6

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību un aizstāt Direktīvu 2008/99/EK (ECD), jo tas novērš pašreizējās direktīvas galvenos trūkumus un ir vērsts pret noziedzīgu nodarījumu pret vidi pieaugumu Eiropā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK norāda, ka priekšlikumā, izmantojot noziedzīgo nodarījumu sarakstu, ir saglabāta tā iepriekšējā darbības joma un ka trūkst definīcijas par autonomu vispārēju nodarījumu, kas rada kaitējumu videi vai apdraud to. EESK uzskata, ka noziedzīgo nodarījumu saraksts būtu jāpaplašina, iekļaujot pēc iespējas vairāk noziegumu veidu, lai izvairītos no nepieciešamības vēlreiz pārskatīt ECD neilgi pēc tās stāšanās spēkā un lai nepieļautu, ka konkrētas noziedzīgas darbības pret vidi paliek nesodītas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzīst, ka steidzami jāuzlabo vides krimināltiesību īstenošana Eiropā un ka ECD ar skaidrākiem noteikumiem sekmētu labāku īstenošanu. EESK uzskata, ka ierosinātie elementi, kas jāņem vērā, novērtējot, vai kaitējums ir būtisks, ir neapmierinoši, ka varētu būt nepieciešami papildu norādījumi un ka lielāku skaidrību nodrošinātu atsevišķa definīcija attiecībā uz “būtisku kaitējumu”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē apsvērumos iekļauto atsauci uz “ekocīdu”. Tomēr EESK uzskata, ka būtu lietderīgi šo terminu iekļaut direktīvas normatīvajā daļā. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atbalsta minimālo standartu iekļaušanu, lai noteiktu maksimālos sodu apmērus privātpersonām un maksimālos sankciju apmērus juridiskām personām. Tomēr EESK uzskata: lai sankcijas būtu patiesi efektīvas, samērīgas un atturošas, to apmērs būtu ievērojami jāpalielina. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK mudina Komisiju izvērtēt iespēju paplašināt Eiropas Prokuratūras jurisdikciju, attiecinot to arī uz noziegumiem pret vidi, tādējādi izveidojot “zaļo” Eiropas Prokuratūru, kas spētu atbalstīt cīņu pret noziegumiem pret vidi, kuriem ir zināma saistība ar organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzsver, ka ir jāstiprina izpildes panākšanas ķēde un Eiropas vides krimināltiesību īstenošana. Komiteja atkārto savā informatīvajā ziņojumā NAT/767 “Direktīvas par vides krimināltiesisko aizsardzību novērtējums” (1) sniegto ieteikumu ES dalībvalstīm izveidot specializētus policijas spēkus, prokurorus, tiesnešus un tiesas noziegumu pret vidi jomā. EESK uzskata, ka ECD var būt efektīva tikai tad, ja to papildina atbilstoši resursi un apmācība dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Noziegumi pret vidi ir ceturtā ienesīgākā noziegumu kategorija pasaulē, un Eurojust ir reģistrējis to pieaugumu Eiropas Savienībā (2). Lai gan pārrobežu notiesājošo spriedumu skaits par noziegumiem pret vidi nav būtiski pieaudzis, Eiropā izdarīto noziegumu pret vidi īpatsvars ir pieaudzis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Komisija 2021. gada 15. decembrī publicēja priekšlikumu pārskatīt Direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību un aizstāt Direktīvu 2008/99/EK. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Direktīvas mērķis ir nodrošināt kopīgu noteikumu minimumu kriminālatbildības noteikšanai par noziegumiem pret vidi, novēršot pašreizējās Direktīvas 2008/99/EK trūkumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija 2020. gadā publicēja Direktīvas 2008/99/EK novērtējumu (3). Šajā novērtējumā tika konstatēti būtiski trūkumi saistībā ar izpildi uz vietas, darbības jomas ierobežošanu, noziedzīgu nodarījumu definīciju, sankciju līmeņiem, juridiskās terminoloģijas skaidrības trūkumu, pārrobežu sadarbības trūkumu, juridisko personu atbildības sistēmu un citām direktīvas jomām. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ierosinātās direktīvas mērķis ir uzlabot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas efektivitāti, atjauninot direktīvas darbības jomu un precizējot vai atceļot neskaidros terminus, kas izmantoti noziegumu pret vidi definīcijās, lai nodrošinātu iedarbīgus, atturošus un samērīgus sankciju veidus un apmērus par noziegumiem pret vidi, lai veicinātu pārrobežu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, lai uzlabotu informētu lēmumu pieņemšanu par noziegumiem pret vidi, uzlabojot statistikas datu vākšanu un izplatīšanu, un lai uzlabotu valstu izpildes panākšanas ķēžu darbības efektivitāti nolūkā veicināt izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un sankciju piemērošanu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Priekšlikuma pamatā ir LESD 83. panta 2. punkts, kurš pretēji iepriekšējam tiesiskajam pamatam no laikiem pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, ir dziļāk saistīts ar vides noziegumu pārrobežu raksturu un dod ES pilnvaras noteikt minimālos noteikumus par noziedzīgu nodarījumu definēšanu un sankciju noteikšanu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir saskaņot krimināltiesību izmantošanu kā galējo līdzekli, lai īstenotu visu ES vides tiesību aktu acquis, tai skaitā Eiropas zaļo kursu, vienlaikus ievērojot ES mērķus attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, labāku vides kvalitāti un principu “piesārņotājs maksā”. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību un aizstāt Direktīvu 2008/99/EK, jo ar to tiek novērsti pašreizējās direktīvas galvenie trūkumi, turklāt tas ir vērsts pret noziedzīgu nodarījumu pret vidi pieaugumu Eiropā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzsver Eiropas Savienības starptautisko vadošo lomu cīņā pret globālajām klimata pārmaiņām un vides aizsardzībā. EESK uzskata, ka cīņa pret noziegumiem pret vidi un organizēto noziedzību pret vidi Eiropas līmenī ir būtisks šīs vadošās lomas elements, un uzsver nepieciešamību pastiprināt sadarbību ar ES kaimiņvalstīm un citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK uzskata, ka pārskatīšana ir apsveicams solis, lai novērstu noziegumus pret vidi un organizētās noziedzības pret vidi pieaugumu Eiropā. Komiteja atzinīgi vērtē lēmumu pilnībā aizstāt nefunkcionējošo veco direktīvu par vides krimināltiesisko aizsardzību, nevis to grozīt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK atzīst, ka Eiropā steidzami jāuzlabo krimināltiesību īstenošana vides jomā un ka ECD ar skaidrākiem noteikumiem veicinās labāku īstenošanu. Turklāt EESK stingri atbalsta konkrētus īstenošanas pienākumus, kas noteikti valstu stratēģijās, ziņošanas pienākumos un minimālajās prasībās attiecībā uz resursiem, apmācību un izmeklēšanas instrumentiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK atzinīgi vērtē ierosināto ECD darbības jomas paplašināšanu. Komiteja norāda, ka ierosinātā “nelikumības” definīcija novērš būtisku neskaidrību cēloni un ierosinātā pārkāpumu saraksta ievērojamā paplašināšana ļauj daudz labāk aizsargāt ES acquis vides jomā. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK norāda, ka priekšlikumā nav definēti vispārēji autonomi nodarījumi, kas rada kaitējumu videi vai apdraud to. Lai gan priekšlikums būtiski paplašina ECD darbības jomu, tas joprojām saista to ar vairākām citām tiesību nozarēm un sekundārajiem ES tiesību aktiem, tādējādi padarot to inter alia atkarīgu no administratīvajām tiesībām un novēršot tās atbilstību nākotnes prasībām. EESK norāda, ka ierosinātā ekskluzīvā nodarījumu saraksta atjaunināšanai var būt vajadzīgas turpmākas likumdošanas procedūras. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK atzinīgi vērtē apsvērumos iekļauto atsauci uz ekocīdu. Tomēr EESK uzskata, ka ekocīdu būtu lietderīgi iekļaut direktīvas normatīvajā daļā. Turklāt EESK uzsver, ka jebkurai atsaucei uz ekocīdu ir jāatbilst formulējumam, ko 2021. gada jūnijā ierosināja neatkarīgo ekspertu grupa ekocīda juridiskās definīcijas noteikšanai (4). EESK iesaka par ekocīdu dēvēt nelikumīgas vai apzinātas darbības, kas izdarītas, pilnībā apzinoties, ka pastāv liela iespējamība, ka šīs darbības var nodarīt nopietnu un plašu vai ilgtermiņa kaitējumu videi. EESK atzinīgi vērtētu to, ja apsvērumos būtu minēti bruņoti konflikti, un norāda, ka tie praktiski vienmēr pēc definīcijas ir ekocīdi. EESK pauž nožēlu, ka neviens no ierosinātajiem pasākumiem un nolēmumiem nav bijis vai nav piemērojams minētajos gadījumos. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komiteja savus ieteikumus direktīvas pārskatīšanai ir izklāstījusi informatīvajā ziņojumā NAT/767 “Direktīvas par vides krimināltiesisko aizsardzību novērtējums”. Ņemot vērā publicēto priekšlikumu, EESK atkārto savus iepriekšējos ieteikumus izmantot ECD pārskatīšanu, lai izveidotu jēdzienu “vispārējs noziedzīgs nodarījums, kas apdraud vidi”, izveidotu pastāvīgu dialogu starp publiskajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un paplašinātu vides krimināltiesību darbības jomu, iekļaujot kibernoziegumus pret vidi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Izmeklēšanā vairākas reizes ir atklāts, ka vides noziegumi arvien biežāk tiek izmantoti kā korupcijas līdzeklis vai arī ir saistīti ar korupciju. Tie var arī liecināt par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Tā kā zaļās pārkārtošanās nolūkā tiek piešķirts arvien vairāk līdzekļu, mēs paredzam, ka saistībā ar šo līdzekļu īstenošanu palielināsies šādas noziedzīgas rīcības risks. Atkritumu apsaimniekošana ir viena no riska nozarēm, tomēr korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai krāpšana var skart arī citas jomas, kas ietekmē vides aizsardzību. EESK atzinīgi vērtē šo risku iekļaušanu apsvērumos, bet vērš uzmanību uz nepieciešamību vairāk resursu piešķir šādu noziegumu konstatēšanai un izmeklēšanai, kā arī apmācībai tiesībaizsardzības jomā vai par to, kā pilsoniskā sabiedrība un žurnālisti var piekļūt informācijai, kas atklāt šādas noziedzīgas darbības. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Savā informatīvajā ziņojumā NAT/824 “Vides aizsardzība kā pamattiesību ievērošanas priekšnosacījums” (5) Komiteja uzsvēra, ka Eiropas Savienībai, lai aizsargātu vides aizstāvjus, žurnālistus un trauksmes cēlējus, steidzami ir jāiesniedz priekšlikums par Ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības direktīvu un par tiesību aktu stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību apkarošanai. EESK atkārtoti uzsver šos ieteikumus un atzinīgi vērtē to, ka ir iekļauts noteikums par to personu aizsardzību, kuras ziņo par noziegumiem pret vidi vai palīdz izmeklēšanā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK atzinīgi vērtē sodu un sankciju minimālo standartu saskaņošanu, kā arī noziedzīgas rīcības paplašināšanu, lai iekļautu noziegumus, kas saistīti ar rupju nolaidību un apdraudējumu, atbildību pastiprinošu un mīkstinošu apstākļu iekļaušanu un atsauci uz papildu sodiem un sankcijām. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK atbalsta Parlamenta aicinājumu, kas pausts ziņojumā 2020/2027(INI) par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi, un mudina Komisiju izvērtēt iespēju paplašināt Eiropas Prokuratūras jurisdikciju, attiecinot to arī uz noziegumiem pret vidi, tādējādi izveidojot “zaļo” Eiropas Prokuratūru, kas spētu atbalstīt cīņu pret noziegumiem pret vidi, kuriem ir zināma saistība ar organizēto noziedzību. Turklāt EESK mudina Komisiju izvērtēt iespēju paplašināt Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai pilnvaras, lai tas varētu veikt administratīvu izmeklēšanu par noziegumiem pret vidi. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Sodi un sankcijas

| 4.1.1. | EESK atbalsta minimālo standartu iekļaušanu, lai noteiktu maksimālos sodu apmērus privātpersonām un maksimālos sankciju apmērus juridiskām personām. Turklāt EESK atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība vienlaikus piemērot administratīvos naudas sodus un kriminālsodus, kā arī iesaldēšanas un konfiskācijas pasākumus, ievērojot pamatprincipu, ka personu nedrīkst divreiz vajāt un notiesāt par to pašu nodarījumu. Tomēr EESK uzskata, ka, lai sankcijas būtu patiesi efektīvas, samērīgas un atturošas, to apmērs būtu ievērojami jāpalielina. Nosakot zemāku sankciju līmeni par vides tiesību pārkāpumiem nekā citās ES tiesību jomās, piemēram, konkurences tiesībās, tiek raidīts nepareizs signāls par ES vides tiesību acquis, tai skaitā par Eiropas zaļā kursa un 2030. gada klimata mērķu prioritāti. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Noziegumi pret vidi

| 4.2.1. | EESK atbalsta Parlamenta aicinājumu ziņojumā 2020/2027(INI) par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi izvērtēt iespēju noziegumus pret vidi iekļaut to desmit visaptverošo noziegumu jomu vidū, kas minētas LESD 83. panta 1. punktā (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK atzinīgi vērtē ECD priekšlikumā iekļautā noziedzīgo nodarījumu saraksta paplašināšanu. Komiteja jo īpaši atzinīgi vērtē papildu pārkāpumu iekļaušanu Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESK uzskata, ka noziedzīgo nodarījumu saraksts būtu jāpaplašina, iekļaujot pēc iespējas vairāk noziegumu veidu, lai izvairītos no nepieciešamības vēlreiz pārskatīt ECD neilgi pēc tās stāšanās spēkā un lai nepieļautu, ka konkrētas noziedzīgas darbības pret vidi paliek nesodītas. EESK mudina likumdevējus ierosināt paplašināt to darbību sarakstu, kas uzskatāmas par noziedzīgu nodarījumu, ja tas ir nelikumīgs un izdarīts tīši vai rupjas nolaidības dēļ. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Būtiska kaitējuma definīcija

| 4.3.1. | Ņemot vērā to, ka termina “būtisks kaitējums” neskaidrība vecajā ECD tika atzīta par būtisku šķērsli efektīvai izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, EESK uzskata, ka ierosinātie elementi, kas jāņem vērā, novērtējot, vai kaitējums ir būtisks, ir neapmierinoši, ka varētu būt nepieciešami papildu norādījumi un ka lielāku skaidrību nodrošinātu atsevišķa definīcija attiecībā uz “būtisku kaitējumu”. Tas varētu ievērojami veicināt tik ļoti nepieciešamo definīciju, parametru un izpratnes pilnīgu iekšējo saskaņošanu ECD ietvaros. |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Juridisko personu kriminālatbildība

| 4.4.1. | EESK atzīst, ka uzņēmumu un mātesuzņēmumu atbildības regulējums dalībvalstu tiesību sistēmās būtiski atšķiras, tomēr Komiteja pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav pārskatīts sākotnējais juridisko personu atbildības formulējums, lai panāktu lielāku saskaņotību. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESK norāda uz Parlamenta ziņojumā 2020/2027(INI) par uzņēmumu atbildību par kaitējumu videi iekļautajiem apsvērumiem, ka saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” uzņēmumiem būtu jāsedz visas izmaksas par kaitējumu videi, ko tie tieši nodara, jo tādējādi tiktu radīts stimuls, kas tiem liktu internalizēt ārējo ietekmi uz vidi un izvairīties no šādu izmaksu eksternalizācijas. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK raizējas par valsts iestāžu nepārprotamu atbildības izslēgšanu un uzskata, ka nevajadzētu būt šķēršļiem, lai sauktu pie atbildības likumpārkāpējus vides jomā, jo īpaši gadījumos, kad atļaujas un licences ir iegūtas, izmantojot valsts iestāžu korupciju. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Mijiedarbība ar sabiedrību

| 4.5.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir iekļauts noteikums par trauksmes cēlēju un to personu aizsardzību, kuras ziņo par noziegumiem pret vidi vai palīdz izmeklēšanā. Komiteja uzsver, ka noziegumu pret vidi atklāšanā un ziņošanā par tiem liela nozīme ir plašai sabiedrībai un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un uzsver, ka valsts iestādēm ir jāpastiprina vides aizstāvju aizsardzība un dialogs ar tiem. Komiteja uzsver, ka aizsardzība, kas piešķirta personām, kuras ziņo par noziegumiem pret vidi vai palīdz izmeklēšanā, jāattiecina uz fiziskām un juridiskām personām. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā vērsta uzmanība uz to cilvēku aizsardzību, kuri ziņo par noziegumiem pret vidi vai palīdz izmeklēšanā. Tomēr pēdējos gados ne tikai trauksmes cēlēji, bet arī vides aktīvisti un pētnieciskie žurnālisti, kuri ziņo par noziegumiem pret vidi, ir izjutuši spēcīgu spiedienu vai pat cietuši no vardarbības. Tāpēc mēs aicinām Eiropas Komisiju panākt, lai visās dalībvalstīs tiktu ieviesta piemērota aizsardzība trauksmes cēlējiem, kā arī tiem cilvēkiem, kas viņiem varētu palīdzēt informēt sabiedrību – aktīvistus un žurnālistus – par šiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka ir atzītas sabiedrības pārstāvju tiesības piedalīties tiesvedībā. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi piemērot un interpretēt šīs tiesības, ņemot vērā Orhūsas konvencijas 2. panta 5. punktu (7). Turklāt, ņemot vērā to, ka vide nevar nedz aizstāvēt sevi, nedz pārstāvēt sevi tiesā, EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgu tiesu iestāžu pieejamību sabiedrībai, kā noteikts Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EESK mudina Eiropas iestādes un dalībvalstis palielināt atbalstu vides aizstāvjiem arī ārpus Eiropas Savienības, izmantojot gan diplomātiskos, gan Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) un pilsoniskās sabiedrības kanālus. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EESK iesaka jaunās ECD īstenošanā iesaistīt pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | EESK atkārtoti uzsver, ka “izpildes panākšanas ķēde” ir tikai otra daļa no visas “piegādes ķēdes”, kas saistīta ar noziegumiem pret vidi un to apkarošanu (skatīt: izdarītie–atklātie–paziņotie noziedzīgie nodarījumi–vainīgie saukti pie atbildības–sodīti). Pētījumi, kas veikti pirms EESK informatīvā ziņojuma NAT/767, liecina par milzīgām nepilnībām ķēdes pirmajā pusē, galvenokārt tāpēc, ka sabiedrībai ir atšķirīgas zināšanas un priekšstati par noziegumiem pret vidi. Lai attīstītu sociālo atbildību, kuras trūkums mazina izpildes panākšanas ķēdes efektivitāti, ir svarīgi ar šo jautājumu iepazīstināt visu sabiedrību un veicināt izpratni par to. Ja pilsoniskās sabiedrības ieguldījumam ir būtiska nozīme, jānodrošina apmācība un sabiedrības informēšana. |
| --- | --- |

4.5.6.

4.6.   Izpildes panākšanas ķēde

| 4.6.1. | EESK atzinīgi vērtē noteikumus par prevenciju, resursiem, apmācību, izmeklēšanas instrumentiem, pārrobežu sadarbību un valstu stratēģijām. Komiteja atkārto savā informatīvajā ziņojumā NAT/767 sniegto ieteikumu ES dalībvalstīm izveidot specializētus policijas spēkus, prokurorus, tiesnešus un tiesas noziegumu pret vidi jomā. Kā konstatēts pašreizējās ECD novērtējumā, apspriešanā ar ieinteresētajām personām un akadēmiskajām aprindām, zemais zināšanu un to resursu līmenis, kas pieejami, lai apkarotu noziegumus pret vidi un organizēto noziedzību pret vidi dalībvalstīs, rada būtiskus šķēršļus atklāšanai, kriminālvajāšanai un izpildei. EESK uzskata, ka ECD var būt efektīva tikai tad, ja to papildina atbilstoši resursi un apmācība dalībvalstu līmenī. EESK uzskata, ka ierosinātās ECD valstu stratēģijas ir pozitīvs pirmais solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EESK uzskata, ka informācijas par vidi, tai skaitā par juridisku personu izdarītiem noziegumiem, iekļaušana uzņēmumu ziņojumu ikgadējā nefinanšu daļā varētu būt svarīgs korporatīvās sociālās atbildības elements. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   Apmācība un izglītība

| 4.7.1. | EESK uzsver, ka izglītībā jāiekļauj gan valstu ierēdņu apmācība, gan sabiedrības izpratnes veidošana. EESK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par intensīvāku cīņu pret noziedzību vides jomā un aicina Komisiju sniegt turpmāku atbalstu dalībvalstīm, nodrošinot profesionālus tīklus, izstrādājot jaunus atklāšanas un izpildes panākšanas instrumentus un pārskatot tiesnešu un prokuroru apmācības programmas. Tomēr EESK uzskata, ka apmācības un izglītības sistēmas nebūtu jāpiemēro tikai valstu ierēdņu iesaistīšanai izpildes panākšanas ķēdē, bet tās būtu jāattiecina arī uz plašāku auditoriju. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Datu un noziedzības statistikas ziņošana

| 4.8.1. | EESK atzinīgi vērtē paredzētos datu vākšanas un ziņošanas pienākumus. Tomēr Komiteja uzsver Eurojust ziņojumu, kurā ir konstatēts un parādīts, ka vispārēji saskaņotas nozieguma pret vidi definīcijas trūkums rada problēmas jēgpilnu datu un noziedzības statistikas vākšanā (8). |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos reizi divos gados sagatavot ziņojumu par dalībvalstu nosūtītajiem datiem un norāda, ka ikgadējai valstu noziedzības statistikai būtu jāpapildina un jāpastiprina reizi divos gados veiktais vides politikas īstenošanas pārskats. |
| --- | --- |

4.8.2.

5.   Transponēšana un finansiālā īstenošana

| 5.1. | Vides noziegumi, pirmkārt un galvenokārt, kaitē videi un veselībai, taču tie arī izkropļo konkurenci un apritīgumu, izsmeļ publiskos resursus, jo tiek eksternalizētas atjaunošanas un sanācijas izmaksas, un nodara kaitējumu nodokļu maksātājiem, jo tiek apiets princips “piesārņotājs maksā”. Ja netiks nodrošināta pienācīga izpilde un piemērotas sankcijas par videi nodarīto kaitējumu, tai skaitā izmantojot krimināltiesības, noziegumi pret vidi apdraudēs visa Eiropas zaļā kursa efektivitāti. Tāpēc EESK uzskata, ka ECD transponēšanai un īstenošanai nepieciešamos līdzekļus kompensēs tās pozitīvā ietekme uz ES un dalībvalstu publiskajiem resursiem. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Reģionalitāte un subsidiaritāte

| 6.1. | EESK norāda, ka vides noteikumu neatbilstības cēloņi praktiski vienmēr ir meklējami vietējas/pašvaldības līmenī vai nelielā/apakšreģionālā līmenī, pat ja to ietekme var būt plaša, piemēram, piesārņojuma avoti ir ne tikai specifiski, intensīvi vai izkliedēti, bet arī papildinoši un kumulatīvi. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ir jāpastiprina atklāšanas un ziņošanas darbības, kā arī jāievēro uz vietu balstīta pieeja. Nepieciešams pienācīgi atspoguļot šo reģionālo problēmu un nodrošināt tās risināšanai nepieciešamo tehnisko aprīkojumu, cilvēkresursus un prasmes, funkcionālo atbildību, budžetu un finansējumu. |
| --- | --- |

6.2.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  NAT/767 – Direktīvas par vides krimināltiesisko aizsardzību novērtējums (informatīvs ziņojums).

1

(2)  Ziņojums par Eurojust lietu izskatīšanas darbu par noziegumiem pret vidi – 2021. gada janvāris.

2

Eurojust

(3)  SWD(2020) 259 final, 2020. gada 28. oktobris.

3

(4)  Stop Ecocide Foundation, 2021. gada jūnijs, Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text.

4

Stop Ecocide Foundation

Independent Expert Panel for the Legal Definition of Ecocide, Commentary and Core Text

(5)  NAT/824 – Vides aizsardzība kā pamattiesību ievērošanas priekšnosacījums (informatīvs ziņojums).

5

(6)  Parlamenta ziņojums 2020/2027(INI).

6

(7)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

7

(8)  Ziņojums par Eurojust lietu izskatīšanas darbu par noziegumiem pret vidi – 2021. gada janvāris.

8

Eurojust

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/149

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2019/833, ar kuru nosaka saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā”

(COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD))

(2022/C 290/24)

| Galvenais ziņotājs: | Francisco Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Francisco Javier GARAT PÉREZ

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 17.2.2022.
  Padome, 28.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 24.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 219/0/0 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 17.2.2022.

Padome, 28.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

24.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

219/0/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atkārtoti pauž savu viedokli par iesniegto priekšlikumu regulai, kas jau izklāstīts Komitejas atzinumos 2018/05155 (1) un 2020/02842 (2), kuru secinājumi un ieteikumi ir sīkāk izklāstīti turpmāk. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi ir jātransponē Savienības tiesībās, lai panāktu pasākumu vienotu un efektīvu īstenošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tomēr EESK uzskata, ka iesniegtajā priekšlikumā nav paredzēts efektīvs mehānisms NAFO pieņemto pasākumu transponēšanai un nav atrisināts jautājums par nepieciešamību katru gadu tos aktualizēt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja atbalsta efektīvāku un vienkāršāku mehānismu, un tādēļ ierosina pieņemt regulu, kas ietvertu vienu vienīgu pantu, kurā būtu noteikts, ka Eiropas Savienībai ir obligāti jāpiemēro ES flotei NAFO apstiprinātie pasākumi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK norāda uz risku, ko varētu radīt deleģēto aktu sistēma, kas dod Komisijai iespēju pieņemt tiesību aktus bez pienākuma ievērot parastās procedūras. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Tiesību akta priekšlikuma kopsavilkums

| 2.1. | Iesniegtā priekšlikuma galvenais mērķis ir Savienības tiesībās iekļaut saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, ko Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēmusi gadskārtējā sanāksmē 2021. gada septembrī. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ar šo priekšlikumu tiek ieviesti grozījumi, kas attiecas uz kvotas “Citi” aprēķināšanu, un papildu pasākumi, kas saistīti ar 3M rajonā nozvejotas mencas, kā arī ar Grenlandes paltusa izkrāvumu inspicēšanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tiek iekļauti arī jauni noteikumi par papildu procedūrām, smagiem pārkāpumiem, kas saistīti ar linuma acs izmēru, šķirotājrežģa vai restu izmantošanu, un pastiprinātiem pasākumiem, kas veicami pārkāpumu gadījumā, kā arī paredzēta dokumentu nosūtīšana NAFO un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ar šo priekšlikumu Komisijai tiek deleģētas pilnvaras grozīt Regulu (ES) 2019/833 attiecībā uz Grenlandes paltusa izkraušanu un inspekciju un kontroles pasākumiem attiecībā uz mencu 3M rajonā, ja NAFO nākotnē grozītu savus pasākumus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ir atzīta nepieciešamība paātrināt šo noteikumu pieņemšanu, lai Savienības kuģi varētu zvejot ar tādiem pašiem noteikumiem kā citu NAFO līgumslēdzēju pušu kuģi. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK uzskata, ka pēdējā gadskārtējā NAFO sanāksmē apstiprinātie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi ir jātransponē Savienības tiesību aktos, lai panāktu pasākumu saskaņotu īstenošanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tomēr Komiteja uzskata, ka šajā transponēšanas procedūrā joprojām nav paredzēts ātrs mehānisms, kaut gan šie pasākumi var mainīties katru gadu un ES birokrātija ir ļoti lēna, radot NAFO pieņemto noteikumu un ES tiesību aktu pastāvīgu neatbilstību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga dinamiskāka procedūra, kā ierosināts Komitejas 2019. un 2020. gada atzinumos un kuru atbalstījušas dalībvalstu iestādes un attiecīgās nozares. Tā būtu vienkārša regula ar vienu vienīgu pantu, kurā atzītas Eiropas Savienības saistības obligāti piemērot ES flotei pasākumus, ko katru gadu apstiprina NAFO. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteja vēlreiz brīdina, ka regulas turpmāka izmantošana var radīt pretrunīgus noteikumus vai vismaz juridiskās nenoteiktības periodus gan iestādēm, gan uzņēmumiem, jo tie nezina, vai ir jāievēro iepriekš ES spēkā esošie vai jaunie noteikumi. Tas arī rada traucējumus to pasākumu piemērošanā, kas pieņemti attiecībā uz trešo valstu flotēm. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka vienīgais, ko var veicināt ar deleģēto aktu sistēmas ieviešanu, ir tas, ka Komisija varēs paredzēt noteikumus bez pienākuma ievērot parastās procedūras. |
| --- | --- |

3.5.

Briselē, 2022. gada 24. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  EESK atzinums “Saglabāšanas un kontroles pasākumi, kas piemērojami Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā (OV C 159, 10.5.2019., 60. lpp.).

1

(2)  EESK atzinums “Saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi – NAFO” (OV C 429, 11.12.2020., 279. lpp.).

2

NAFO

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/151 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/151

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz fakultatīvas apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas perioda pagarināšanu noteiktām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, kam ir paaugstināts krāpšanas risks, un attiecībā uz ātrās reaģēšanas mehānisma cīņai pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas perioda pagarināšanu”

(COM(2022) 39 final – 2022/0027(CNS))

(2022/C 290/25)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Savienības Padome, 28.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 194/1/4 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Savienības Padome, 28.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

194/1/4

Tā kā priekšlikuma Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz fakultatīvās apgrieztās maksāšanas sistēmas piemērošanas termiņa pagarināšanu attiecībā uz noteiktu preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu ar paaugstinātu krāpšanas risku, un ātrās reaģēšanas mehānisma pret krāpšanu PVN jomā piemērošanas termiņa pagarināšanu, saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 568. plenārsesijā, kas notika 2022. gada 23. un 24. martā (23. marta sēdē), ar 196 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/152

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK”

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 14.2.2022.
  Padome, 8.2.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 178/1/7 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 14.2.2022.

Padome, 8.2.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

178/1/7

Tā kā Komiteja jau ir paudusi savu viedokli par minētā priekšlikuma saturu 2018. gada 14. februārī pieņemtajā atzinumā “Apskašu atbilstība – Brazīlijā un Moldovā ražotas sēklas” (1), Komiteja 568. plenārajā sesijā, kas notika 2022. gada 23. un 24. martā (23. marta sēdē), ar 178 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, nolēma jaunu atzinumu par šo tematu neizstrādāt, bet atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajā atzinumā.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 76. lpp.

1

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/153

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārejas noteikumus par tādu veterināro zāļu iepakojumu un marķējumu, kas ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2001/82/EK un Regulu (EK) Nr. 726/2004”

(COM(2022) 76 final – 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 7.3.2022.
  Padome, 11.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializēta nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 193/0/4 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 7.3.2022.

Padome, 11.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts un 304. pants

Atbildīgā specializēta nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

193/0/4

Tā kā priekšlikuma saturs ir pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 568. plenārsesijā, kas notika 2022. gada 23. un 24. martā (23. marta sēdē), ar 193 balsīm par un 4 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---

| 29.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/154

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)”

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

| Atzinuma pieprasījums | Eiropas Parlaments, 10.3.2022.
  Padome, 10.3.2022. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. panta 3. punkts, 177. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 23.3.2022. |
| Plenārsesija Nr. | 568 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 199/0/6 |

Atzinuma pieprasījums

Eiropas Parlaments, 10.3.2022.

Padome, 10.3.2022.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. panta 3. punkts, 177. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

23.3.2022.

Plenārsesija Nr.

568

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

199/0/6

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un Komiteja par šo tematu jau ir paudusi viedokli iepriekšējos atzinumos, proti, 2018. gada 17. oktobrī pieņemtajos atzinumos – SOC/597 “Eiropas Sociālo fonds +” un ECO/462 “Regula par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu”–, kā arī Komitejas nostājas dokumentos – SOC/651 “Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (EAFVP)/Covid-19 krīze” un ECO/517 “COVID-19: Eiropas strukturālie un investīciju fondi – ārkārtas elastība”–, Komiteja 568. plenārsesijā, kas notika 2022. gada 23. un 24. martā (2022. gada 23. marta sēdē), ar 199 balsīm par, nevienam nebalsojot pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu un atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajos dokumentos.

Briselē, 2022. gada 23. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja

Christa SCHWENG

---