# Az Európai Unió C 47/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 47 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. február 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 47

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. február 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| 2020/C 47/01 | Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramjához és azon túlmenően | 1 |
| 2020/C 47/02 | Állásfoglalás: A csatlakozási tárgyalások megkezdése Észak-Macedóniával és Albániával: elengedhetetlen az EU hitelességének és geostratégiai érdekeinek fenntartása | 15 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| 2020/C 47/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Blokklánc és az uniós egységes piac – a következő lépések  (saját kezdeményezésű vélemény) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitalizált vasúti ágazatra való inkluzív ágazati átállás biztosítása  (saját kezdeményezésű vélemény) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Senki se maradjon le a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása során  (saját kezdeményezésű vélemény) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében  (saját kezdeményezésű vélemény) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Hogyan játszhat a civil társadalom konstruktívabb szerepet a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában? (feltáró vélemény) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kék biogazdaság (feltáró vélemény) | 58 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020/C 47/01

Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramjához és azon túlmenően

1

2020/C 47/02

Állásfoglalás: A csatlakozási tárgyalások megkezdése Észak-Macedóniával és Albániával: elengedhetetlen az EU hitelességének és geostratégiai érdekeinek fenntartása

15

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020/C 47/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Blokklánc és az uniós egységes piac – a következő lépések  (saját kezdeményezésű vélemény)

17

2020/C 47/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitalizált vasúti ágazatra való inkluzív ágazati átállás biztosítása  (saját kezdeményezésű vélemény)

23

2020/C 47/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Senki se maradjon le a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása során  (saját kezdeményezésű vélemény)

30

2020/C 47/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében  (saját kezdeményezésű vélemény)

38

2020/C 47/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Hogyan játszhat a civil társadalom konstruktívabb szerepet a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában? (feltáró vélemény)

50

2020/C 47/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kék biogazdaság (feltáró vélemény)

58

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| 2020/C 47/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növelése  [COM(2019) 168 final] | 64 |
| 2020/C 47/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése című stratégiai innovációs tervéről  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  és  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről (átdolgozás)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek és a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK irányelvnek az uniós keretben végzett védelmi feladatok tekintetében történő módosításáról  (COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)) | 76 |
| 2020/C 47/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Befektetői állampolgársági és letelepedési programok az Európai Unióban  [COM(2019) 12 final] | 81 |
| 2020/C 47/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladás  (COM(2018) 811 final) | 87 |
| 2020/C 47/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselevési terv végrehajtásáról (COM(2019) 190 final) | 92 |
| 2020/C 47/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Összefogás az energiaunió és az éghajlat-politika terén – A tiszta energiára való átállás feltételeinek megteremtése  (COM(2019) 285 final) | 98 |
| 2020/C 47/16 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról  (COM(2019) 620 final) | 105 |
| 2020/C 47/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euróövezet gazdaságpolitikája (2019) (kiegészítő vélemény)  (COM(2018) 759 final) | 106 |
| 2020/C 47/18 | A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A 2019. évi éves növekedési jelentés (kiegészítő vélemény) [COM(2018) 770 final] | 113 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2020/C 47/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növelése  [COM(2019) 168 final]

64

2020/C 47/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése című stratégiai innovációs tervéről  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  és  Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről (átdolgozás)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek és a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK irányelvnek az uniós keretben végzett védelmi feladatok tekintetében történő módosításáról  (COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS))

76

2020/C 47/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Befektetői állampolgársági és letelepedési programok az Európai Unióban  [COM(2019) 12 final]

81

2020/C 47/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladás  (COM(2018) 811 final)

87

2020/C 47/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselevési terv végrehajtásáról (COM(2019) 190 final)

92

2020/C 47/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Összefogás az energiaunió és az éghajlat-politika terén – A tiszta energiára való átállás feltételeinek megteremtése  (COM(2019) 285 final)

98

2020/C 47/16

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról  (COM(2019) 620 final)

105

2020/C 47/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euróövezet gazdaságpolitikája (2019) (kiegészítő vélemény)  (COM(2018) 759 final)

106

2020/C 47/18

A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A 2019. évi éves növekedési jelentés (kiegészítő vélemény) [COM(2018) 770 final]

113

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/1

---

Állásfoglalás – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramjához és azon túlmenően

(2020/C 47/01)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. október 30–31-én tartott plenáris ülésén (az október 30-i ülésnapon) 170 szavazattal 5 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi állásfoglalást.

1.   Bevezetés

| 1.1. | Általánosságban négy nagy tendencia rajzolódik ki, amelyeknek az új politikai ciklusban a politikai prioritások középpontjában kell állniuk: a digitalizáció, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése, a demográfia és a globalizáció. Ezek a nagy tendenciák megváltoztatják azt, ahogyan élünk és dolgozunk, és óriási lehetőségeket kínálnak, miközben új kihívásokat is eredményeznek (1). A legfontosabb probléma azonban a változás mértéke és sebessége. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EU és tagállamai szilárdan elkötelezettek amellett, hogy végrehajtják az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjét és a Párizsi Megállapodást (2), valamint hogy a külső tevékenységek teljes skálája révén előmozdítják azok globális megvalósítását. Ezenfelül 2018 decemberében a COP24 konferencia alkalmával az EU és 20 tagállam aláírta a szolidaritásról és a méltányos átmenetről szóló sziléziai nyilatkozatot (3). Ebben hangsúlyozták, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő áttérés társadalmi aspektusának figyelembevétele elengedhetetlen ahhoz, hogy a társadalom elfogadja a végbemenő változásokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az egységes piac továbbra is az európai integráció kulcsfontosságú eszköze marad. Megújítása előnyös lesz Európa számára, mivel fenntarthatóbbá és összetartóbbá teszi azt. Például a digitális egységes piac lehetőségeket kínál, és az EU versenyképességének biztosítása érdekében fontos a továbbfejlesztése az ezen a piacon megjelenő új vállalkozási formák számára kedvező környezet kialakítása révén. Eközben az EU-nak gondoskodnia kell arról, hogy ezek az új vállalkozási formák fenntarthatóak legyenek, kiteljesedjenek és Európában maradjanak. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A sürgető gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezelése érdekében minden szinten egyidejűleg kell fellépnünk, és ki kell alakítanunk a cselekvés dinamikáját. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a fenntartható fejlődést Európa jövőjének középpontjába kell állítani (4), és átfogó EU 2050 stratégiát szorgalmaz a fenntarthatóságra irányulóan a 2030-ig tartó időszakra szóló ENSZ-menetrend végrehajtása érdekében (5). Ehhez a paradigmaváltáshoz változásokra van szükség a) az irányítás területén, nevezetesen külön irányítási mechanizmusokra van szükség a sürgető problémák gyorsabb orvoslása és az összetett kérdések kezelése érdekében. E mechanizmusok szerepe az lenne, hogy összekapcsolják egymással az uniós és a tagállami szinteket, nem pedig az, hogy kiváltsák valamelyik szint fellépését; valamint b) a fenntartható fejlődési céloknak az EU gazdasági és társadalmi nyomonkövetési és költségvetés-tervezési folyamataiba történő integrálásával. Ennek vonatkozásában az európai szemeszterbe új, továbbfejlesztett, mérhető és kiegészítő jellegű társadalmi, gazdasági és környezeti mutatókat lehetne beilleszteni annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen és nyomon lehessen követni a szociális jogok európai pillérének valamennyi aspektusát, elveit, valamint a 17 fenntartható fejlődési célt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A társadalmi dimenzió tekintetében az EU a világ többi részével összevetve büszke lehet társadalmi modelljére. Ugyanakkor az európai szociális vívmányokat és társadalmi fejlődést nem lehet magától értetődőnek tekinteni. 2017-ben az EU megerősítette elkötelezettségét a szociális jogok európai pillére iránt. A szociális jogok európai pillérének végrehajtása és az előrehaladás kulcsfontosságú a koherens és egymást kölcsönösen erősítő uniós és nemzeti szakpolitikai döntéshozatalhoz egy fenntartható gazdasági és szociális stratégiára irányuló megújított konszenzus kiépítése céljából, hogy ezáltal be lehessen váltani az Unió azon ígéretét, hogy kiegyensúlyozott gazdasági növekedést és társadalmi haladást valósít meg, növelve polgárainak jólétét (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az Uniónak a nemek közötti egyenlőség és az egyenlőség más formáinak biztosítása érdekében javítania kell politikáit és intézkedéseit, továbbá garantálnia kell, hogy minden, többszörös megkülönböztetéssel szembesülő ember egyenlő esélyekkel induljon a társadalomban. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az új és a fennálló társadalmi, gazdasági és környezeti prioritásokkal való megküzdés érdekében az EGSZB ambiciózus és célzottabb uniós költségvetést szorgalmaz, amely tükrözi a lehetőségekké alakítható uniós kihívásokra való reagálás szándékát, új projektet kínálva az Uniónak. Ezért az EGSZB szorgalmazza a többéves pénzügyi keret (TPK) célravezetőségi vizsgálatát. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A civil társadalom és a civil párbeszéd strukturált és rendszeres bevonása központi szerepet játszik a fenntarthatóság valamennyi – gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójának előmozdításában, ezért egyértelmű felhatalmazást kell adni a civil társadalomnak a stratégia kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében való részvételére. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által javasoltak szerint új lendületet kap az európai demokrácia, és kész teljes mértékben betölteni szerepét az Európa jövőjéről tartandó javasolt konferencián. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A társadalmi párbeszédnek továbbra is központi szerepet kell kapnia a munkaerőpiaci politikák, valamint a vállalatokat és a munkavállalókat hatékonyan segítő intézkedések kialakításában és végrehajtásában. A zöld gazdaságra és a fenntartható növekedésre való méltányos átmenethez kapcsolódó jelentős kihívásokra tekintettel a szociális partnerek bevonása kulcsfontosságú a releváns információk figyelembevételéhez és a fellépésekkel kapcsolatos konszenzus kialakításához. A társadalmi párbeszéd és a kollektív tárgyalás előfeltétele annak, hogy elérhetőek legyenek a méltányos átmenetek, a jobb munkahelyek és a tisztes jövedelem, valamint le lehessen küzdeni a szociális dömpinget. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB támogatja a méltányos adózást, valamint az adócsalás, az adókijátszás, a pénzmosás és az adóparadicsomok pénzügyi gyakorlatai elleni küzdelmet; az uniós intézményeknek, kormányoknak és vállalkozásoknak közös célul kell kitűzniük, hogy együttműködjenek a két adókikerülés elleni irányelvhez hasonló hatékony mechanizmusok bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramja és a javasolt prioritások és tevékenységek ezért szükségessé fogják tenni az Európai Bizottság célkitűzéseinek, álláspontjainak és munkamódszereinek kiigazítását. Minden belső és külső politikájának koherensnek kell lennie, és összhangban kell állnia a fenntartható fejlődési célokkal, hogy megfelelően figyelembe vegye a hatékonyság, a szubszidiaritás, az arányosság és a fenntarthatóság elvét. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB annak érdekében, hogy konkrét javaslatokat tegyen az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramjára vonatkozóan, számba vette a következő, 2019 és 2024 közötti Európai Bizottság számára kialakított politikai iránymutatásokat, amelyeket az Európai Bizottság megválasztott elnöke 2019 júliusában mutatott be (7). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az Európai Bizottság szeptember 10-én bemutatott új felépítése tükrözi a politikai iránymutatásban rögzített prioritásokat és ambíciókat, és azon szükséglet köré szerveződik, hogy kezelni kell az éghajlati, technológiai és demográfiai változásokat, amelyek átformálják azt, ahogyan élünk és dolgozunk. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Gazdasági bázisunk fejlesztése: az európai modell jövője – tartós, inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés, megújult egységes piac, teljes és produktív foglalkoztatás, valamint a mindenkit megillető tisztességes munka előmozdítása

| 2.1. | Egyértelműen szükség van egy új európai gazdasági stratégiára: egy pozitív narratívára az EU gazdaságának jövőbeli fejlődését illetően a nagyvilágban, amely növelné az EU gazdasági sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességét és megerősítené gazdasági modelljének – gazdasági, társadalmi és környezeti – fenntarthatóságát, és ezáltal visszahozná a bizalmat, a stabilitást és a közös prosperitást minden európai polgár számára. Az elmúlt években elért eredményekre építve ez a stratégia megalapozhatja az európai egységes piac és gazdasági és monetáris unió célkitűzéseinek eléréséhez szükséges további gazdasági, költségvetési, pénzügyi, társadalmi és politikai integrációt az EUSZ 3. cikkében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az EU-t csak gazdaságilag stabil és társadalmi és környezeti fenntarthatósága szempontjából szilárd stratégiára lehet építeni. A környezeti dimenziónak biztosítania kell a bolygó korlátainak tiszteletben tartását és a természeti erőforrások túlhasználatának megelőzését annak érdekében, hogy ezek az erőforrások hosszú távon továbbra is fenntarthatóan használhatóak legyenek, és biztosított legyen a biológiai sokféleség hatékony védelme (8). A vállalkozások a társadalmi és környezeti fejlődés, valamint a fenntartható versenyképesség támogatói. Az európai vállalatok már készek betölteni szerepüket és vállalni a rájuk háruló felelősséget munkavállalóikkal és az érdekelt felekkel együtt. Európának olyan üzleti környezetre van szüksége, amely segít felkészülni arra a jövőre, ahol a társadalmi és környezeti szempontok e környezet szerves részei, és amely ösztönző és támogató körülményeket nyújt a vállalkozáshoz, hogy a vállalatok ténylegesen fenntarthatóan növekedhessenek és ezáltal jólétet teremtsenek a későbbi újraelosztáshoz. Ez több minőségi munkahely, jobb munkalehetőségek és érvényesíthető jogok formáját is öltheti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az európai integráció magját az egységes piac adja – annak valamennyi gazdasági, szociális és környezeti dimenziójával –, mely jelentős mértékben hozzájárul az európai szociális piacgazdasághoz. Azonban teljes egészében meg kell valósítani, újjá kell éleszteni és naprakésszé kell tenni ahhoz, hogy digitális egységes piaccá váljon. Hangsúlyt kell fektetni a különböző vállalkozási formák (köztük új gazdasági modellek), a digitalizáció és az innováció, valamint a határokon átnyúló lehetőségek fejlesztéséhez kedvező feltételek megteremtésére. Működését javítani kell, és szavatolni kell a további integrációja iránti maradéktalan elköteleződést. Az egységes piacnak ezért képesnek kell lennie arra, hogy fenntartható gazdasági fejlődést és innovációt generáljon, vonzóvá tegye a kontinenst a befektetések számára, támogassa a vállalkozókat, valamint előmozdítsa vállalkozásainak fenntartható versenyképességét a globalizált piacokon. Fontos azonban elismerni, hogy az egységes piac pozitív hatása nem egyenlően oszlik meg, és nem minden állampolgár tudja élvezni az általa nyújtott gazdagságot (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A makrogazdasági kilátások tekintetében továbbra sem csökkent a bizonytalanság. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való várható kilépése és az USA és Kína közötti globális feszültségek továbbra is mélyen aktuális kérdések, mint ahogy az is, hogy a közeljövőben visszaeshet a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatottság. Az Európai Bizottság nyári gazdasági előrejelzése szerint megállapítást nyert, hogy bár az elmúlt két évtizeddel összevetve az összesített munkanélküliségi ráta alacsony, több ország még nem érte el a válság előtti foglalkoztatottsági szinteket. Az Unióban idénre mindössze 1,4 %-os GDP-növekedést jósolnak, az euróövezetben pedig 1,2 %-ot (10). Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az euróövezettel kapcsolatos gazdasági kilátásokra ható lefelé mutató kockázatok a nem túl távoli jövőben egy újabb társadalmi-gazdasági válságba torkollhatnak, ami a kiigazítás szempontjából komoly kihívásokat támasztana (11). Az új recesszió kockázatának elkerülése érdekében expanzív költségvetési irányultságra (pozitív költségvetési irányvonalra) van szükség, amelyet hasonló megközelítésű monetáris politika kísér. Különösen jelentősnek kell lennie a költségvetési expanziónak azokban a tagállamokban, amelyek fizetési mérlege jelentős többletet mutat, és amelyek költségvetési egyenlege stabil vagy szufficites. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A GDP növekedése nem tükrözi a legtöbb polgár jólétét, sem pedig a környezet állapotának romlását és a természeti erőforrások kimerülését. Ezért mérőszámokat kell kidolgozni a társadalmi jólétre és a fenntarthatóságra vonatkozóan, megfelelőbb mutatókkal, amelyek tükrözik a hosszú távú gazdasági hatás tényleges mélységét. Ha csupán a GDP-re hivatkozunk, az olyan politikák formálódásához vezet, amelyek csak a gazdasági hatásukat veszik figyelembe. Ezért társadalmi és környezeti mutatók felvételével ki kell bővíteni a referenciakeretet, hogy ezáltal ténylegesen fenntartható reformok kerüljenek kialakításra. Alapvető fontosságú, hogy ezek a mutatók összeegyeztethetők legyenek az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival is (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A tagállamokon belüli és a tagállamok közötti, illetve a régiókon belüli hatalmas társadalmi különbségek, valamint a vidéki és a városi térségek közötti területi egyenlőtlenségek továbbra is komoly problémát jelentenek. A jelentős egyenlőtlenség a vagyont tekintve is nyilvánvaló. Ezzel összefüggésben az EGSZB üdvözli a Tanács finn soros elnökségének kiemelt témáját, a „jóléti gazdaságot”, és egyetért azzal, hogy politikai prioritásnak kell tekinteni az egyenlőtlenségek és a különbségek csökkentését. Egyetért továbbá azzal is, hogy a jóléti gazdaság koncepcióját integrálni kell a jövőbeni uniós politikákba, és hogy az központibb szerepet érdemel a fenntartható és a gazdasági döntéshozatalban. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az EU olyan kihívásokkal néz szembe, mint a gyorsan változó geopolitikai és gazdasági helyzet, a fokozódó társadalmi és szociális polarizáció, a digitalizáció és a technológia növekvő szerepe az élet minden területén, valamint az éghajlatváltozás és más környezeti kihívások. E kérdések kezeléséhez kulcsfontosságú az EU ipari átalakulása, amelynek teljes mértékben tekintetbe kell vennie a globális fenntartható fejlődési célokat, amelyek alapvető globális keretrendszert biztosítanak a méltányos és fenntartható gazdasági fejlődéshez. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ebben az összefüggésben nagyobb figyelmet kell fordítani a fiatalokat érintő szociális és foglalkoztatási kérdésekre, különösen a munka jövőjéről szóló vita tekintetében. E kérdések közé tartozik többek között a digitalizáció, a platformalapú munkavégzés, a munkaerőpiac széttöredezettsége és az alkalmi munkák terjedése, ami különösen a fiatalokat érinti hátrányosan. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Főként a demográfiai változás hatásaiból következik azon legkiszámíthatóbb kihívások egy része, amelyekkel az Unió és tagállamai középtávon szembesülni fognak. A demográfiai folyamatok azt mutatják, hogy Európának javítania kell a nők, a fiatal és az idősebb munkavállalók, a fogyatékossággal élők és a migránsok munkaerőpiaci integrációját. Dinamikusabb, hatékony és eredményes munkaerőpiaci politikákra van szükség ahhoz, hogy ki lehessen használni tehetségüket, készségeiket és a bennük rejlő vállalkozási potenciált, és minőségi munkahelyeket lehessen biztosítani. Ennek az egyenletnek része kell, hogy legyen a megfelelő szociális védelmi rendszerek biztosítása, valamint az, hogy a munkanélküliséget hamar stabil munkaszerződések és foglalkoztatási feltételek váltsák fel. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Az említett közös kihívások kezelését segítheti az emberekbe és a társadalmi fenntarthatóságba való beruházás. A munkaerőpiaci intézmények javítása (azaz az aktív munkaerőpiaci politikák, az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyabb szerepe (13)) alapvetően több európai számára jelentene jobb gazdasági és szociális körülményeket. A fent említett kihívások kezelése érdekében az EGSZB többek között eredményesebb, hatékonyabb és fenntarthatóbb szociális védelmi rendszereket szorgalmaz. E tekintetben az Európai Unió és tagállamai számára lenne lehetőség eredményesebb szakpolitikai fellépésre. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | E fellépésnek a szociális jogok európai pillérének végrehajtása iránti elkötelezettségre kell összpontosítania. Ez az elkötelezettség – amint azt az intézményközi nyilatkozat rögzíti – egyebek mellett a fenntartható növekedés elvén, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés, a kohézió és a konvergencia előmozdításán, az egyes nemzeti rendszerek különbözőségein és a szociális partnerek kulcsszerepén alapul (14). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ezenkívül az Uniónak élen kell járnia az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításában, elismerve először is azt, hogy a hazai erőforrásokat mindenekelőtt a gazdasági növekedés generálja, amelyet minden szinten ösztönző környezet támogat; másrészt pedig azt, hogy a fejlődés jelentős hajtóereje a magánszférabeli üzleti tevékenység, a munkavállalók tapasztalata és kreativitása, a beruházás és az innováció (15). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A társadalmi párbeszéd nélkülözhetetlen eszköznek bizonyul az uniós szakpolitikai döntéshozatal és jogalkotás javítása, a jogszabályokra való felkészülés, illetve az alternatívák biztosítása, valamint a társadalmi legitimáció erősítése tekintetében. A társadalmi párbeszéd a fenntartható fejlesztési program végrehajtásának eszközeként is szolgálhat. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | A pénzügyi és gazdasági válságok során az EKB stabilizáló szerepet töltött be. Az EGSZB szorgalmazza, hogy rögzítsék az EKB mint végső esetben belépő hitelező szerepét. Ugyanakkor továbbra is szembe kell néznünk olyan aggasztó gazdasági jelenségekkel, mint a viszonylag expanzív monetáris politika ellenére is alacsony beruházási szint, vagy az, hogy a bankok akkor is pénzeszközöket helyeznek el az EKB-nál, ha ez negatív kamatokat jelent számukra. Mivel továbbra sem zárhatjuk ki a további pénzügyi vagy gazdasági válságokat, a hivatalba lépő Európai Bizottságnak intézkedéseket kell bevezetnie annak érdekében, hogy az uniós gazdaság kevésbé legyen sebezhető és jobban ellen tudjon állni ezeknek. Emellett a hivatalba lépő Európai Bizottságnak a jövőbeni válságok megelőzése céljából intézkedéseket kell hoznia a pénzügyi piacok stabilizálására és különösen a gazdaság keresleti oldalának erősítésére. A költségvetési szabályok merev alkalmazása – különösen a jelenlegi bizonytalan helyzetben – gyengíti a gazdasági fejlődést. Az EGSZB ismételten az aranyszabály alkalmazását szorgalmazza (16). |
| --- | --- |

2.14.

Javaslatok:

| — | Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendje 17 fenntartható fejlődési célt irányoz elő, és az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy azokat 2030-ig megvalósítja. Az EGSZB átfogó EU 2050 stratégiát szorgalmaz a fenntarthatóságra irányulóan a 2030-ig tartó időszakra szóló ENSZ-menetrend végrehajtása érdekében, amelyet ambiciózus uniós költségvetésnek kell szavatolnia, és úgy véli, hogy a szociális jogok európai pillérének megvalósítása hozzá fog járulni mindehhez (17):






  — | Egy fenntartható szociális piacgazdasági modell kialakítására irányuló új európai egységes piaci és iparpolitikának a következők révén biztosítania kell, hogy Európa élen járjon a technológia, az innováció és a fenntarthatóság területén: |
| --- | --- | --- |

—

Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendje 17 fenntartható fejlődési célt irányoz elő, és az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy azokat 2030-ig megvalósítja. Az EGSZB átfogó EU 2050 stratégiát szorgalmaz a fenntarthatóságra irányulóan a 2030-ig tartó időszakra szóló ENSZ-menetrend végrehajtása érdekében, amelyet ambiciózus uniós költségvetésnek kell szavatolnia, és úgy véli, hogy a szociális jogok európai pillérének megvalósítása hozzá fog járulni mindehhez (17):

—

Egy fenntartható szociális piacgazdasági modell kialakítására irányuló új európai egységes piaci és iparpolitikának a következők révén biztosítania kell, hogy Európa élen járjon a technológia, az innováció és a fenntarthatóság területén:

| — | Az egységes piac megújítása, megreformálása és kiteljesítése a legfontosabb irányelvek felülvizsgálatával, a vállalkozásoknak, kkv-knek és különféle vállalkozási formáknak (például új gazdasági modelleknek és a szociális gazdaságnak), valamint az innováció és a készségek fejlesztésének kedvező feltételek megteremtése érdekében. Ez magában foglalja a mobilitási programok és más, határokon átnyúló lehetőségek felülvizsgálatát, különös tekintettel a szolgáltatások egységes piacára. |
| --- | --- |

—

Az egységes piac megújítása, megreformálása és kiteljesítése a legfontosabb irányelvek felülvizsgálatával, a vállalkozásoknak, kkv-knek és különféle vállalkozási formáknak (például új gazdasági modelleknek és a szociális gazdaságnak), valamint az innováció és a készségek fejlesztésének kedvező feltételek megteremtése érdekében. Ez magában foglalja a mobilitási programok és más, határokon átnyúló lehetőségek felülvizsgálatát, különös tekintettel a szolgáltatások egységes piacára.

| — | Tekintettel arra, hogy a szociális gazdaság egyre nagyobb szerepet játszik az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés előmozdításában, valamint tekintettel az EU szociális dimenziójára, az EGSZB úgy ítéli meg, hogy egy, a szociális gazdaság számára kedvező ökoszisztéma – megfelelő uniós finanszírozással történő – kialakítása fontos célkitűzés, melyet be kell építeni az Európai Bizottság munkaprogramjába (18). |
| --- | --- |

—

Tekintettel arra, hogy a szociális gazdaság egyre nagyobb szerepet játszik az inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés előmozdításában, valamint tekintettel az EU szociális dimenziójára, az EGSZB úgy ítéli meg, hogy egy, a szociális gazdaság számára kedvező ökoszisztéma – megfelelő uniós finanszírozással történő – kialakítása fontos célkitűzés, melyet be kell építeni az Európai Bizottság munkaprogramjába (18).

| — | Egy valódi digitális átalakulás és a digitális egységes piac keretfeltételeinek megteremtése a fenntartható globális versenyképesség visszanyerése, valamint a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés megvalósítása érdekében, ezzel egyidejűleg európai jövőkép kialakítása olyan területeken, mint az etikus mesterséges intelligencia és a robotika fejlesztése. Európának átfogó változásra van szüksége ahhoz, hogy a világ legdinamikusabb digitális régiójává váljon, figyelembe véve a társadalmat átalakító új technológiák – például a blokklánc-technológia – által kínált lehetőségeket, a digitális gazdaság globális jellegét és a vállalkozások globális értékláncokba történő integrálódását (19), annak érdekében, hogy kedvező környezetet nyújtson az innovációhoz, a vállalkozói léthez, a környezetvédelemre tekintettel lévő minőségi, jól fizetett és produktív munkahelyek létrehozásához, valamint a mindenki javát szolgáló reálgazdasághoz (20). Különös figyelmet kell fordítani a digitális készségek elsajátítására a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés további támogatása tekintetében. Az oktatási rendszereket szükség esetén meg kell reformálni annak érdekében, hogy megfeleljenek többek között a digitális kor igényeinek, és javítani kell az oktatási rendszerekbe való beruházást (21). |
| --- | --- |

—

Egy valódi digitális átalakulás és a digitális egységes piac keretfeltételeinek megteremtése a fenntartható globális versenyképesség visszanyerése, valamint a fenntartható növekedés és munkahelyteremtés megvalósítása érdekében, ezzel egyidejűleg európai jövőkép kialakítása olyan területeken, mint az etikus mesterséges intelligencia és a robotika fejlesztése. Európának átfogó változásra van szüksége ahhoz, hogy a világ legdinamikusabb digitális régiójává váljon, figyelembe véve a társadalmat átalakító új technológiák – például a blokklánc-technológia – által kínált lehetőségeket, a digitális gazdaság globális jellegét és a vállalkozások globális értékláncokba történő integrálódását (19), annak érdekében, hogy kedvező környezetet nyújtson az innovációhoz, a vállalkozói léthez, a környezetvédelemre tekintettel lévő minőségi, jól fizetett és produktív munkahelyek létrehozásához, valamint a mindenki javát szolgáló reálgazdasághoz (20). Különös figyelmet kell fordítani a digitális készségek elsajátítására a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés további támogatása tekintetében. Az oktatási rendszereket szükség esetén meg kell reformálni annak érdekében, hogy megfeleljenek többek között a digitális kor igényeinek, és javítani kell az oktatási rendszerekbe való beruházást (21).

| — | Az európai munkaerőpiac átalakulásának további támogatása, egyidejűleg biztosítva annak megfelelő működését, valamint méltányos és biztonságos voltát (22). Az EGSZB intézkedéseket javasol annak biztosítása érdekében, hogy az EU-ban minden munkavállaló – köztük a munkavégzés új formáiban foglalkoztatottak – a munkavégzés minden vonatkozásával kapcsolatban a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó jogszabályok védelme alá tartozzon (23), illetve részesülhessen a munkahelyi egészség és biztonság javítását és a balesetek megelőzését célzó legjobb technológiák kínálta előnyökből, kellően figyelembe véve ennek a magánéletre és a teljesítményellenőrzésre gyakorolt potenciális hatását (24); |
| --- | --- |

—

Az európai munkaerőpiac átalakulásának további támogatása, egyidejűleg biztosítva annak megfelelő működését, valamint méltányos és biztonságos voltát (22). Az EGSZB intézkedéseket javasol annak biztosítása érdekében, hogy az EU-ban minden munkavállaló – köztük a munkavégzés új formáiban foglalkoztatottak – a munkavégzés minden vonatkozásával kapcsolatban a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó jogszabályok védelme alá tartozzon (23), illetve részesülhessen a munkahelyi egészség és biztonság javítását és a balesetek megelőzését célzó legjobb technológiák kínálta előnyökből, kellően figyelembe véve ennek a magánéletre és a teljesítményellenőrzésre gyakorolt potenciális hatását (24);

| — | Az Unió napirendjén kell szerepelnie annak, hogy mindenki számára biztosítva legyen az egész életen át tartó tanuláshoz való jog, különös tekintettel a digitális készségek elsajátítására. Tovább kell fejleszteni a nemzeti oktatási, képzési és tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszereket, középpontba helyezve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területét (TTMM), valamint a duális rendszereket. Ezáltal jobban meg lehet majd felelni a munkaerőpiaci igényeknek, és lehetővé válik az emberek számára a készségek elsajátítása, az átképzés és a továbbképzés, ami által enyhíthetők a digitális forradalom, az éghajlatváltozás, valamint a társadalmi és demográfiai változások következményei (25). |
| --- | --- |

—

Az Unió napirendjén kell szerepelnie annak, hogy mindenki számára biztosítva legyen az egész életen át tartó tanuláshoz való jog, különös tekintettel a digitális készségek elsajátítására. Tovább kell fejleszteni a nemzeti oktatási, képzési és tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszereket, középpontba helyezve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területét (TTMM), valamint a duális rendszereket. Ezáltal jobban meg lehet majd felelni a munkaerőpiaci igényeknek, és lehetővé válik az emberek számára a készségek elsajátítása, az átképzés és a továbbképzés, ami által enyhíthetők a digitális forradalom, az éghajlatváltozás, valamint a társadalmi és demográfiai változások következményei (25).

| — | Koherens szakpolitikai együttműködés a makrogazdasági, ipari, ágazati és munkaügyi politikák tekintetében az európai gazdaság ökologizálásának biztosítása érdekében (26). A cél az, hogy javuljon a teljes ellátási lánc működése, és tisztes munkahelyek jöjjenek létre a lánc mentén, széles körben teremtve ezáltal foglalkoztatási lehetőségeket. Ez maga után vonná a minőségi zöld és produktív munkahelyek létrehozásában és előmozdításában rejlő potenciál kiaknázását egy zöld és fenntartható növekedési menetrend meghatározása, valamint olyan kezdeményezések végrehajtása révén, amelyek lehetővé teszik a vállalatok – különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások – számára, hogy üzleti stratégiájuk részévé tegyék a fenntartható fejlődési célokat. |
| --- | --- |

—

Koherens szakpolitikai együttműködés a makrogazdasági, ipari, ágazati és munkaügyi politikák tekintetében az európai gazdaság ökologizálásának biztosítása érdekében (26). A cél az, hogy javuljon a teljes ellátási lánc működése, és tisztes munkahelyek jöjjenek létre a lánc mentén, széles körben teremtve ezáltal foglalkoztatási lehetőségeket. Ez maga után vonná a minőségi zöld és produktív munkahelyek létrehozásában és előmozdításában rejlő potenciál kiaknázását egy zöld és fenntartható növekedési menetrend meghatározása, valamint olyan kezdeményezések végrehajtása révén, amelyek lehetővé teszik a vállalatok – különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások – számára, hogy üzleti stratégiájuk részévé tegyék a fenntartható fejlődési célokat.

| — | Az európai szemeszter mint az Unió gazdaságirányítási kerete bizonyos mértékben figyelembe veszi a foglalkoztatási és szociális teljesítményt, ugyanakkor az éghajlatváltozás veszélyei és a Párizsi Megállapodásban meghatározott célok elérése felé történő uniós előrehaladás tekintetében gyenge, amint arról a 2019-es éves növekedési jelentés is beszámolt. Az EGSZB ezért szorgalmaz egy fenntartható fejlődési ciklusba beágyazott, előretekintő, 2050-ig szóló uniós fenntartható fejlődési stratégiát, amely mérhető és egymást kiegészítő társadalmi, gazdasági és környezeti mutatókon és célokon alapul (27), hogy ezáltal ténylegesen fenntartható reformok kerüljenek kialakításra. |
| --- | --- |

—

Az európai szemeszter mint az Unió gazdaságirányítási kerete bizonyos mértékben figyelembe veszi a foglalkoztatási és szociális teljesítményt, ugyanakkor az éghajlatváltozás veszélyei és a Párizsi Megállapodásban meghatározott célok elérése felé történő uniós előrehaladás tekintetében gyenge, amint arról a 2019-es éves növekedési jelentés is beszámolt. Az EGSZB ezért szorgalmaz egy fenntartható fejlődési ciklusba beágyazott, előretekintő, 2050-ig szóló uniós fenntartható fejlődési stratégiát, amely mérhető és egymást kiegészítő társadalmi, gazdasági és környezeti mutatókon és célokon alapul (27), hogy ezáltal ténylegesen fenntartható reformok kerüljenek kialakításra.

| — | A szociális eredménytábla hasznos eszköznek bizonyult, de lehetne rajta javítani. Az eredménytábla 14 mutatóját és almutatóit (összesen 35 mutatót) a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek bevonásával folyamatosan felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy hozzáigazítsák azokat a szakpolitikai célkitűzésekhez és Európa változó társadalmi-gazdasági helyzetéhez. |
| --- | --- |

—

A szociális eredménytábla hasznos eszköznek bizonyult, de lehetne rajta javítani. Az eredménytábla 14 mutatóját és almutatóit (összesen 35 mutatót) a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek bevonásával folyamatosan felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy hozzáigazítsák azokat a szakpolitikai célkitűzésekhez és Európa változó társadalmi-gazdasági helyzetéhez.

| — | Az EGSZB úgy véli, hogy a vonatkozó cselekvési programba a következő, az ellenálló képesség szempontjából kulcsfontosságú tényezőket kell belefoglalni (28):






  — | a pénzügyi stabilitás megerősítése: az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi kapacitásának megerősítése, az európai adópolitika előmozdítása, amely az adóügyi harmonizációt is magában foglalja, a tagállamok megfelelő adópolitikájának elősegítése és az adócsalás elleni hatékony mechanizmusok létrehozása; |
| --- | --- | --- |

—

Az EGSZB úgy véli, hogy a vonatkozó cselekvési programba a következő, az ellenálló képesség szempontjából kulcsfontosságú tényezőket kell belefoglalni (28):

—

a pénzügyi stabilitás megerősítése: az Európai Stabilitási Mechanizmus pénzügyi kapacitásának megerősítése, az európai adópolitika előmozdítása, amely az adóügyi harmonizációt is magában foglalja, a tagállamok megfelelő adópolitikájának elősegítése és az adócsalás elleni hatékony mechanizmusok létrehozása;

| — | a monetáris unió kiteljesítése az EKB célkitűzéseinek kiterjesztése révén, egy kötvénykibocsátásra jogosult egységes európai kincstár létrehozása, valamint az euróövezet irányításának javítása és demokratikusabbá tétele; |
| --- | --- |

—

a monetáris unió kiteljesítése az EKB célkitűzéseinek kiterjesztése révén, egy kötvénykibocsátásra jogosult egységes európai kincstár létrehozása, valamint az euróövezet irányításának javítása és demokratikusabbá tétele;

| — | az európai gazdaságok termelékenységének növelése a fő tényezőkre, azaz a beruházásokra (állami és magánberuházásokra), a kutatásra, a fejlesztésre, az oktatásra és a szakképzésre, valamint a vállalatirányítás és a munkavállalói részvétel javítására való összpontosítás révén; |
| --- | --- |

—

az európai gazdaságok termelékenységének növelése a fő tényezőkre, azaz a beruházásokra (állami és magánberuházásokra), a kutatásra, a fejlesztésre, az oktatásra és a szakképzésre, valamint a vállalatirányítás és a munkavállalói részvétel javítására való összpontosítás révén;

| — | munkaerőpiacok és a foglalkoztatás minősége: a kollektív tárgyalás és a társadalmi párbeszéd megerősítése, az automatikus stabilizátorok hatékony működésének biztosítása, az európai munkanélküliségi biztosítás megteremtése (a nemzeti rendszerek kiegészítéseképpen), valamint több és jobb aktív foglalkoztatáspolitika kidolgozása, az állami foglalkoztatási szolgálatok új szerepével támogatva; |
| --- | --- |

—

munkaerőpiacok és a foglalkoztatás minősége: a kollektív tárgyalás és a társadalmi párbeszéd megerősítése, az automatikus stabilizátorok hatékony működésének biztosítása, az európai munkanélküliségi biztosítás megteremtése (a nemzeti rendszerek kiegészítéseképpen), valamint több és jobb aktív foglalkoztatáspolitika kidolgozása, az állami foglalkoztatási szolgálatok új szerepével támogatva;

| — | a társadalmi kohézió előmozdítása a szociális jogok európai pillérének megfelelő és célzottabb finanszírozással történő fejlesztése és alkalmazása, valamint társadalmi párbeszéd révén; |
| --- | --- |

—

a társadalmi kohézió előmozdítása a szociális jogok európai pillérének megfelelő és célzottabb finanszírozással történő fejlesztése és alkalmazása, valamint társadalmi párbeszéd révén;

| — | az üzleti tevékenység és a beruházások számára kedvező környezet megteremtésének előmozdítása a vállalatok finanszírozásának javítása révén; a tőkepiaci unió és a bankunió sürgős kiteljesítése, beleértve az európai betétbiztosítási rendszert is; |
| --- | --- |

—

az üzleti tevékenység és a beruházások számára kedvező környezet megteremtésének előmozdítása a vállalatok finanszírozásának javítása révén; a tőkepiaci unió és a bankunió sürgős kiteljesítése, beleértve az európai betétbiztosítási rendszert is;

| — | a tartós munkanélküliség elleni küzdelem és a reményvesztettek újbóli beilleszkedése szintén olyan kulcsfontosságú szakpolitikai terület, ahol sürgősen szükség van célzott intézkedésekre. Az EGSZB támogatja a munkanélküliségi biztosításra vonatkozó minimumkövetelmények megállapítását a nettó bérpótlási arány, a jogosultsági időszak és a fedezeti ráta tekintetében, valamint a munkavállalók munkanélküliség esetén történő képzésének és támogatásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a tartós munkanélküliség elleni küzdelem és a reményvesztettek újbóli beilleszkedése szintén olyan kulcsfontosságú szakpolitikai terület, ahol sürgősen szükség van célzott intézkedésekre. Az EGSZB támogatja a munkanélküliségi biztosításra vonatkozó minimumkövetelmények megállapítását a nettó bérpótlási arány, a jogosultsági időszak és a fedezeti ráta tekintetében, valamint a munkavállalók munkanélküliség esetén történő képzésének és támogatásának vonatkozásában.

| — | Elengedhetetlen az állami és a magánberuházások hiányának leküzdése annak érdekében, hogy el lehessen érni a 2007-es rövid távú beruházási szinteket (a GDP 22,5 %-a az Unióban, szemben a jelenlegi 20,5 %-kal; mindkét érték így is lényegesen alacsonyabb Kína és az USA mutatóinál). Ezért a költségvetési politikák egyik fő prioritásának az állami beruházásokat és a magánberuházások elősegítését kell tekinteni, az üzleti környezet javítását szolgáló reformfolyamat mellett. Ezeknek a reformoknak olyan reformokkal kell együtt járniuk, amelyek javítják a foglalkoztatás minőségét, csökkentik a bizonytalan foglalkoztatás riasztóan magas szintjét, és biztosítják a magas szintű szociális és munkavállalói jogokat (29). |
| --- | --- |

—

Elengedhetetlen az állami és a magánberuházások hiányának leküzdése annak érdekében, hogy el lehessen érni a 2007-es rövid távú beruházási szinteket (a GDP 22,5 %-a az Unióban, szemben a jelenlegi 20,5 %-kal; mindkét érték így is lényegesen alacsonyabb Kína és az USA mutatóinál). Ezért a költségvetési politikák egyik fő prioritásának az állami beruházásokat és a magánberuházások elősegítését kell tekinteni, az üzleti környezet javítását szolgáló reformfolyamat mellett. Ezeknek a reformoknak olyan reformokkal kell együtt járniuk, amelyek javítják a foglalkoztatás minőségét, csökkentik a bizonytalan foglalkoztatás riasztóan magas szintjét, és biztosítják a magas szintű szociális és munkavállalói jogokat (29).

| — | Az EGSZB úgy véli, hogy az AAA minősítésű szociális Európára vonatkozó referenciaértékek és minimumkövetelmények meghatározásakor (30) az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene állapodniuk a valamennyi tagállamban alkalmazandó, megfelelő minimumjövedelem-rendszerre vonatkozó közös elvekről, meghatározásokról és módszerekről. A referencia-költségvetéssel (31) és az Európai Minimumjövedelem Hálózattal (32) kapcsolatos jelenlegi munka alapul szolgál az Európai Bizottság és a tagállamok számára ahhoz, hogy közös kritériumokat fogadjanak el annak megállapítására, hogy mi minősül megfelelő minimumjövedelemnek az emberek szegénységből való kiemeléséhez és az emberi méltósággal összeegyeztethető méltó élethez. Az összes érdekelt féllel konzultálva fontolóra kellene venni egy e területre vonatkozó uniós jogalkotási kezdeményezést. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB úgy véli, hogy az AAA minősítésű szociális Európára vonatkozó referenciaértékek és minimumkövetelmények meghatározásakor (30) az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak meg kellene állapodniuk a valamennyi tagállamban alkalmazandó, megfelelő minimumjövedelem-rendszerre vonatkozó közös elvekről, meghatározásokról és módszerekről. A referencia-költségvetéssel (31) és az Európai Minimumjövedelem Hálózattal (32) kapcsolatos jelenlegi munka alapul szolgál az Európai Bizottság és a tagállamok számára ahhoz, hogy közös kritériumokat fogadjanak el annak megállapítására, hogy mi minősül megfelelő minimumjövedelemnek az emberek szegénységből való kiemeléséhez és az emberi méltósággal összeegyeztethető méltó élethez. Az összes érdekelt féllel konzultálva fontolóra kellene venni egy e területre vonatkozó uniós jogalkotási kezdeményezést.

| — | További állami beruházásokra van szükség az egészségügy, az oktatás és a társadalmi befogadás területén, valamint a gazdaság környezetbarátabbá tételére irányulóan, különösen helyi és regionális szinten. Ennek az EGSZB több közelmúltbeli véleményében is javasolt aranyszabály bevezetésével kellene eleget tenni, nevezetesen, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum hiánycéljainak teljesítése tekintetében nem szabad figyelembe venni a beruházási kiadásokat, különösen azokat, amelyek előmozdítják a hosszú távú fenntartható növekedést. Ez egy reformfolyamattal párosulva továbbra is biztosítaná az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságát (33). |
| --- | --- |

—

További állami beruházásokra van szükség az egészségügy, az oktatás és a társadalmi befogadás területén, valamint a gazdaság környezetbarátabbá tételére irányulóan, különösen helyi és regionális szinten. Ennek az EGSZB több közelmúltbeli véleményében is javasolt aranyszabály bevezetésével kellene eleget tenni, nevezetesen, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum hiánycéljainak teljesítése tekintetében nem szabad figyelembe venni a beruházási kiadásokat, különösen azokat, amelyek előmozdítják a hosszú távú fenntartható növekedést. Ez egy reformfolyamattal párosulva továbbra is biztosítaná az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságát (33).

| — | Az EGSZB nyugtázza, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnökének eltökélt szándéka, hogy olyan jogi eszközre irányuló javaslatot terjesszen elő, amely biztosítaná, hogy az Unióban minden munkavállaló tisztes minimálbérben részesüljön. Az EGSZB hasznosnak tartja olyan referenciamutatók meghatározását, amelyek a keresettel rendelkezők elszegényedésének megelőzése érdekében segítenek értékelni az alacsony bérek megfelelőségét, többek között azzal, hogy előmozdítják az elemzéseket és a bevált gyakorlatok megosztását a rendelkezésre álló kölcsönös tanulási folyamatok keretében, valamint az átlátható és kiszámítható minimálbérek megállapítására vonatkozó közös szabályokat vezetnek be, amennyiben ilyenek léteznek, és ha a szociális partnerek ezt akarják (34). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB nyugtázza, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnökének eltökélt szándéka, hogy olyan jogi eszközre irányuló javaslatot terjesszen elő, amely biztosítaná, hogy az Unióban minden munkavállaló tisztes minimálbérben részesüljön. Az EGSZB hasznosnak tartja olyan referenciamutatók meghatározását, amelyek a keresettel rendelkezők elszegényedésének megelőzése érdekében segítenek értékelni az alacsony bérek megfelelőségét, többek között azzal, hogy előmozdítják az elemzéseket és a bevált gyakorlatok megosztását a rendelkezésre álló kölcsönös tanulási folyamatok keretében, valamint az átlátható és kiszámítható minimálbérek megállapítására vonatkozó közös szabályokat vezetnek be, amennyiben ilyenek léteznek, és ha a szociális partnerek ezt akarják (34).

| — | A hivatalba lépő Európai Bizottság politikai prioritásai között kell, hogy szerepeljen a társadalmi egyenlőtlenségek enyhítése, az adókijátszás és az adócsalás elleni küzdelem, valamint az adóterhek méltányosabb elosztásának támogatása. Ezért az EGSZB szorgalmazza az ilyen típusú bűncselekmények és visszaélések elleni európai szintű küzdelem érdekében elfogadott szabályok haladéktalan végrehajtását, továbbá kéri, hogy vizsgálják meg más hatékonyabb intézkedések bevezetésének lehetőségét, amelyek magukban foglalják az adóparadicsomok tiltott tevékenységeinek felszámolására irányuló eszközöket is (35). |
| --- | --- |

—

A hivatalba lépő Európai Bizottság politikai prioritásai között kell, hogy szerepeljen a társadalmi egyenlőtlenségek enyhítése, az adókijátszás és az adócsalás elleni küzdelem, valamint az adóterhek méltányosabb elosztásának támogatása. Ezért az EGSZB szorgalmazza az ilyen típusú bűncselekmények és visszaélések elleni európai szintű küzdelem érdekében elfogadott szabályok haladéktalan végrehajtását, továbbá kéri, hogy vizsgálják meg más hatékonyabb intézkedések bevezetésének lehetőségét, amelyek magukban foglalják az adóparadicsomok tiltott tevékenységeinek felszámolására irányuló eszközöket is (35).

3.   Egy zöldebb, méltányosabb és befogadóbb jövő építése – sürgős fellépés az éghajlatváltozással és hatásaival szemben

| 3.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a környezet állapota folyamatosan romlik, ezért a környezetvédelemnek az EU kiemelt prioritásának kell lennie, és érvényesülnie kell az Unió valamennyi szakpolitikájában és fellépésében. Az EGSZB rámutat arra, hogy egy megújított uniós iparpolitikai stratégiának összeegyeztethetőnek kell lennie azzal, hogy hathatós lépéseket kell tenni az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentése, a megújuló energiaforrások energiamixen belüli arányának növelése, valamint energiamegtakarítások elérése érdekében, biztosítandó, hogy legalább a Párizsi Megállapodás célkitűzései teljeskörűen és haladéktalanul megvalósuljanak. Egyidejűleg az Uniónak nyomást kellene gyakorolnia a Párizsi Megállapodás többi részes felére annak érdekében, hogy teljesítsék kötelezettségvállalásukat, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva ezáltal az európai vállalatok számára. Ennek a 2030-ra és 2050-re vonatkozó uniós kibocsátáscsökkentési célok összhangba hozatalában is tükröződnie kell. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A gyorsabb ütemben változó éghajlat, az összeomló biodiverzitás, az egyéb környezeti kockázatok, valamint a sikeres politikák megvalósításának kollektív kudarca szintén alapvető fenyegetést jelentenek Európa népessége, gazdasága és ökoszisztémái számára. Éppen ezért egy erős, átfogó uniós fenntartható fejlődési stratégiát kell kialakítani 2050-ig terjedően az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének végrehajtásához. Az Uniónak fel kell gyorsítania a lehető legnagyobb mértékben megújuló energián alapuló energiaellátásra irányuló méltányos és fenntartható átmenetet. Ennek az energiaellátásnak környezetbarátnak és megfizethetőnek kell lennie, és támogatnia kell a közösségi és az állampolgári tulajdonlást. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európának élen kell járnia a környezet védelmében és az éghajlatváltozás kezelésében. Az EGSZB üdvözli, hogy az EU egyik prioritása az éghajlat-politikai fellépéssel kapcsolatos erőfeszítések fokozása, és ez a jövőben is prioritás marad, ahogy azt az Európai Bizottság megválasztott elnökének, Ursula von der Leyennek politikai iránymutatása rögzíti. A környezeti fenntarthatósághoz széles körű politikamixre lesz szükség, a kereskedelempolitikára is kiterjedően. Emellett kellő időben intézkedéseket kell végrehajtani globális, uniós, nemzeti és regionális szinten olyan területeken, mint az energia és a közlekedés, az adózás, a kutatási, ipari és versenypolitika, valamint a foglalkoztatási és szociálpolitikák. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Összességében a Párizsi Megállapodás teljeskörű végrehajtásának hatására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy az éghajlati szempontból semleges gazdaságra való áttérés az éghajlat-politikai fellépések nélküli forgatókönyvhöz viszonyítva további 1,1 %-kal növelheti a GDP-t, és 0,5 %-kal a foglalkoztatottságot. Ez az eleve várt 12 millió új munkahelyen túlmenően 2030-ig további 1,2 millió munkahelyet jelent az Unióban (36). Ahhoz, hogy ez megvalósuljon, egyenlő feltételeket kell teremteni a nemzetközi versenyben, különösen az erőforrás- és energiaigényes európai iparágak tekintetében (37). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A körforgásos és klímasemleges gazdaságra való áttérés nem lesz eredendően inkluzív, mivel potenciálisan jelentős költségeket és kockázatokat rejt magában bizonyos ágazatok számára. A méltányos átmenet két fő dimenzióra bontható: az „eredményekre”(a dekarbonizált gazdaságon belüli új foglalkoztatási és társadalmi környezet) és a „folyamatra”(hogyan jutunk el odáig). Az „eredménynek”egy szilárd ipari és gazdasági bázisnak kell lennie, a beruházások számára kedvező környezettel és olyan jól működő munkaügyi és oktatási rendszerekkel alátámasztva, amelyek tisztes munkát képesek biztosítani mindenki számára egy befogadó társadalomban, ahol sikerült felszámolni a szegénységet. Az odáig vezető folyamatnak irányított átmeneten kell alapulnia, amelynek keretében minden szinten érdemi gazdaságpolitikákat, valamint társadalmi és civil párbeszédet kell folytatni annak biztosítása érdekében, hogy a terhek és a haszon megosztása igazságos legyen, és senki ne maradjon ki. A szükséges intézkedések és reformok alapvető hatással lehetnek emberekre és régiókra, beleértve a munkaerő ágazatok és szakmák közötti jelentős mértékű átcsoportosítását, valamint a jövőbeni készségigényeket érintő mélyreható változásokat. A fenntartható átmenet beruházásokat követel meg a hatékony és integrált szociális védelmi rendszerek terén. Mindennek szorosan együtt kell járnia a gazdasági és monetáris unió mélyreható és demokratikus megerősítésével, valamint egy olyan szilárd pénzügyi stratégiával is, amely képes megfelelő finanszírozást biztosítani a fenntartható átmenethez egy ambiciózus új többéves pénzügyi keret, a fenntartható és méltányos nemzeti adórendszerek, valamint az erőteljes nemzeti és európai szintű közberuházások tekintetében. Ezzel összefüggésben el kell végezni a többéves pénzügyi keret célravezetőségi vizsgálatát. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az olyan uniós eszközök, mint az európai szemeszter, az ESZA és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), valamint az európai szociális párbeszéd hozzájárulhatnak a méltányos átmenethez azáltal, hogy – többek között átképzéssel, egyénre szabott álláskeresési tanácsadással és esetlegesen jövedelempótlással – támogatják az átállás során azokat a vállalatokat, munkavállalókat és családokat, akik, illetve amelyek energiaigényes ágazatokon belüli munkáktól függtek. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB üdvözli az éghajlattal kapcsolatos információk vállalatok általi jelentésére vonatkozó, az Európai Bizottság fenntartható finanszírozással kapcsolatos cselekvési terve részét képező új iránymutatásokat, valamint a gazdasági tevékenységek azon típusaira vonatkozó kulcsfontosságú ajánlásokat, amelyek ténylegesen hozzájárulhatnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz (taxonómia) (38). E tekintetben elengedhetetlen, hogy biztosított legyen a kiszámíthatóság, a bizonyosság és az egyértelműség arra vonatkozóan, hogy mely tevékenységek ténylegesen fenntarthatóak környezeti szempontból (39).” |
| --- | --- |

3.7.

Javaslatok:

| — | Az EGSZB támogatja, hogy – megfelelő európai és nemzeti szinteken zajló társadalmi párbeszéd keretében – dolgozzanak ki megfelelő intézkedéseket a „méltányos átmenetről”, olyan intézkedéseket és fellépéseket bevezetve, amelyek kezelik, megváltoztatják és biztosítják a minimális védelmet a (technológiai, demográfiai, globalizációs, valamint éghajlatváltozással vagy körforgásos gazdasággal kapcsolatos) átalakulásokból fakadó munkahelyi átszervezések vagy csoportos létszámcsökkentések esetére, ideértve a kollektív tárgyalás folytatásához való jogot, hogy fel lehessen készülni a változásokra és támogatást lehessen nyújtani az érintett munkavállalók részére (a csoportos létszámcsökkentésről szóló irányelv fejleményei) (40). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB támogatja, hogy – megfelelő európai és nemzeti szinteken zajló társadalmi párbeszéd keretében – dolgozzanak ki megfelelő intézkedéseket a „méltányos átmenetről”, olyan intézkedéseket és fellépéseket bevezetve, amelyek kezelik, megváltoztatják és biztosítják a minimális védelmet a (technológiai, demográfiai, globalizációs, valamint éghajlatváltozással vagy körforgásos gazdasággal kapcsolatos) átalakulásokból fakadó munkahelyi átszervezések vagy csoportos létszámcsökkentések esetére, ideértve a kollektív tárgyalás folytatásához való jogot, hogy fel lehessen készülni a változásokra és támogatást lehessen nyújtani az érintett munkavállalók részére (a csoportos létszámcsökkentésről szóló irányelv fejleményei) (40).

| — | A méltányos átmenetnek a fenntartható fejlődés szakpolitikai keretének szerves részét kell képeznie. A méltányos átmenetre irányuló politikáknak az éghajlat-politikai intézkedések hátrányos elosztási hatásainak korrigálására kell összpontosítaniuk, a munkaerőpiaci átmenetek aktív kezelésére kell koncentrálniuk, és foglalkozniuk kell a regionális fejlesztési kérdésekkel is. |
| --- | --- |

—

A méltányos átmenetnek a fenntartható fejlődés szakpolitikai keretének szerves részét kell képeznie. A méltányos átmenetre irányuló politikáknak az éghajlat-politikai intézkedések hátrányos elosztási hatásainak korrigálására kell összpontosítaniuk, a munkaerőpiaci átmenetek aktív kezelésére kell koncentrálniuk, és foglalkozniuk kell a regionális fejlesztési kérdésekkel is.

| — | Az éghajlati és környezeti kihívások kezelése érdekében az Uniónak a lineáris gazdaságot körforgásos, szén-dioxid-semleges gazdasággá kell átalakítania, amely biztosítja, hogy a ciklusok hosszan tartóak és a lehető leghatékonyabbak legyenek (41). |
| --- | --- |

—

Az éghajlati és környezeti kihívások kezelése érdekében az Uniónak a lineáris gazdaságot körforgásos, szén-dioxid-semleges gazdasággá kell átalakítania, amely biztosítja, hogy a ciklusok hosszan tartóak és a lehető leghatékonyabbak legyenek (41).

| — | Az EGSZB véleménye szerint a klímavédelmi finanszírozási paktumnak ki kell terjednie az éghajlatváltozási politika valamennyi aspektusára: a méltányos átmenetre (a változás hatásainak mérséklését, valamint a károk és veszteségek ellentételezését célzó intézkedések), továbbá az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos hathatós politikákra. A körforgásos gazdasági modellt a lehető legnagyobb mértékben előnyben kell részesíteni, és javítani kell a vonatkozó szabályozási keretet. Mindezt megfelelő költségvetésekből kell finanszírozni, a jelenlegi beruházások átirányításával (zöld orientáció) és új elérhető finanszírozási forrásokból (42). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB véleménye szerint a klímavédelmi finanszírozási paktumnak ki kell terjednie az éghajlatváltozási politika valamennyi aspektusára: a méltányos átmenetre (a változás hatásainak mérséklését, valamint a károk és veszteségek ellentételezését célzó intézkedések), továbbá az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos hathatós politikákra. A körforgásos gazdasági modellt a lehető legnagyobb mértékben előnyben kell részesíteni, és javítani kell a vonatkozó szabályozási keretet. Mindezt megfelelő költségvetésekből kell finanszírozni, a jelenlegi beruházások átirányításával (zöld orientáció) és új elérhető finanszírozási forrásokból (42).

| — | A paktum világos és kiszámítható hosszú távú európai szakpolitikai keret létrehozását teszi szükségessé a beruházások biztonságos tervezhetőségének biztosításához. E keretrendszer mellett tevékenyen mérlegelni kell különféle szakpolitikai lehetőségeket, például a határokon történő kiigazítást célzó mechanizmusokat, köztük a határátlépési CO2-adót a kibocsátásáthelyezés megelőzése érdekében (43), az olyan termékek vonatkozásában, amelyekre nem ugyanazok a környezeti és szociális normák vonatkoznak (44). |
| --- | --- |

—

A paktum világos és kiszámítható hosszú távú európai szakpolitikai keret létrehozását teszi szükségessé a beruházások biztonságos tervezhetőségének biztosításához. E keretrendszer mellett tevékenyen mérlegelni kell különféle szakpolitikai lehetőségeket, például a határokon történő kiigazítást célzó mechanizmusokat, köztük a határátlépési CO2-adót a kibocsátásáthelyezés megelőzése érdekében (43), az olyan termékek vonatkozásában, amelyekre nem ugyanazok a környezeti és szociális normák vonatkoznak (44).

| — | A fenntarthatósági taxonómia (45) elfogadását és teljeskörű végrehajtását követően adott esetben és alapos hatásvizsgálat alapján meg kell fontolni, hogy szükség lehet-e további jogalkotási intézkedésekre. Ebben az összefüggésben az EGSZB utalni szeretne az európai klímavédelmi finanszírozási paktumról (46) és az Európai Bizottságnak a fenntartható növekedés finanszírozására vonatkozó cselekvési tervéről (47) szóló két véleményére. |
| --- | --- |

—

A fenntarthatósági taxonómia (45) elfogadását és teljeskörű végrehajtását követően adott esetben és alapos hatásvizsgálat alapján meg kell fontolni, hogy szükség lehet-e további jogalkotási intézkedésekre. Ebben az összefüggésben az EGSZB utalni szeretne az európai klímavédelmi finanszírozási paktumról (46) és az Európai Bizottságnak a fenntartható növekedés finanszírozására vonatkozó cselekvési tervéről (47) szóló két véleményére.

| — | A 2030-ra kitűzött, frissített uniós kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez fokozni kell a szén-dioxid-semleges gazdaságba irányuló állami és magánberuházásokat, és gyökeres változásra lesz szükség ahhoz, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott célértékekkel összhangban 2050-ig megvalósuljon a szén-dioxid-semleges gazdaság. Az Európában megfigyelhető, megújuló energiával kapcsolatos tartósan gyenge beruházási tevékenység szemben áll azzal is, hogy a tagállamokban még mindig magas a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó és egyéb, környezetvédelmi szempontból káros meglévő támogatások szintje. A probléma nem csak a beruházások elégtelen volta: a meglévő források elosztása szintén nem működik megfelelően. Egyértelmű szakpolitikai célkitűzésekre és egységesebb szakpolitikai keretre van szükség ahhoz, hogy e kedvezőtlen tendenciák megforduljanak. Mindenesetre a fosszilis tüzelőanyagok korának lezárultát Európában olyan beruházásoknak kell kísérniük, amelyek biztosítják a munkavállalók védelmét, új munkahelyek teremtését és a helyi fejlődés támogatását. Az átalakulási folyamatokról tárgyalásokat kell folytatni a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel, és e folyamatokhoz átlátható és hatékony kommunikációs politikáknak kell kapcsolódniuk. |
| --- | --- |

—

A 2030-ra kitűzött, frissített uniós kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez fokozni kell a szén-dioxid-semleges gazdaságba irányuló állami és magánberuházásokat, és gyökeres változásra lesz szükség ahhoz, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott célértékekkel összhangban 2050-ig megvalósuljon a szén-dioxid-semleges gazdaság. Az Európában megfigyelhető, megújuló energiával kapcsolatos tartósan gyenge beruházási tevékenység szemben áll azzal is, hogy a tagállamokban még mindig magas a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó és egyéb, környezetvédelmi szempontból káros meglévő támogatások szintje. A probléma nem csak a beruházások elégtelen volta: a meglévő források elosztása szintén nem működik megfelelően. Egyértelmű szakpolitikai célkitűzésekre és egységesebb szakpolitikai keretre van szükség ahhoz, hogy e kedvezőtlen tendenciák megforduljanak. Mindenesetre a fosszilis tüzelőanyagok korának lezárultát Európában olyan beruházásoknak kell kísérniük, amelyek biztosítják a munkavállalók védelmét, új munkahelyek teremtését és a helyi fejlődés támogatását. Az átalakulási folyamatokról tárgyalásokat kell folytatni a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel, és e folyamatokhoz átlátható és hatékony kommunikációs politikáknak kell kapcsolódniuk.

| — | A CO2-kibocsátásokat Unió-szerte szociális szempontból méltányos módon meg kell adóztatni, fizetésre kötelezve a szennyezőket és támogatva a megfizethető tiszta energiába történő beruházást. Az energiaadóztatás elősegítheti a tiszta energiára való átállást, és hozzájárulhat a fenntartható és társadalmilag igazságos növekedéshez. |
| --- | --- |

—

A CO2-kibocsátásokat Unió-szerte szociális szempontból méltányos módon meg kell adóztatni, fizetésre kötelezve a szennyezőket és támogatva a megfizethető tiszta energiába történő beruházást. Az energiaadóztatás elősegítheti a tiszta energiára való átállást, és hozzájárulhat a fenntartható és társadalmilag igazságos növekedéshez.

| — | Az Unióban a környezettel kapcsolatos legnagyobb egészségügyi kockázatok egyike a légszennyezés, amely évente 400 000 ember korai halálát okozza. A légszennyezés éghajlat-politikai fellépésekkel történő kezelése alkalmat ad arra, hogy növeljük az éghajlatváltozással szembeni politikák iránti társadalmi és politikai támogatást. |
| --- | --- |

—

Az Unióban a környezettel kapcsolatos legnagyobb egészségügyi kockázatok egyike a légszennyezés, amely évente 400 000 ember korai halálát okozza. A légszennyezés éghajlat-politikai fellépésekkel történő kezelése alkalmat ad arra, hogy növeljük az éghajlatváltozással szembeni politikák iránti társadalmi és politikai támogatást.

| — | Fontos az energia- és vízszegénység elleni küzdelem, valamint az elérhető, egészséges és minőségi élelmiszerek és biztonságos termékek szavatolása, továbbá a mérgező vegyi anyagoknak való káros kitettség megszüntetése. Az uniós agrárpolitikát is magában foglaló széles körű politikamixnek elő kell segítenie az új társadalmi igények kielégítését, ideértve a fenntartható termelési módszereket, a jobb táplálkozást, az élelmiszer-pazarlás csökkentését, az állatjólét javítását, az éghajlat védelmét és a biológiai sokféleség megőrzését. |
| --- | --- |

—

Fontos az energia- és vízszegénység elleni küzdelem, valamint az elérhető, egészséges és minőségi élelmiszerek és biztonságos termékek szavatolása, továbbá a mérgező vegyi anyagoknak való káros kitettség megszüntetése. Az uniós agrárpolitikát is magában foglaló széles körű politikamixnek elő kell segítenie az új társadalmi igények kielégítését, ideértve a fenntartható termelési módszereket, a jobb táplálkozást, az élelmiszer-pazarlás csökkentését, az állatjólét javítását, az éghajlat védelmét és a biológiai sokféleség megőrzését.

| — | Az Uniónak támogatnia kell a partnerországokat a környezeti szempontból káros támogatások kivezetésére irányuló erőfeszítéseikben, segítve őket a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a Párizsi Megállapodás végrehajtásában. |
| --- | --- |

—

Az Uniónak támogatnia kell a partnerországokat a környezeti szempontból káros támogatások kivezetésére irányuló erőfeszítéseikben, segítve őket a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a Párizsi Megállapodás végrehajtásában.

| — | Az EU kereskedelempolitikájának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel és a Párizsi Megállapodással. A kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket hatékonyan végre kell hajtani. |
| --- | --- |

—

Az EU kereskedelempolitikájának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel és a Párizsi Megállapodással. A kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket hatékonyan végre kell hajtani.

4.   A polgárok és a szabadságok védelme – béke, igazságosság és erős intézmények

| 4.1. | Az Unió a számos belső és külső kihívás ellenére Európa-szerte és azon túl is a béke, a stabilitás és a jólét záloga. Az EU határozottan kiáll a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok elvei mellett. Ezek határozzák meg politikáinkat, és közös kultúránkra építve erősítik az összetartozás érzését. A demokráciát tiszteletben kell tartani Európában, és elő kell mozdítani Európán kívül. Az állampolgári szerepvállalást, a nyilvános elszámoltathatóságot, valamint a méltányosabb, átláthatóbb és inkluzív döntéshozatali folyamatokat minden szinten erősíteni kell. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az Uniónak nyitott és élénk társadalmakra van szüksége, ahol az egyének egyenlő jogokat élveznek, megkülönböztetéstől mentesen élhetnek, magánéletüket és biztonságukat pedig teljes mértékben tiszteletben tartják. A kulturális sokszínűség gazdagítja Európát és az európaiakat. A sokféleség Európa identitásának és erejének része. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Európa előtt jelentős kihívások állnak, amelyeket nemcsak nemzeti, hanem európai nézőpontból is meg kell vizsgálni és meg kell vitatni, maradéktalanul érvényre juttatva az EUSZ 10. és 11. cikkében foglalt rendelkezéseket. Ezért az európai demokráciának erősítenie kell célkitűzéseinek és kihívásainak transznacionális dimenzióját, egyidejűleg előmozdítva az Európai Unió közös értékein alapuló európai polgárságot, több európai intézményi oktatással és egy tanácskozó jellegű, jobban a részvételen alapuló társadalmi keretrendszerrel, továbbá erősebb európai fókusszal. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A demográfiai tendenciák azt mutatják, Európának szüksége lesz migránsokra, tehetségükre, készségeikre és vállalkozói képességeikre. A harmadik országokkal szorosabban együttműködve sürgősen meg kell változtatni a migrációval kapcsolatos diskurzust és politikákat, biztosítandó a tényeken alapuló racionális vitát. A migránsokra és a menekültekre úgy kellene tekinteni, mint akik nem veszélyt, hanem lehetőséget jelentenek az európai gazdasági és társadalmi modell számára. E célból átfogó megközelítést és stratégiát kell kialakítani a migrációra, többek között a legális migrációra vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.4.

Javaslatok:

| — | Az Uniónak átfogó és végrehajtható mechanizmusra van szüksége a demokrácia és a jogállamiság helyzetének valamennyi uniós országban történő rendszeres ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

—

Az Uniónak átfogó és végrehajtható mechanizmusra van szüksége a demokrácia és a jogállamiság helyzetének valamennyi uniós országban történő rendszeres ellenőrzéséhez.

| — | Támogatni kell a szabad és független médiát és a civil társadalmat, és lehetővé kell tenni számukra, hogy betöltsék szerepüket a demokráciában. |
| --- | --- |

—

Támogatni kell a szabad és független médiát és a civil társadalmat, és lehetővé kell tenni számukra, hogy betöltsék szerepüket a demokráciában.

| — | A fogyasztóvédelmi politika szoros kapcsolatban van a közérdekkel, és ezáltal befolyásolhatja az emberek uniós integrációs folyamat melletti elkötelezettségét. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztói jogok érvényesítését és tiszteletben tartását a REFIT-folyamatban, a digitális világban, valamint a termékek és szolgáltatások biztonságossága tekintetében. Az Európai Bizottságnak meg kell erősítenie az energiaszegénység és a fogyasztási szegénység felszámolására irányuló intézkedéseket, és javítania kell valamennyi európai hozzáférését az élelmiszerekhez és a szolgáltatásokhoz. Az Európai Bizottságnak a fogyasztók tájékoztatással, oktatással, részvétellel és szervezkedéssel kapcsolatos jogait is elő kell mozdítania, hogy érdekeik képviseltetve legyenek, amikor az őket érintő szabályokat megalkotják. |
| --- | --- |

—

A fogyasztóvédelmi politika szoros kapcsolatban van a közérdekkel, és ezáltal befolyásolhatja az emberek uniós integrációs folyamat melletti elkötelezettségét. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztói jogok érvényesítését és tiszteletben tartását a REFIT-folyamatban, a digitális világban, valamint a termékek és szolgáltatások biztonságossága tekintetében. Az Európai Bizottságnak meg kell erősítenie az energiaszegénység és a fogyasztási szegénység felszámolására irányuló intézkedéseket, és javítania kell valamennyi európai hozzáférését az élelmiszerekhez és a szolgáltatásokhoz. Az Európai Bizottságnak a fogyasztók tájékoztatással, oktatással, részvétellel és szervezkedéssel kapcsolatos jogait is elő kell mozdítania, hogy érdekeik képviseltetve legyenek, amikor az őket érintő szabályokat megalkotják.

| — | Az Európai Bizottságnak teljeskörűen felül kell vizsgálnia az EU fogyasztóvédelmi politikájának mint horizontális uniós polgársági politikának a legfontosabb jogi és nem jogi eszközeit, és új cselekvési tervet kell benyújtania a fogyasztók védelmére az elkövetkező tíz évet tekintve. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottságnak teljeskörűen felül kell vizsgálnia az EU fogyasztóvédelmi politikájának mint horizontális uniós polgársági politikának a legfontosabb jogi és nem jogi eszközeit, és új cselekvési tervet kell benyújtania a fogyasztók védelmére az elkövetkező tíz évet tekintve.

| — | Ezen túlmenően és figyelembe véve, hogy az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés a társadalmi igazságosság létfontosságú eleme, és azt a felhasználókkal szembeni egyenlő bánásmód elve támasztja alá, amely tiltja a megkülönböztetés vagy a kirekesztés bármilyen formáját, az EGSZB kéri az általános érdekű szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés fogalmának pontosítását, valamint olyan jogalkotási intézkedések bevezetését, amelyek kötelezővé teszik a tagállamok számára a hozzáférési mutatók meghatározását (48). |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően és figyelembe véve, hogy az általános érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés a társadalmi igazságosság létfontosságú eleme, és azt a felhasználókkal szembeni egyenlő bánásmód elve támasztja alá, amely tiltja a megkülönböztetés vagy a kirekesztés bármilyen formáját, az EGSZB kéri az általános érdekű szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés fogalmának pontosítását, valamint olyan jogalkotási intézkedések bevezetését, amelyek kötelezővé teszik a tagállamok számára a hozzáférési mutatók meghatározását (48).

| — | Az Európai Bizottságnak európai programot kell előterjesztenie a Lisszaboni Szerződés 19. cikkében meghatározott okokon alapuló megkülönböztetéssel szemben, és konkrét intézkedéseket kell hoznia az egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv kibontakoztatása és felülvizsgálata, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek, nők, fogyatékossággal élő személyek és idősek körülményeinek és a kiszolgáltatottság új formáinak kezelése érdekében. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság megbízatásának legelején tegyen sürgős lépéseket ezen a téren. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottságnak európai programot kell előterjesztenie a Lisszaboni Szerződés 19. cikkében meghatározott okokon alapuló megkülönböztetéssel szemben, és konkrét intézkedéseket kell hoznia az egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv kibontakoztatása és felülvizsgálata, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek, nők, fogyatékossággal élő személyek és idősek körülményeinek és a kiszolgáltatottság új formáinak kezelése érdekében. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság megbízatásának legelején tegyen sürgős lépéseket ezen a téren.

| — | Az Európai Bizottságnak az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága által kiadott ajánlásokkal összhangban konkrét kezdeményezéseket kellene indítania, külső politikáiban és programjaiban pedig érvényesítenie kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, ideértve egy minden tagállamban elismert uniós fogyatékossági kártya bevezetését is. 2020-ban az Uniónak elő kellene terjesztenie a fogyatékossággal élők jogaira vonatkozó, a 2020 és 2030 közötti időszakra szóló európai menetrendre irányuló javaslatát, és 2023-at a fogyatékossággal élők jogainak európai évévé kellene nyilvánítania. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottságnak az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága által kiadott ajánlásokkal összhangban konkrét kezdeményezéseket kellene indítania, külső politikáiban és programjaiban pedig érvényesítenie kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, ideértve egy minden tagállamban elismert uniós fogyatékossági kártya bevezetését is. 2020-ban az Uniónak elő kellene terjesztenie a fogyatékossággal élők jogaira vonatkozó, a 2020 és 2030 közötti időszakra szóló európai menetrendre irányuló javaslatát, és 2023-at a fogyatékossággal élők jogainak európai évévé kellene nyilvánítania.

| — | Az EGSZB emellett arra is biztatja az Európai Bizottságot, hogy valamennyi szinten támogassa az oktatási intézményekben azokat a tevékenységeket, amelyek segítik a diákokat az álhírek és a tudományosan megalapozott tények egymástól való megkülönböztetésében. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB emellett arra is biztatja az Európai Bizottságot, hogy valamennyi szinten támogassa az oktatási intézményekben azokat a tevékenységeket, amelyek segítik a diákokat az álhírek és a tudományosan megalapozott tények egymástól való megkülönböztetésében.

| — | Az Uniónak egy nemek közötti egyenlőségre vonatkozó integrált és ambiciózus ötéves uniós stratégia részeként egy, a nemek közötti egyenlőséget célzó transzformatív és mérhető menetrend végrehajtásával fejlesztenie kell a nemek közötti egyenlőség biztosítására irányuló politikáit és fellépéseit. Az említett stratégiának magában kell foglalnia a nemek közötti bérszakadék felszámolását, többek között egy olyan konkrét eszköz révén, amely javítja a vállalatok bérpolitikával kapcsolatos átláthatóságát és a nemek közötti bérszakadék kezelésére irányuló stratégiáikat, továbbá foglalkoznia kell a nemek közötti bérszakadék leküzdésére irányuló cselekvési tervben meghatározott valamennyi területtel. Emellett az Uniónak szavatolnia kell, hogy valamennyi, halmozott megkülönböztetéssel szembesülő személy egyenlő esélyekkel rendelkezzen a társadalomban. |
| --- | --- |

—

Az Uniónak egy nemek közötti egyenlőségre vonatkozó integrált és ambiciózus ötéves uniós stratégia részeként egy, a nemek közötti egyenlőséget célzó transzformatív és mérhető menetrend végrehajtásával fejlesztenie kell a nemek közötti egyenlőség biztosítására irányuló politikáit és fellépéseit. Az említett stratégiának magában kell foglalnia a nemek közötti bérszakadék felszámolását, többek között egy olyan konkrét eszköz révén, amely javítja a vállalatok bérpolitikával kapcsolatos átláthatóságát és a nemek közötti bérszakadék kezelésére irányuló stratégiáikat, továbbá foglalkoznia kell a nemek közötti bérszakadék leküzdésére irányuló cselekvési tervben meghatározott valamennyi területtel. Emellett az Uniónak szavatolnia kell, hogy valamennyi, halmozott megkülönböztetéssel szembesülő személy egyenlő esélyekkel rendelkezzen a társadalomban.

| — | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy haladéktalanul támogatni és integrálni kell a menekülteket és menedékkérőket. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen kezdeményezzen és indítson útjára hatékony reformot a közös európai menekültügyi rendszer tekintetében, biztosítva, hogy az tartsa tiszteletben az emberi jogokat, valamint ténylegesen közös rendszert hozva létre valamennyi tagállam számára. Javasolja továbbá, hogy a valós szükségletek kielégítése érdekében történjen előrelépés az áttelepítés és a menekülteknek kiadott humanitárius vízumok terén. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a menekültek tagállamok közötti elosztásáról szóló megállapodás végrehajtásának nyomon követésével és elősegítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy haladéktalanul támogatni és integrálni kell a menekülteket és menedékkérőket. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen kezdeményezzen és indítson útjára hatékony reformot a közös európai menekültügyi rendszer tekintetében, biztosítva, hogy az tartsa tiszteletben az emberi jogokat, valamint ténylegesen közös rendszert hozva létre valamennyi tagállam számára. Javasolja továbbá, hogy a valós szükségletek kielégítése érdekében történjen előrelépés az áttelepítés és a menekülteknek kiadott humanitárius vízumok terén. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a menekültek tagállamok közötti elosztásáról szóló megállapodás végrehajtásának nyomon követésével és elősegítésével kapcsolatban.

| — | Továbbá kéri, hogy a migrációs áramlatok származási és tranzitországait képező harmadik országokkal fennálló partnerségi megállapodások felülvizsgálata során tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi jogot, és kerüljenek kidolgozásra pénzügyi eszközök a migráció kiváltó okainak kezeléséhez. |
| --- | --- |

—

Továbbá kéri, hogy a migrációs áramlatok származási és tranzitországait képező harmadik országokkal fennálló partnerségi megállapodások felülvizsgálata során tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a nemzetközi jogot, és kerüljenek kidolgozásra pénzügyi eszközök a migráció kiváltó okainak kezeléséhez.

| — | A partnerországokkal való együttműködés elengedhetetlen a migráció kiváltó okainak kezeléséhez, a menekültek segítéséhez, a vegyes migrációs áramlások kezeléséhez, az embercsempészés elleni küzdelemhez, valamint a visszatérés és visszafogadás kivitelezéséhez. A humanitárius, fejlesztési és politikai eszközöket össze kell hangolni ahhoz, hogy hathatós támogatást nyújtsanak az emberek számára a hazájukban. |
| --- | --- |

—

A partnerországokkal való együttműködés elengedhetetlen a migráció kiváltó okainak kezeléséhez, a menekültek segítéséhez, a vegyes migrációs áramlások kezeléséhez, az embercsempészés elleni küzdelemhez, valamint a visszatérés és visszafogadás kivitelezéséhez. A humanitárius, fejlesztési és politikai eszközöket össze kell hangolni ahhoz, hogy hathatós támogatást nyújtsanak az emberek számára a hazájukban.

| — | Az Uniónak olyan szakpolitikákat és intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek támogatják a biztonságos, rendezett és szabályos migrációt, valamint erősítik a befogadást és a társadalmi kohéziót. Az Uniónak szabályoznia kell a „lakóhelyüket környezeti okok miatt elhagyni készülő személyek”jogállását, és az ILO-val szorosabban együttműködve kellene fellépnie a munkaerő-migráció és az integrációs programok terén (49). |
| --- | --- |

—

Az Uniónak olyan szakpolitikákat és intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek támogatják a biztonságos, rendezett és szabályos migrációt, valamint erősítik a befogadást és a társadalmi kohéziót. Az Uniónak szabályoznia kell a „lakóhelyüket környezeti okok miatt elhagyni készülő személyek”jogállását, és az ILO-val szorosabban együttműködve kellene fellépnie a munkaerő-migráció és az integrációs programok terén (49).

| — | Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak biztonságos, jogszerű útvonalakat az Unió felé elinduló menekültek számára. Össze kell hangolni a tagállamok, valamint az európai és a nemzeti szereplők fellépéseit, szem előtt tartva a közös felelősségvállalást, a menekültek méltányos elosztását, a konvergenciát és az alapvető jogok tiszteletben tartását. A cél az, hogy több lehetőség álljon rendelkezésre a családegyesítésekhez, a migránsok Unión belüli áthelyezéséhez és az áttelepítéshez. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB kéri, hogy biztosítsanak biztonságos, jogszerű útvonalakat az Unió felé elinduló menekültek számára. Össze kell hangolni a tagállamok, valamint az európai és a nemzeti szereplők fellépéseit, szem előtt tartva a közös felelősségvállalást, a menekültek méltányos elosztását, a konvergenciát és az alapvető jogok tiszteletben tartását. A cél az, hogy több lehetőség álljon rendelkezésre a családegyesítésekhez, a migránsok Unión belüli áthelyezéséhez és az áttelepítéshez.

5.   Az európai érdekek és értékek előmozdítása a világban – a végrehajtási eszközök erősítése és a fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség újjáélesztése

| 5.1. | Az egyre több pólusúvá és széttagoltabbá váló világban az Uniónak meg kell erősítenie pozícióját ahhoz, hogy fenn tudja tartani jólétét, biztonságát és értékeit. Amint ezt a 2016. júniusi globális stratégia kiemelte, Európának vezető szerepet kell vállalnia a nagyvilágban, és ennek jegyében következetesen és határozottan támogatnia kell az ENSZ köré szerveződő, multilaterális és szabályokon alapuló világrendet. Az Uniónak elő kell mozdítania az alapértékeinkre, azaz a szociális piacgazdaságra, az emberi jogokra, a jogállamiságra, a fenntartható fejlődésre, a multilateralizmusra, valamint a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartására épülő globális kormányzást. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az Uniónak kiemelten kell törekednie arra is, hogy a jogok és a kötelességek világos egyensúlyának megteremtésével szilárd kapcsolatokat építsen ki közeli szomszédjaival. Utalni lehetne az uniós szomszédságpolitikára és fejlesztéspolitikára mint uniós prioritásokra, valamint arra, hogy az EU a világ legnagyobb adományozója. A civil társadalomnak részt kellene vennie ezen politikák nyomon követésében. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az Uniónak fenn kell tartania a bővítési folyamat lendületét, és folytatnia kell a csatlakozási tárgyalásokat és programokat a nyugat-balkáni országokkal. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EU kereskedelempolitikája olyan kulcstényező, amely az egész Unióban érvényesül, és valóban egyesíti valamennyi tagállamot. A kereskedelempolitika segített az EU-nak abban, hogy a partnereinek széles körével folytatott kereskedelmen keresztül növelje a jólétét. Mindeközben az EU megtestesíti és – a kereskedelmen keresztül – előmozdítja a társadalmi befogadás és a környezetvédelem értékeit, amelyeknek létfontosságú szerepe van a fenntartható globalizáció formálásában – másképpen megfogalmazva a globalizáció olyan formájáról van szó, amely nemcsak a nagyvállalatoknak és a befektetőknek kedvez, hanem az átlagpolgároknak, a munkavállalóknak, a mezőgazdasági termelőknek, a fogyasztóknak, a kézműveseknek és a szabadfoglalkozásúaknak, valamint a kkv-knak és különösen a mikrovállalkozásoknak is. A kereskedelem emellett a fejlődő világgal kapcsolatos uniós politika támogatásának fontos eszköze, amely hozzájárul a fejlesztésről a partnerségre való váltáshoz, különösen Afrika esetében. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Európának tisztességes és korszerű adópolitikára van szüksége, amely igazodik a digitális gazdaság kihívásaihoz, és egyenlő versenyfeltételeket biztosít az internetes óriások, az internetes áruplatformok és a helyi vállalkozások számára. Az adókijátszás, az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem kiterjedtebb együttműködést tesz szükségessé nemzetközi szinten és a nemzeti adóhatóságok között. |
| --- | --- |

5.5.

Javaslatok:

| — | Az EGSZB ambiciózus kereskedelempolitikai menetrend kialakítását szorgalmazza három szinten, egyoldalú, kétoldalú és többoldalú szinten – ez a politika biztosítani fogja a növekedést, és minőségi munkahelyek létrejöttét eredményezi az Unióban, miközben globális szinten előmozdítja a szabályokon alapuló kereskedelempolitikát. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB ambiciózus kereskedelempolitikai menetrend kialakítását szorgalmazza három szinten, egyoldalú, kétoldalú és többoldalú szinten – ez a politika biztosítani fogja a növekedést, és minőségi munkahelyek létrejöttét eredményezi az Unióban, miközben globális szinten előmozdítja a szabályokon alapuló kereskedelempolitikát.

| — | Az Uniónak emellett a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások során – az európai civil társadalommal és azon belül a vállalkozásokkal együtt – tevékenyen elő kell mozdítania az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását. Ezenkívül tiszteletben kell tartani az ILO egyezményeit. Az említett megállapodásokat demokratikus felügyeletnek kell alávetni, biztosítva a civil társadalom megfelelő részvételét, és amennyiben nem kerül sor az ILO-egyezmények megfelelő ratifikálására, illetve végrehajtására, határozott kötelezettségvállalásokat tartalmazó menetrendet kell kidolgozni (50). |
| --- | --- |

—

Az Uniónak emellett a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások során – az európai civil társadalommal és azon belül a vállalkozásokkal együtt – tevékenyen elő kell mozdítania az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását. Ezenkívül tiszteletben kell tartani az ILO egyezményeit. Az említett megállapodásokat demokratikus felügyeletnek kell alávetni, biztosítva a civil társadalom megfelelő részvételét, és amennyiben nem kerül sor az ILO-egyezmények megfelelő ratifikálására, illetve végrehajtására, határozott kötelezettségvállalásokat tartalmazó menetrendet kell kidolgozni (50).

| — | Az Uniónak emellett határozott kötelezettségvállalást kell beillesztenie a Párizsi Megállapodással és a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel kapcsolatban annak érdekében, hogy valódi szociális, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi záradékokat lehessen belefoglalni minden egyes kereskedelmi megállapodásba (Európa minden potenciális kereskedelmi partnere érintett lenne, mivel az ENSZ 197 tagállama közül 195 aláírta az egyezményt). A globális szintű szén-dioxid-árazás lehetőségét – különösen az erőforrás- és energiaigényes európai iparágak tekintetében (51) – szintén meg lehetne alaposabban vizsgálni, és – amennyiben az EU és a WTO szabályai szerint megfelelően kerülnek kialakításra – tevékenyen elő kellene mozdítani (52). A cél elérését segíthetné egy határátlépési CO2-adó. |
| --- | --- |

—

Az Uniónak emellett határozott kötelezettségvállalást kell beillesztenie a Párizsi Megállapodással és a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel kapcsolatban annak érdekében, hogy valódi szociális, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi záradékokat lehessen belefoglalni minden egyes kereskedelmi megállapodásba (Európa minden potenciális kereskedelmi partnere érintett lenne, mivel az ENSZ 197 tagállama közül 195 aláírta az egyezményt). A globális szintű szén-dioxid-árazás lehetőségét – különösen az erőforrás- és energiaigényes európai iparágak tekintetében (51) – szintén meg lehetne alaposabban vizsgálni, és – amennyiben az EU és a WTO szabályai szerint megfelelően kerülnek kialakításra – tevékenyen elő kellene mozdítani (52). A cél elérését segíthetné egy határátlépési CO2-adó.

| — | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a párbeszédet a civil társadalommal a jelenlegi és a jövőbeli kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteinek megfelelőbb érvényesülése érdekében. Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság legyen ambiciózusabb, különösen annak érdekében, hogy erősítse a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben foglalt kötelezettségvállalások tényleges végrehajthatóságát (53). Az Uniónak ezen túlmenően valamennyi jövőbeni kereskedelmi megállapodásába bele kell foglalnia az emberi jogokra, a fogyasztóvédelemre és a munkavállalók jogaira vonatkozó legmagasabb szintű védelmet. Ezenkívül tiszteletben kell tartani az ILO egyezményeit. A megállapodásokat demokratikus felügyeletnek kell alávetni, biztosítva a civil társadalom megfelelő részvételét. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a párbeszédet a civil társadalommal a jelenlegi és a jövőbeli kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteinek megfelelőbb érvényesülése érdekében. Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság legyen ambiciózusabb, különösen annak érdekében, hogy erősítse a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben foglalt kötelezettségvállalások tényleges végrehajthatóságát (53). Az Uniónak ezen túlmenően valamennyi jövőbeni kereskedelmi megállapodásába bele kell foglalnia az emberi jogokra, a fogyasztóvédelemre és a munkavállalók jogaira vonatkozó legmagasabb szintű védelmet. Ezenkívül tiszteletben kell tartani az ILO egyezményeit. A megállapodásokat demokratikus felügyeletnek kell alávetni, biztosítva a civil társadalom megfelelő részvételét.

| — | Az EGSZB támogatja a méltányos adózást, valamint az adócsalás, az adókijátszás, a pénzmosás és az adóparadicsomok pénzügyi gyakorlatai elleni küzdelmet; az uniós intézményeknek, kormányoknak és vállalkozásoknak közös célul kell kitűzniük, hogy együttműködjenek a két adókikerülés elleni irányelvhez hasonló hatékony mechanizmusok bevezetése érdekében. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB támogatja a méltányos adózást, valamint az adócsalás, az adókijátszás, a pénzmosás és az adóparadicsomok pénzügyi gyakorlatai elleni küzdelmet; az uniós intézményeknek, kormányoknak és vállalkozásoknak közös célul kell kitűzniük, hogy együttműködjenek a két adókikerülés elleni irányelvhez hasonló hatékony mechanizmusok bevezetése érdekében.

| — | Az EU-nak együtt kell működnie más gazdasági térségekkel ahhoz, hogy világszerte hatékonyan küzdjenek a korrupció és az adókijátszás ellen, és biztosítsák, hogy a társasági adóra vonatkozó nemzetközi szabályok egyértelműek, átláthatók, objektívek és kiszámíthatók legyenek. |
| --- | --- |

—

Az EU-nak együtt kell működnie más gazdasági térségekkel ahhoz, hogy világszerte hatékonyan küzdjenek a korrupció és az adókijátszás ellen, és biztosítsák, hogy a társasági adóra vonatkozó nemzetközi szabályok egyértelműek, átláthatók, objektívek és kiszámíthatók legyenek.

| — | Az internetes platformokat és egyéb digitális eszközöket használó új üzleti modellek azt eredményezték, hogy a vállalatok kevésbé támaszkodnak a fizikai jelenlétre egy adott országban. Az EGSZB nagyon fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi partnerekkel párbeszédet folytatva új elveket dolgozzanak ki arra vonatkozóan, hogy a vállalati nyereséget hogyan rendeljék hozzá egy uniós tagállamhoz, és hogyan adóztassák meg, valamint hogy aktívan részt vegyenek az OECD/G20 szintjén a digitalizált gazdaságra vonatkozó globális megállapodásról folyó tárgyalásokban, annak érdekében, hogy elkerüljék a kereskedelmi és adózási feszültségeket a világ nagy gazdasági szereplői között (54). |
| --- | --- |

—

Az internetes platformokat és egyéb digitális eszközöket használó új üzleti modellek azt eredményezték, hogy a vállalatok kevésbé támaszkodnak a fizikai jelenlétre egy adott országban. Az EGSZB nagyon fontosnak tartja, hogy a kereskedelmi partnerekkel párbeszédet folytatva új elveket dolgozzanak ki arra vonatkozóan, hogy a vállalati nyereséget hogyan rendeljék hozzá egy uniós tagállamhoz, és hogyan adóztassák meg, valamint hogy aktívan részt vegyenek az OECD/G20 szintjén a digitalizált gazdaságra vonatkozó globális megállapodásról folyó tárgyalásokban, annak érdekében, hogy elkerüljék a kereskedelmi és adózási feszültségeket a világ nagy gazdasági szereplői között (54).

6.   A prioritások erős irányítás és erősebb uniós költségvetés révén történő megvalósítása

| 6.1. | A gazdaságok és a munka világának változásai, az éghajlatváltozás és az átalakuló geopolitikai helyzet már most is hatást gyakorol Uniónkra, és jelentős részben ezek fogják meghatározni a jövőnket. Az Uniónak újfajta irányítási megközelítésre, valamint adott esetben új szabályokra és eszközökre van szüksége az uniós politikák meghatározása és végrehajtása tekintetében. A fenntartható fejlődés olyan holisztikus, minden ágazatra kiterjedő politikát tesz szükségessé, amely biztosítja a gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások együttes kezelését. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Uniónak ezeket a kihívásokat erős politikai elkötelezettséggel, nagyobb fokú és jobb politikai integrációval kell kezelnie, maradéktalanul tiszteletben tartva és előmozdítva az emberi jogokat, az alapvető szabadságokat és a demokratikus elveket, és együttműködve egymással. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a pénzügyi és gazdasági válság nyomán megbomlott az egyensúly az Unió legfontosabb intézményei között. Ez az uniós szintű irányítás és igazgatás új formáit teszi szükségessé. A demokratikus elszámoltathatóság fokozása érdekében erősíteni kell az Európai Parlament szerepét. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A szociális jogok európai pillérének és a fenntartható fejlődési céloknak a megvalósításához szilárd költségvetési alapra, kedvező üzleti környezetre, valamint állami és magánberuházásokra van szükség. A következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások során törekedni kell arra, hogy megfelelő finanszírozás legyen biztosított a foglalkoztatás- és szociálpolitikához, a környezetvédelmi politikákhoz és a termelő beruházásokhoz. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | A következő többéves pénzügyi keret éghajlati dimenziójának erősítéséhez az első lépés lehetne az éghajlati szempontok érvényesítésére irányuló célkitűzés 40 %-ra emelése a teljes többéves pénzügyi keret vonatkozásában, az EGSZB kérésének megfelelően. Ehhez valamennyi ágazati éghajlati célkitűzést ennek megfelelően ki kellene igazítani, és jogilag kötelező érvényűvé kellene tenni. Az Európai Bizottságnak és a Parlamentnek emellett együtt kellene működnie egymással annak biztosítása érdekében, hogy az új KAP zöld architektúráját, nevezetesen a feltételességet és az ökorendszereket környezeti szempontból hatékonyan hajtsák végre, kivezessék az éghajlatra nézve káros projektek uniós támogatását, és javítsák az éghajlati szempontú nyomon követéshez használt módszertanokat. Ezek jelentős erőforrásokat is felszabadítanának, amelyekkel – új eszközök létrehozása vagy a meglévők megreformálása révén – támogatni lehetne az energiarendszer átalakítása által leginkább érintett személyeket és térségeket. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | A Szerződések által bizonyos alapvető kérdésekben megkövetelt egyhangúság majdhogynem áthidalhatatlan akadályt jelent fontos pillanatokban és alapvető döntések meghozatalában, ezért az EGSZB amellett érvel, hogy a döntéshozatali eljárásokban a Tanács éljen a minősített többségi szavazás elvével, és a jogszabályok megalkotásakor minden területen, ahol csak lehetséges, a rendes jogalkotási eljárást alkalmazza. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a jelenlegi Szerződések értelmében ez az ún. „passerelle”klauzulák alkalmazásával érhető el, vagy – megerősített együttműködés esetében – az EUMSZ 333. cikkének érvényesítésével (55). |
| --- | --- |

6.6.

Javaslatok:

| — | Az intézményközi együttműködés jelentőségének előmozdítása, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyes intézmények Szerződésekben foglalt előjogait; ehhez az együttműködéshez új kereteket biztosít a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás. Az EGSZB véleménye szerint az EGSZB-t be kellene vonni annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érintett érdekelt fél véleményét figyelembe vegyék, végső soron elősegítve a polgároknak az EU munkájában való részvételét. |
| --- | --- |

—

Az intézményközi együttműködés jelentőségének előmozdítása, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyes intézmények Szerződésekben foglalt előjogait; ehhez az együttműködéshez új kereteket biztosít a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodás. Az EGSZB véleménye szerint az EGSZB-t be kellene vonni annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érintett érdekelt fél véleményét figyelembe vegyék, végső soron elősegítve a polgároknak az EU munkájában való részvételét.

| — | Az Európai Bizottság minőségi jogalkotásra irányuló eszközeinek használata szintén a fenntartható fejlődésnek az európai politikákban való általános érvényesülését szolgálja. Az Európai Bizottság minden hatásvizsgálatában értékelni kell a környezeti, éghajlati, társadalmi és gazdasági hatásokat, biztosítva, hogy mindig figyelembe vegyék a fenntarthatóság szempontját. Az utólagos értékelések során szintén mindhárom dimenziót elemezni kell, erős, integrált megközelítést alkalmazva. A Szerződés rendelkezéseivel összhangban, amely a szociális kérdéseket érintő jogszabályokkal összefüggésben külön előírja ezt (a 154. cikk (2) bekezdése), konzultálni kell a szociális partnerekkel is; a minőségi jogalkotásra irányuló eszközkészlet egy másik eleme az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Európai Bizottságával és a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultáció, hogy teljesüljön az inkluzivitás követelménye, amely a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendnek is központi eleme (56). |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság minőségi jogalkotásra irányuló eszközeinek használata szintén a fenntartható fejlődésnek az európai politikákban való általános érvényesülését szolgálja. Az Európai Bizottság minden hatásvizsgálatában értékelni kell a környezeti, éghajlati, társadalmi és gazdasági hatásokat, biztosítva, hogy mindig figyelembe vegyék a fenntarthatóság szempontját. Az utólagos értékelések során szintén mindhárom dimenziót elemezni kell, erős, integrált megközelítést alkalmazva. A Szerződés rendelkezéseivel összhangban, amely a szociális kérdéseket érintő jogszabályokkal összefüggésben külön előírja ezt (a 154. cikk (2) bekezdése), konzultálni kell a szociális partnerekkel is; a minőségi jogalkotásra irányuló eszközkészlet egy másik eleme az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Európai Bizottságával és a nemzeti parlamentekkel folytatott konzultáció, hogy teljesüljön az inkluzivitás követelménye, amely a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendnek is központi eleme (56).

| — | Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a javasolt 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keret nem alkalmas az Európai Tanács 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozó stratégiai menetrendjében és a 2019 és 2024 közötti új Európai Bizottság politikai iránymutatásában foglalt új kihívások kezelésére. Az EGSZB javasolja a finanszírozás növelését, hogy lehetővé váljék i. a szociális jogok európai pillérének tagállamok általi végrehajtása annak érdekében, hogy a fenntartható gazdasági fejlődéssel összefüggésben ösztönözzék a színvonalas munkahelyek létrehozását; ii. az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének végrehajtása; valamint iii. a Párizsi Megállapodás végrehajtása, amely előmozdítja a környezetbarát és digitalizált társadalmak felé történő méltányos átmenetet. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a javasolt 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keret nem alkalmas az Európai Tanács 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozó stratégiai menetrendjében és a 2019 és 2024 közötti új Európai Bizottság politikai iránymutatásában foglalt új kihívások kezelésére. Az EGSZB javasolja a finanszírozás növelését, hogy lehetővé váljék i. a szociális jogok európai pillérének tagállamok általi végrehajtása annak érdekében, hogy a fenntartható gazdasági fejlődéssel összefüggésben ösztönözzék a színvonalas munkahelyek létrehozását; ii. az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének végrehajtása; valamint iii. a Párizsi Megállapodás végrehajtása, amely előmozdítja a környezetbarát és digitalizált társadalmak felé történő méltányos átmenetet.

| — | A tagállamok uniós pénzeszközökből való részesedését a jogállamiság elvének tiszteletben tartásához kell kötni, amely az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke szerint az uniós értékek egyik alappillére. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy ezt a feltételességet ki lehetne terjeszteni az uniós Szerződésekben foglalt egyéb, a jogállamisághoz kapcsolódó elvekre is (57). |
| --- | --- |

—

A tagállamok uniós pénzeszközökből való részesedését a jogállamiság elvének tiszteletben tartásához kell kötni, amely az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke szerint az uniós értékek egyik alappillére. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy ezt a feltételességet ki lehetne terjeszteni az uniós Szerződésekben foglalt egyéb, a jogállamisághoz kapcsolódó elvekre is (57).

| — | A támogatandó projekteket – amelyek összhangban lesznek az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival, és amelyek jelentős forrásokat igényelnek az innováció és a K+F számára – egy, a különböző finanszírozási források (köztük a jövőbeni többéves pénzügyi keret) vizualizálását lehetővé tevő eszköz révén és különböző kezdeményezésekre alapozva (58) kell megvalósítani, nevezetesen:






  — | a fenntartható beruházások finanszírozásának a zöld orientáció révén történő átirányítása, és ebben az összefüggésben az Európai Beruházási Bank (EBB) „zöld címkéjű”hiteleinek támogatása, |
| --- | --- | --- |

—

A támogatandó projekteket – amelyek összhangban lesznek az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival, és amelyek jelentős forrásokat igényelnek az innováció és a K+F számára – egy, a különböző finanszírozási források (köztük a jövőbeni többéves pénzügyi keret) vizualizálását lehetővé tevő eszköz révén és különböző kezdeményezésekre alapozva (58) kell megvalósítani, nevezetesen:

—

a fenntartható beruházások finanszírozásának a zöld orientáció révén történő átirányítása, és ebben az összefüggésben az Európai Beruházási Bank (EBB) „zöld címkéjű”hiteleinek támogatása,

| — | az Európai Központi Bank (EKB) mennyiségi lazításának finanszírozási forrásként történő felhasználása, |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bank (EKB) mennyiségi lazításának finanszírozási forrásként történő felhasználása,

| — | az Európai Stratégiai Beruházási Alap éghajlatváltozás elleni küzdelemre szánt részének 40 %-ra történő növelése; |
| --- | --- |

—

az Európai Stratégiai Beruházási Alap éghajlatváltozás elleni küzdelemre szánt részének 40 %-ra történő növelése;

| — | az Uniónak olyan szintű ambíciót kell mutatnia, amely megfelel az éghajlatváltozás elleni küzdelemben rejlő kihívás nagyságrendjének; összköltségvetésének (2021–2027 közötti többéves pénzügyi keret) átlagosan 40 %-át kell erre a célkitűzésre fordítania; |
| --- | --- |

—

az Uniónak olyan szintű ambíciót kell mutatnia, amely megfelel az éghajlatváltozás elleni küzdelemben rejlő kihívás nagyságrendjének; összköltségvetésének (2021–2027 közötti többéves pénzügyi keret) átlagosan 40 %-át kell erre a célkitűzésre fordítania;

| — | az Európai Kohéziós Alapnak a jelenlegi 20 %-hoz képest történő növelése, |
| --- | --- |

—

az Európai Kohéziós Alapnak a jelenlegi 20 %-hoz képest történő növelése,

| — | a nyugdíj- és biztosítási alapok 3 %-ának mozgósítása, |
| --- | --- |

—

a nyugdíj- és biztosítási alapok 3 %-ának mozgósítása,

| — | a vállalkozások, konkrétan a kkv-k és különösen a mikrovállalkozások támogatása kutatás-fejlesztési beruházásaikban, 100 milliárd euróig terjedő keretösszeget szánva erre a célra; |
| --- | --- |

—

a vállalkozások, konkrétan a kkv-k és különösen a mikrovállalkozások támogatása kutatás-fejlesztési beruházásaikban, 100 milliárd euróig terjedő keretösszeget szánva erre a célra;

| — | az éghajlatváltozás elleni küzdelemben részt vevő déli országok pénzügyi támogatására vonatkozó kötelezettségvállalások betartása (59). |
| --- | --- |

—

az éghajlatváltozás elleni küzdelemben részt vevő déli országok pénzügyi támogatására vonatkozó kötelezettségvállalások betartása (59).

7.   Az EGSZB vezető szerepet tölt be a civil társadalom uniós ügyekben való részvételében és elősegíti azt – a civil társadalmi szervezetek szerepvállalása, bevonása és a velük történő konzultáció

| 7.1. | A fenntarthatóság valamennyi – gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójának előmozdítása jelentős erőfeszítést és elkötelezettséget igényel valamennyi érintett szereplő részéről. A civil társadalom strukturált bevonásával zajló nyílt, demokratikus vita meghatározó szerepet játszik abban, hogy az átmenet méltányos és hatékony legyen. Nyíltan és átlátható módon foglalkozni kell az „eredmények”, a „hogyan érhetjük el”kérdéseivel és azzal, hogy miként biztosítható, hogy a teher és a haszon megosztása igazságos legyen, és senki se maradjon le. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az EGSZB hangsúlyozza a civil társadalom alapvető szerepét a szakpolitikák kialakításában, végrehajtásában és nyomon követésében, azok mindegyik szakaszában, és minden szinten, így helyi szinten is. Ez megköveteli a kultúra megváltozását és a civil társadalom értékének uniós és tagállami szintű elismerését, amit már az EUSZ 11. cikke is rögzít, amely előírja, hogy az uniós intézményeknek elő kell mozdítaniuk és elő kell segíteniük a horizontális és vertikális civil párbeszédet, átfogó konzultációkat kell folytatniuk, és le kell fektetniük az európai polgári kezdeményezések alapjait. Ezek egymást kiegészítő folyamatok, amelyekre az EGSZB-vel folytatott egyeztetés és a szociális párbeszéd sérelme nélkül kerül sor. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | A civil társadalomnak megvan az a képessége, hogy valóban nagyon különböző és néha eltérő érdekeket tükrözzön, és azokra felhívja a döntéshozók figyelmét. Az EGSZB nagyon jó példa erre a folyamatra, és teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy továbbra is betöltse szerepét: elősegítse a párbeszédet, illetve hidakat építsen a civil társadalmon belül és a többi európai intézmény felé. |
| --- | --- |

7.3.

Javaslatok:

| — | Tekintve, hogy az EGSZB a civil társadalom intézményes képviselete uniós szinten, szerepét alaposan és széles körben meg kell erősíteni, és fel kell használni a civil társadalom uniós ügyekbe történő bevonásának és a velük való konzultációnak a vezetéséhez és elősegítéséhez. Ennélfogva aktívan be kell vonni az Európa jövőjéről szóló konferencia előkészítésébe és megvalósításába, amely várhatóan 2020-ban kezdődik, ahogyan Ursula von der Leyen európai programjában szerepel. |
| --- | --- |

—

Tekintve, hogy az EGSZB a civil társadalom intézményes képviselete uniós szinten, szerepét alaposan és széles körben meg kell erősíteni, és fel kell használni a civil társadalom uniós ügyekbe történő bevonásának és a velük való konzultációnak a vezetéséhez és elősegítéséhez. Ennélfogva aktívan be kell vonni az Európa jövőjéről szóló konferencia előkészítésébe és megvalósításába, amely várhatóan 2020-ban kezdődik, ahogyan Ursula von der Leyen európai programjában szerepel.

| — | Az EGSZB szorosan nyomon követi azokat a strukturált párbeszédeket és konzultatív fórumokat, amelyek összefogják és bevonják a civil társadalmi szervezeteket és más szereplőket az uniós intézményektől és a tagállamokból (például a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja, az Európai Migrációs Fórum), és tevékenyen részt vesz bennük. Ezeknek a REFIT-hez hasonló platformoknak a létrehozásakor az Európai Bizottságnak gondolnia kellene arra is, hogy – a Szerződések által az EGSZB-nek biztosított mandátum alapján – az EGSZB is képviselve legyen ezekben, és ennek keretében pedig biztosítania kellene, hogy ez a képviselet tükrözze, hogy az EGSZB három csoportból áll össze. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB szorosan nyomon követi azokat a strukturált párbeszédeket és konzultatív fórumokat, amelyek összefogják és bevonják a civil társadalmi szervezeteket és más szereplőket az uniós intézményektől és a tagállamokból (például a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja, az Európai Migrációs Fórum), és tevékenyen részt vesz bennük. Ezeknek a REFIT-hez hasonló platformoknak a létrehozásakor az Európai Bizottságnak gondolnia kellene arra is, hogy – a Szerződések által az EGSZB-nek biztosított mandátum alapján – az EGSZB is képviselve legyen ezekben, és ennek keretében pedig biztosítania kellene, hogy ez a képviselet tükrözze, hogy az EGSZB három csoportból áll össze.

| — | Az EGSZB kiemeli, hogy uniós szinten a civil társadalmi szervezetek nincsenek strukturált módon bevonva a kohéziós politika végrehajtásának nyomonkövetési folyamatába. Ezért határozottan azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint egyéb érdekelt civil társadalmi szervezeteknek a részvételével hozzon létre egy európai civil társadalmi kohéziós fórumot (60). |
| --- | --- |

—

Az EGSZB kiemeli, hogy uniós szinten a civil társadalmi szervezetek nincsenek strukturált módon bevonva a kohéziós politika végrehajtásának nyomonkövetési folyamatába. Ezért határozottan azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a munkaadók és a munkavállalók szervezeteinek, valamint egyéb érdekelt civil társadalmi szervezeteknek a részvételével hozzon létre egy európai civil társadalmi kohéziós fórumot (60).

| — | A nyilvánosság, azon belül a szervezetek és a magánszemélyek észrevételeinek összegyűjtését célzó internetes portálok létrehozásakor az Európai Bizottságnak különbséget kell tennie a civil társadalmi szervezetektől és a magánszemélyektől érkező hozzájárulások között. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak az EGSZB-vel együttműködve az átláthatósági nyilvántartás alapján fel kell térképeznie az érdekelt feleket, hogy reprezentatív és földrajzilag kiegyensúlyozott célcsoportokat jelöljön ki. Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell arról is, hogy kvantitatív és kvalitatív szempontokból is súlyozza a válaszokat. Emellett az Európai Bizottságnak folyamatosan dolgoznia kell azon, hogy ezek a konzultációk egyre javuljanak a résztvevők irányában az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a visszajelzés és az elszámoltathatóság szempontjából. |
| --- | --- |

—

A nyilvánosság, azon belül a szervezetek és a magánszemélyek észrevételeinek összegyűjtését célzó internetes portálok létrehozásakor az Európai Bizottságnak különbséget kell tennie a civil társadalmi szervezetektől és a magánszemélyektől érkező hozzájárulások között. Ennek érdekében az Európai Bizottságnak az EGSZB-vel együttműködve az átláthatósági nyilvántartás alapján fel kell térképeznie az érdekelt feleket, hogy reprezentatív és földrajzilag kiegyensúlyozott célcsoportokat jelöljön ki. Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell arról is, hogy kvantitatív és kvalitatív szempontokból is súlyozza a válaszokat. Emellett az Európai Bizottságnak folyamatosan dolgoznia kell azon, hogy ezek a konzultációk egyre javuljanak a résztvevők irányában az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a visszajelzés és az elszámoltathatóság szempontjából.

| — | Annak érdekében, hogy e gyakorlatokkal kapcsolatban stratégiaibb megközelítést lehessen kialakítani, strukturáltabb intézményi és képviseleti alapokra helyezve azokat, az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az EGSZB-vel, és ki kell kérnie annak feltáró véleményét arról, hogy miként lehet hatékonyabban és állandó jelleggel megszervezni a civil párbeszédet, aminek eredményeként az Európai Bizottságnak egy konkrét közleményt kellene elfogadnia. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy e gyakorlatokkal kapcsolatban stratégiaibb megközelítést lehessen kialakítani, strukturáltabb intézményi és képviseleti alapokra helyezve azokat, az Európai Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az EGSZB-vel, és ki kell kérnie annak feltáró véleményét arról, hogy miként lehet hatékonyabban és állandó jelleggel megszervezni a civil párbeszédet, aminek eredményeként az Európai Bizottságnak egy konkrét közleményt kellene elfogadnia.

| — | Javítani kell az európai polgári kezdeményezés hatékonyságát, olyan új módozatok feltérképezésével – ideértve a digitális eszközök alkalmazását –, melyek révén fokozható a fiatalok és különösen a veszélyeztetett csoportok tagjainak részvétele. |
| --- | --- |

—

Javítani kell az európai polgári kezdeményezés hatékonyságát, olyan új módozatok feltérképezésével – ideértve a digitális eszközök alkalmazását –, melyek révén fokozható a fiatalok és különösen a veszélyeztetett csoportok tagjainak részvétele.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Parlament „Global Trends to 2035”(Globális tendenciák 2035-ig) című tanulmánya és a European Strategy and Policy Analysis System (Európai Stratégiai és Politikai Elemzőrendszer, ESPAS) Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe (Globális tendenciák 2030-ig: kihívások és lehetőségek Európa számára) című 2019. április 9-i jelentése.

1

(2)  A fenntartható fejlődési célok támogatása világszerte: az Európai Unió és tagállamai 2019. évi közös összefoglaló jelentése, 2019. május 16.

2

(3)  Miniszteri nyilatkozat, A szolidaritásról és a méltányos átmenetről szóló sziléziai nyilatkozat, elfogadva az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) Részes Feleinek 24. konferenciája (COP24) során tartott vezetői csúcstalálkozó alkalmával 2018. december 3-án a lengyelországi Katowicében.

3

(4)  Az EGSZB 2019. szeptember 26-i véleménye a Fenntartható Európa 2030-ra című vitaanyagról (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

4

(5)  Az EGSZB 2019. március 13-i véleménye: Európa polgárainak meghallgatása a fenntartható jövő érdekében (Nagyszeben és a további lépések) (HL C 228., 2019.7.5., 37. o.).

5

(6)  Az EGSZB 2017. január 25-i véleménye: A szociális jogok európai pillére (HL C 125., 2017.4.21., 10. o.).

6

(7)  Ambiciózusabb Unió: Programom Európa számára – Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozat a(2013. november 20.) a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról: „Jólét bolygónk felélése nélkül”(HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

8

(9)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

9

(10)  Az Európai Bizottság 2019. évi nyári előrejelzése, https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

10

(11)  Az EGSZB 2019. január 24-i véleménye: Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról (HL C 159., 2019.5.10., 49. o.).

11

(12)  Az OECD 2019. március 1-jei jelentése: Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance (A GDP-n túl: a gazdasági és társadalmi teljesítmény szempontjából fontos tényezők mérése) és az EGSZB 2012. március 29-i véleménye: A GDP-n innen és túl – a civil társadalom bevonása a kiegészítő mutatók kidolgozásának folyamatába (HL C 181., 2012.6.21., 14. o.).

12

(13)  Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: Az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz) új szerepe a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával összefüggésben (HL C 353., 2019.10.18., 46. o.).

13

Az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz) új szerepe a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával összefüggésben

(14)  Intézményközi nyilatkozat a szociális jogok európai pilléréről (HL C 428., 2017.12.13., 10. o.).

14

(15)  Az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozat: Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend.

15

(16)  Lásd különösen a 2019. január 24-i véleményt: Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról (HL C 159., 2019.5.10., 49. o.), továbbá a 2018. február 14-i véleményt:Tanulságok a szigorú megszorító politikák elkerülésének érdekében az EU-ban, (HL C 227., 2018.6.28., 1. o.), a 2018. január 18-i véleményt: Ajánlás tanácsi ajánlásra az euróövezet gazdaságpolitikájáról (HL C 197., 2018.6.8., 33. o.), a 2013. július 10-i véleményt: Zöld könyv az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról (HL C 327., 2013.11.12., 11. o.), a 2014. március 26-i véleményt: A szociális beruházások hatásai a foglalkoztatásra és az államháztartásra (HL C 226., 2014.7.16., 21. o.), a 2018. április 14-i véleményt: A szociális jogok európai pillérének finanszírozása (HL C 262., 2018.7.25., 1. o.), valamint 2019. február 20-i véleményt: 2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.).

16

(17)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

17

(18)  Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) (HL C 62., 2019.2.15., 165. o.).

18

(19)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

19

(20)  Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye: Európai klímavédelmi finanszírozási paktum (HL C 62., 2019.2.15., 8. o.).

20

(21)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

21

(22)  A munka jövőjével foglalkozó ILO globális bizottság jelentése – Work for a brighter future (Munka egy szebb jövőért), 2019. január 22. A jelentés az egyetemes munkaügyi garancia részévé teszi az egészségvédelmet és a biztonságot.

22

(23)  Az EGSZB 2019. szeptember 25-i véleménye: A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások költségeinek és hasznának összefoglalása (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

23

(24)  Employment and social development in Europe 2019 (Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában 2019-ben). 2019. március 26-i negyedéves áttekintés.

24

(25)  Az EGSZB 2019. szeptember 25-i véleménye: A szociális jogok európai pillére – a kezdeti végrehajtás értékelése és ajánlások a jövőre (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

25

(26)  Az EGSZB 2017. szeptember 21-i véleménye: Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre – stratégia 2050-ig (HL C 81., 2018.3.2., 44. o.).

26

(27)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

27

(28)  Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: Az európai gazdaság rugalmasabbá és fenntarthatóbbá tétele (HL C 353., 2019.10.18., 23. o.).

28

(29)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

29

(30)  Az EGSZB 2019. február 20-i véleménye: Európai keretirányelv a minimumjövedelmi rendszerekről (HL C 190., 2019.6.5., 1. o.).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=hu

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/

32

(33)  Lásd a 16. lábjegyzetet.

33

(34)  Lásd a 25. lábjegyzetet.

34

(35)  Lásd a 11. lábjegyzetet.

35

(36)  Eurofound (2019), Future of manufacturing - Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement (A gyártás jövője – Energetikai forgatókönyv: a Párizsi Megállapodás foglalkoztatottságra gyakorolt következményei), Eurofound kutatási jelentés, 2019. február.

36

(37)  Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: Az éghajlat- és energiapolitikák összehangolása ipari-ágazati szempontból (HL C 353., 2019.10.18., 59. o.).

37

(38)  Az Európai Bizottság 2019. június 18-i közleménye: A nem pénzügyi jelentéstételre vonatkozó iránymutatás: Az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó kiegészítés.

38

(39)  Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)) és Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az (EU) 2016/1011 rendeletnek a karbonszegénységi referenciamutatók és a karboncsökkentési referenciamutatók tekintetében történő módosításáról (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD) (HL C 62., 2019.2.15., 103. o.).

39

(40)  Lásd a 25. lábjegyzetet.

40

(41)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

41

(42)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

42

(43)  Lásd a 7. lábjegyzetet.

43

(44)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

44

(45)  Lásd a 38. lábjegyzetet.

45

(46)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

46

(47)  Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv: A fenntartható növekedés finanszírozása (COM(2018) 97 final) (HL C 62., 2019.2.15., 73. o.).

47

(48)  Az EGSZB 2019. június 19-i véleménye: A szociális pillér hatékonyabb végrehajtása az alapvető szolgáltatások előmozdítása révén (HL C 282., 2019.8.20., 7. o.).

48

(49)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

49

(50)  Az EGSZB 2018. február 14-i véleménye: A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban (HL C 227., 2018.6.28., 27. o.).

50

(51)  Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: Az éghajlat- és energiapolitikák összehangolása ipari-ágazati szempontból (HL C 353., 2019.10.18., 59. o.).

51

(52)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

52

(53)  Az EGSZB 2018. február 14-i véleménye: A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban (HL C 227., 2018.6.28., 27. o.).

53

(54)  Az EGSZB 2018. július 12-i véleménye: A digitális gazdaságban működő multinacionális vállalatok nyereségének megadóztatása (HL C 367., 2018.10.10., 73. o.).

54

(55)  Az EGSZB 2015. szeptember 17-i véleménye: A Lisszaboni Szerződés javítása (HL C 13., 2016.1.15., 183. o.).

55

(56)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

56

(57)  Az EGSZB 2018. szeptember 19-i véleménye: A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret (HL C 440., 2018.12.6., 106. o.).

57

(58)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

58

(59)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

59

(60)  Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL C 62., 2019.2.15., 90. o.).

60

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/15

---

Állásfoglalás: A csatlakozási tárgyalások megkezdése Észak-Macedóniával és Albániával: elengedhetetlen az EU hitelességének és geostratégiai érdekeinek fenntartása

(2020/C 47/02)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2019. október 30–31-én tartott plenáris ülésén (az október 31-i ülésnapon) 174 szavazattal 12 ellenében, 15 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi állásfoglalást.

| 1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) mély csalódottságának ad hangot az uniós vezetőknek az Európai Tanács október 17–18-i ülésén meghozott döntése miatt, mely szerint tovább halasztják a csatlakozási tárgyalások megkezdését Észak-Macedóniával és Albániával, mivel e tekintetben nincs egyetértés a tagállamok között. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az EGSZB rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy nem tartották be a két országgal szemben vállalt kötelezettségeket. Az Európai Tanács 2018. június 28-i következtetései, amelyek jóváhagyták a bővítésről és a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, a Tanács által 2018. június 26-án elfogadott következtetéseket, ugyanis egyértelmű irányt mutattak a csatlakozási tárgyalások 2019. júniusi megnyitásához. Az Európai Tanács 2019. június 18-án már úgy határozott, hogy legkésőbb 2019 októberére visszatér az Észak-Macedóniával és Albániával való csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozó európai bizottsági ajánlások kérdéséhez. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdéséről szóló döntés második alkalommal történő elmulasztása ezzel a két országgal szemben, mely minden szükséges feltételnek eleget tett (1), geostratégiai és történelmi hiba, ami az EU hitelességét és megbízhatóságát veszélyezteti. Az EU-nak megvolt a lehetősége arra, hogy megkezdje a tárgyalásokat, és eközben szigorú feltételeket alkalmazzon a jó kormányzásra vonatkozóan, ragaszkodjon a tagságra vonatkozó kritériumok szigorú alkalmazásához a tárgyalási folyamat során, valamint jobb eszközöket dolgozzon ki a jogállamiság csatlakozást követő érvényesülésének nyomon követésére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy e régió „európaiasításának” folyamata komoly strukturális reformokat tesz szükségessé a Nyugat-Balkán országaiban. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az EGSZB-nek nincsenek kétségei afelől, hogy néhány tagállamban nagymértékű „bővítési fásultság” érzékelhető az uniós polgárok körében. Nem kétséges, hogy az Unión belüli választóvonalak – például a bevándorlással és az új költségvetéssel kapcsolatos kérdésekben – elterelték a szükséges politikai figyelmet a bővítési politikáról. Ugyanakkor nem hagyhatjuk figyelmen kívül azt az uniós csatlakozással kapcsolatos politikai konszenzust és széles körű támogatást, mely Észak-Macedóniában és Albániában tapasztalható. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A nyugat-balkáni fiatalok magas elvárásokat támasztanak az EU-val szemben, és nem szabad csalódást okoznunk nekik. Az EGSZB meggyőződése, hogy pozitív kilátásokat kell kínálnunk ezeknek a fiataloknak a jövőre nézve, lehetővé téve számukra, hogy stabil és virágzó régióban éljenek. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A civil társadalmi szervezetek határozott álláspontja, hogy a Nyugat-Balkán Európa kulcsfontosságú geostratégiai régiója, a közvetlen szomszédságunkban, mely iránt más globális szereplők is érdeklődést mutatnak. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az EGSZB által 2019. április 16–17-én Tiranában megrendezett 7. nyugat-balkáni civil társadalmi fórumon a civil társadalmi szervezetek zárónyilatkozatban erősítették meg, hogy az EU bővítése – különös tekintettel demokratikus értékeinek és jogi normáinak terjesztésére a Nyugat-Balkánon – mind a régió, mind pedig az EU érdekében áll, még ha ez jelenleg kihívások sokaságát is jelenti (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az EGSZB több alkalommal is aggodalmát fejezte ki a civil társadalom mozgásterének több nyugat-balkáni országban tapasztalható szűkülésével kapcsolatban, és arra kérte a nyugat-balkáni hatóságokat, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a jogállamiság, az alapvető jogok, az igazságügyi reform, a korrupció és diszkrimináció elleni küzdelem, valamint az újságírók függetlensége és a sajtószabadság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében – ezek azok az alapvető európai értékek közé tartoznak, amelyeket minden uniós tagállamnak tiszteletben kell tartania. Erőteljesen ösztönözni és népszerűsíteni kell a szociális párbeszédet és a szociális partnerek, illetve civil társadalmi szervezetek gazdasági és társadalmi fejlődésben betöltött szerepét. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az EGSZB továbbra is szorosan és intenzíven együtt fog működni a Nyugat-Balkán civil társadalmával, hogy támogassa és megnyugtassa őket azzal kapcsolatban, hogy a helyük az Európai Unióban van. Mindent meg fogunk tenni a megbékélés és az európai értékek előmozdítása érdekében a térségben, és szilárdan ragaszkodunk az EU bővítésével kapcsolatos álláspontunkhoz. Meggyőződésünk, hogy az uniós csatlakozással kapcsolatos egyértelmű jövőkép alapvető fontosságú a régió stabilitása szempontjából, és reméljük, hogy a bővítés továbbra is az EU egyik prioritása marad annak ellenére, hogy jelenleg számos kihívással néz szembe (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | A régióbeli partnereinkkel folytatott rendszeres tevékenységeink – a Montenegróval és Szerbiával fenntartott civil társadalmi konzultatív vegyes bizottságok, a nyugat-balkáni civil társadalmi fórumok, valamint az EU-Nyugat-Balkán csúcstalálkozókat megelőzően szervezett magas szintű civil társadalmi konferenciák – révén az EGSZB a maga részéről továbbra is a Nyugat-Balkán civil társadalmának szószólója marad, és hídként szolgál az uniós intézmények és kormányaik felé. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az EGSZB rendkívül nagyra értékeli az Európai Parlament 2019. október 24-én elfogadott állásfoglalását, és megerősíti, hogy maradéktalanul támogatja az Európai Parlamentet és a hivatalba lépő Európai Bizottságot az EU bővítési politikájának megerősítése és a Nyugat-Balkánnal kapcsolatos uniós szerepvállalás lehetőségeinek javítása érdekében. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az EGSZB sürgeti az összes érdekelt felet, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az Európai Tanács egyhangú és pozitív határozatot fogadjon el a 2020 májusában, Zágrábban megrendezendő EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozót megelőzően. Arra kérjük továbbá az EU Tanácsának soron következő horvát elnökségét, hogy ezen a csúcstalálkozón adjon új lendületet a bővítési folyamatnak. |
| --- | --- |

13.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 31-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Tanács 2018. júniusi következtetései.

1

(2)  7. nyugat-balkáni civil társadalmi fórum: zárónyilatkozat https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf

3

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/17

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Blokklánc és az uniós egységes piac – a következő lépések

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 47/03)

Előadó: Ariane RODERT

Társelőadó: Gonçalo LOBO XAVIER

| Közgyűlési határozat: | 2019.2.21. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 182/1/5 |

Közgyűlési határozat:

2019.2.21.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

182/1/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | E vélemény központi témája a blokklánc mint technológia. Alkalmazása esetén a blokklánc a társadalom számos szegmensének pozitív átalakítására képes erő lehet, amely olyan értékeket hoz magával, mint a bizalom és az átláthatóság, a demokrácia és a biztonság. Végső soron segíthet a társadalmi-gazdasági modellek újragondolásában, támogatva ezáltal a napjaink társadalmi kihívásainak kezeléséhez szükséges társadalmi innovációt. Mivel azonban a kriptovaluták kérdése erősen vitatott, az EGSZB-nek a közeljövőben külön-külön meg kell vizsgálnia ezeket az eszközöket a pénzmosás és/vagy az adókijátszás kockázata szempontjából. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A blokklánc alkalmazása a társadalom számára már önmagában is előnyös. Hozzájárul a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, erősíti a polgárok szerepvállalását, előmozdítja a vállalkozói szellemet és az innovációt, javítja a mobilitást és a vállalkozások határokon átnyúló lehetőségeit, miközben növeli a fogyasztók számára biztosított átláthatóságot. Ezenkívül csökkentheti az adókijátszást és a korrupciót, valamint fejlesztheti a magán- és közszolgáltatásokat. Azonban számos kihívással kell még foglalkozni, különösen a jogi egyértelműség és a jogbiztonság sürgős megteremtésével, valamint a magánélet védelmével. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Annak ellenére, hogy az uniós intézmények bizonyos mértékig áttekintették a blokkláncokat, a közös uniós megközelítés még várat magára. Eddigi eredményei alapján az EU-nak egyedülálló lehetősége van vezető pozíciójának fenntartására a világpiacon, de csak akkor, ha azonnal intézkedéseket hoz. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson el egy olyan átfogó kezdeményezést a blokklánc-technológiáról, amely – a fenntartható fejlődés célkitűzéseire összpontosítva – meghatározza a közös uniós megközelítést és jövőképet. Ezt a kezdeményezést egy cselekvési tervvel kell kiegészíteni, amely Európát a blokklánc-technológia globális referenciapontjává teszi. A jelenlegi európai blokklánc-partnerséget, illetve Uniós Blokklánc Megfigyelőközpontot és Fórumot meg kell erősíteni egy, az uniós intézmények – köztük az EGSZB és az RB –, az ipar, a fogyasztók, a tagállamok és a tudományos élet stb. képviselőit tömörítő, a blokklánc-technológiában érdekelt felek európai platformjának létrehozásával, hogy teret biztosítsunk a közös tanuláshoz és kapacitásépítéshez, a hálózatok hálózataként, mely lehetővé teszi a bevált gyakorlatok megosztását. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB aktív szerepet játszhat egy ilyen „platform” létrehozásában, és ezzel együtt az átláthatóság, a befogadás, az együttműködés és a szervezett civil társadalom részvételének biztosításában. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A blokklánc- és a megosztott könyvelési technológiák képesek társadalmunk átalakítására. A blokklánc egy olyan matematikai adattárolási struktúra, amely korlátozza az adatsérülés és az adathamisítás lehetőségét. A technológia újfajta lehetőséget kínál arra, hogy kellő bizalom alakuljon ki egy értékkel bíró dolog biztonságos cseréjéhez. A blokkláncot az internet korszaka újabb nagy átalakító szakaszának tekintik, de meg kell jegyezni, hogy az csupán a számos új technológiai lehetőség egyike. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | E vélemény a blokklánccal mint technológiával foglalkozik, amely számos területen és iparágban – így például az energia, a pénzügyek, az élelmiszeripar és a mezőgazdaság, az orvostudomány és az egészségügy, a választások és a kormányzás terén – alkalmazható. Ez a vélemény központi témája, különös tekintettel a blokklánc és az EU egységes piaca közötti kapcsolatra. A blokklánc – megfelelő alkalmazása esetén – képes olyan fogalmak átalakítására, mint a verseny és a kormányzás, és ezáltal képes a társadalmi kihívások és az átmenetek kezelésére is. Mivel azonban a kriptovaluták kérdése erősen vitatott, az EGSZB-nek a közeljövőben külön-külön meg kell vizsgálnia ezeket az eszközöket a pénzmosás és/vagy az adókijátszás kockázata szempontjából. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az EGSZB Blokklánc- és megosztott könyvelési technológia (Distributed Ledger Technology – DLT): a szociális gazdaság ideális infrastruktúrái (1) címmel a közelmúltban elfogadott véleménye úgy fogalmaz, hogy „A blokklánc ugyanakkor egy kód, azaz kommunikációs protokoll is, valamint egy nyilvános könyvelési rendszer, amelyben magas fokú átláthatóság mellett, módosítási lehetőség nélkül és egymás utáni sorrendben »feljegyzésre« kerül valamennyi, a háló felhasználói között létrejött tranzakció”. Ezt a meghatározást az Európai Bizottság azzal egészíti ki, hogy „a blokklánc olyan technológia, amely elősegíti a felhasználók közötti bizalmat. Lehetővé teszi az információk online megosztását, az ügyletek ellenőrizhető, biztonságos és folyamatos jóváhagyását és rögzítését. (2)” |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EU intézményei már hoztak néhány intézkedést a blokklánc-technológia fejlesztésének támogatására. Az Európai Parlament Kutatószolgálata (EPRS) 2017-ben „Hogyan változtathatja meg életünket a blokklánc-technológia” (3) címmel tanulmányt tett közzé, az Európai Bizottság pedig 2018-ban elindította a Blokklánc Megfigyelőközpontot és Fórumot (4). Ennek célja a blokklánc innovációjának és fejlesztésének felgyorsítása annak érdekében, hogy Európa megőrizze globális vezető szerepét ebben az átalakító jellegű új technológiában. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az egyik mérföldkő 2018 áprilisa volt, amikor az Európai Bizottság 21 tagállammal és Norvégiával együtt nyilatkozatot írt alá arról, hogy létrehozzák az európai blokkláncpartnerséget, illetve együttműködnek az európai blokklánc-infrastruktúra (5) létrehozásában. A cél az, hogy a biztonság és a magánélet védelmével kapcsolatos legmagasabb szintű normák tiszteletben tartása mellett támogassák a határokon átnyúló digitális közszolgáltatásokat. Azóta 27 tagállam csatlakozott a partnerséghez. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2018-ban az Európai Parlament (EP) nem jogalkotási állásfoglalást (6) fogadott el a blokklánc- és a megosztott könyvelési technológiák vonatkozásában, melyben kiemelte, hogy az EU-nak megvan a lehetősége arra, hogy „globális vezetővé” és „hiteles szereplővé” váljon a piaci fejlemények globális és ágazatokon átívelő alakításában, szem előtt tartva, hogy az EU jelenleg a blokkláncfejlesztés és -alkalmazás élvonalában található, szemben az Egyesült Államokkal és Kínával (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Blokklánc – lehetőségek az egységes piac és az EU számára

| 3.1. | Bár a blokklánc-technológia viszonylag új jelenség, már most is jelentős lehetőségeket nyit meg az egységes piac vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A blokklánc hozzájárul a fenntartható fejlődési célok eléréséhez. A technológiát bizalom, nyitottság és átláthatóság jellemzi kialakításában és értékkínálatában (8), amit az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérésével összefüggésben hangsúlyoznak (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Néhány példa erre (10):






  — | 1. cél: „A szegénység felszámolása” és a kriptovaluták használata a „bank nélküli” lakosság számára, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

1. cél: „A szegénység felszámolása” és a kriptovaluták használata a „bank nélküli” lakosság számára,

| — | 3. cél: „Jó egészség és jólét” és a betegek egészségügyi dokumentációjának biztonságosabb és hatékonyabb megosztási lehetősége, valamint |
| --- | --- |

—

3. cél: „Jó egészség és jólét” és a betegek egészségügyi dokumentációjának biztonságosabb és hatékonyabb megosztási lehetősége, valamint

| — | 12., 14. és 15. cél: „Felelősségteljes termelés és fogyasztás”, ahol a blokklánc biztosíthatja az eredet feltüntetését az egész ellátási láncban. |
| --- | --- |

—

12., 14. és 15. cél: „Felelősségteljes termelés és fogyasztás”, ahol a blokklánc biztosíthatja az eredet feltüntetését az egész ellátási láncban.

A blokklánc emellett hozzájárul számos egyéb fenntartható fejlődési célhoz, például az esélyegyenlőséghez, a személyes adatokhoz fűződő emberi jogokhoz, a tisztességes munkához és a gazdasági növekedéshez, a demokratikus részvételhez stb.

| 3.4. | A polgárok bevonása. A blokklánc visszaadhatja az információs hatalmat azoknak, akik az információt birtokolják. Az adatok átlátható módon történő megosztásával és a közvetítők iránti igény csökkentésével a blokklánc lehetőséget adhat olyan szereplőknek, akik korábban a központosított szervezetekkel szemben kiszolgáltatott helyzetben voltak. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A vállalkozói szellem és az innováció ösztönzése. Az együttműködésen és konszenzuson alapuló működési módnak köszönhetően innovatív megoldások és új vállalkozások jelennek meg a gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatóság alapján. Az e technológia által lehetővé tett társadalmi befogadás képezi a platformgazdaság és más új üzleti modellek, valamint – amint azt az EGSZB már feltárta – a szociális gazdaság alapját is. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A vállalkozások mobilitásának és határokon átnyúló lehetőségeinek javítása a fogyasztóvédelem tiszteletben tartása mellett azáltal, hogy ez a technológia minimalizálja az EU-ban és világszerte a kereskedelmet gátló akadályokat, és ezzel párhuzamosan biztosítja a kifizetések és a tranzakciók biztonságát és védelmét az adatcsere-folyamat során. Mindez javítani fogja a piaci feltételeket, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést az EU-ban, ugyanakkor megóvja a fogyasztói adatokat, a titoktartást és az információcserét (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az egységes digitális kapu támogatása. Az egységes digitális kapu bevezeti az egyszeri adatszolgáltatás elvét, ami azt jelenti, hogy minden adat csak egyszer vihető be a platformon. Az európai blokklánc-infrastruktúra fejlesztése, melynek feltétele az egyszeri adatszolgáltatás elvének alkalmazása, ily módon előkészítheti az utat és eszközként szolgálhat egy hatékony, ellenállóképes és fenntartható egységes piac kialakításához. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A blokklánc-technológián alapuló köz- és magánszolgáltatások fejlesztése rendkívül pozitív hatást gyakorol majd az egész uniós gazdaság és társadalom digitális transzformációjának köszönhetően. Az európai blokklánc-infrastruktúra keretében jelenleg négy esetleírást (12) fejlesztenek ki. Ezek a következő területekre vonatkoznak: a közjegyzői és egyéb hitelesítés, a diplomák, az európai önállóan kezelt személyazonosság, az adózás és a megbízható adatmegosztás. Tagállami szinten a gazdasági hasznot a piachoz való közvetlen hozzáférés jelentheti, mely nulla vagy minimális közvetítői költséggel jár és valós értéket ad át a fogyasztóknak. Ezt még tovább javíthatja a fogyasztók számára nyújtott magas szintű biztonság és védelem a blokkláncon való nyomonkövethetőségnek köszönhetően, valamint az áruk és szolgáltatások együttes létrehozása. Ezen túlmenően a blokklánc-technológián alapuló szavazási rendszerek garantálni tudják a választók regisztrációjának és azonosításának biztonságát, illetve szilárd és ellenőrizhető szavazási rendszert biztosítanak. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Egyének és szervezetek digitális azonosítójának létrehozása és ellenőrzése. Ha a decentralizált blokklánc-technológia elveit azonosság-ellenőrzéssel és kriptográfiával kombináljuk, azzal digitális identitás hozható létre és rendelhető hozzá egy adott eszköz minden egyes online tranzakciójához. Ez számos előnnyel jár a fogyasztók, a vállalkozások és a szabályozók számára egyaránt. A blokkláncra épülő digitális azonosítás lehetővé teszi a műveletek kölcsönös elismerését és végrehajtását az intelligens szerződéskód alkalmazásával, ami a vállalkozások alapítását is egyszerűsíti. Ezeknek a digitális identitásoknak és elektronikus aláírásoknak az eIDAS által meghatározott pályát kell követniük; biztosítaniuk kell továbbá az interoperabilitást és az összeegyeztethetőséget is. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A személyes adatok védelmével kapcsolatos jogsértések csökkentése. Az adatvédelmi jogsértések kockázatát csökkentheti vagy kiküszöbölheti a blokklánc-technológia adatszerkezeteinek felelősségteljes használata. Ez ugyanis elősegíti majd az érzékeny adatok védelmét, ugyanakkor biztosítja a biztonságos adatátvitelt az egyének bizalmas adatkezeléshez és a magánélet sérthetetlenségéhez fűződő jogainak védelme érdekében. Ez akkor érhető el, ha nem tárolunk nyíltan személyes adatokat a blokkláncon. A személyes adatok ehelyett a láncon kívül lennének tárolhatók, és csak szükség szerint, illetve személyközi kommunikációkban lennének megoszthatók. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A szabványosítási folyamatok bevezetése a határokon átnyúló átjárhatóságnak és a blokklánc megvalósulásának egyik feltétele. Néhány ilyen folyamatot a szabályozók már teszteltek és vizsgáltak, de mint minden innováció esetében, a szabványosítási kezdeményezéseket itt is egyensúlyba kell hozni azzal, hogy olyan környezet jöjjön létre, amelyben lehetséges a technológia kínálta összes lehetőség kiaknázása. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Emellett erőfeszítéseket kell tenni a blokklánc és más eIDAS-vonatkozású technológiák (13) kriptográfiai szabványainak harmonizálására a jelenlegi és a jövőbeli technológiai modellek közötti interoperabilitás új szintjeinek létrehozása érdekében. Ez a blokklánc-silók kialakulásának veszélyére is választ nyújtana. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) ugyanis előterjesztett egy szabványosítási ütemtervet a 2020-ig tartó időszakra vonatkozóan, olyan területek szabványosításának mérlegelésével, mint a terminológia, a taxonómia, a személyazonosság ellenőrzése, az interoperabilitás, az irányítás, a biztonság és a személyes adatok védelme, az esetleírások és az intelligens szerződések. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az átláthatóság javítása intelligens szerződések révén. A blokklánc-technológián alapuló megoldások decentralizáció révén biztosítják az átláthatóságot, ami lehetővé teszi a részt vevő felek számára az adatok megtekintését és ellenőrzését. Erre jó példát jelentenek az „intelligens szerződések” (14). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az adócsalás és az adókikerülés visszaszorítása. Az EU egységes piacának megvan a lehetősége arra, hogy megerősítse az e-kereskedelmet, miközben a minimálisra csökkenti a napjaink nemzetközi kereskedelmét kísérő negatív externáliákat. A blokkláncon alapuló adókezelő rendszerek nagyobb átláthatóságot biztosíthatnak mind az adófizetők, mind a kormány számára. A blokklánc korlátozni tudja az adócsalást és a pénzmosást azáltal, hogy fokozza az ügyletek elszámoltathatóságát és a műveletekért való anyagi felelősséget, és ezáltal növeli az EU egységes piacának versenyképességét. Az Európai Bizottság tanulmányt készíthetne arról, hogy a blokklánc hogyan segíthet e téren. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Olyan új finanszírozási modellek létrehozása, mint a közösségi finanszírozás vagy az ICO/ITO-kibocsátások, amelyek a – földrajzi és demográfiai értelemben vett – univerzális közösségi finanszírozás koncepcióinak tekinthetők egy projektspecifikus valuta kibocsátásával, speciális értékelési mechanizmussal. Ez a közösségi finanszírozási trend csúcspontja. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | A társadalmi-gazdasági modellek újradefiniálása. Amikor az egyének visszanyerik a hatalmat, a társadalom új alapokra helyezkedhet. A blokklánc-technológia fő előnye, hogy közvetítők igénybevétele nélkül biztosítja az egyének közötti bizalmat, emellett az interakciók átláthatósága alapján új típusú irányítás és kapcsolatok létrehozását teszi lehetővé. Mint minden társadalmi változás esetén, ügyelni kell arra, hogy ne jöjjenek létre olyan struktúrák, amelyek visszaélésekhez vezetnek, ugyanakkor elegendő teret kell hagyni a kísérletezésre, ami jelentős előnyökkel járhat az emberiség számára. Ezen túlmenően a blokklánc-technológiáknak és -hálózatoknak el kell kerülniük a megosztottság kialakulását azok között, akik ezt a technológiát irányítják vagy megengedhetik maguknak, és azok között, akik csak a nagyvállalatok irányítása alatt álló modellek révén férhetnek ahhoz hozzá. Annak érdekében, hogy a blokklánc-technológia sikeressé váljon a kkv-k és a kisebb szervezetek számára, támogatni és ösztönözni kell azokat a szervezeteket, például a szövetkezeteket, amelyek nyitott és demokratikus irányítási modelleket alakítanak ki a blokkláncon alapuló üzleti tevékenységek fejlesztésére. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Blokklánc – néhány kezelendő kihívás

| 4.1. | A blokkláncban rejlő lehetőségeknek az EU egységes piacán és az európai társadalmakban történő kiaknázásához számos kihívással kell még foglalkozni; ezek közül a jelenlegi jogbizonytalanság kiemelten fontos. Noha a kriptovaluták és az ICO-k számára vannak bizonyos szabályozási megoldások, a rendszer kialakítására és blokklánc-technológia alkalmazási területeire vonatkozó jogszabályi keretek továbbra sem egyértelműek, ami tagállami szinten fragmentált megközelítést eredményez. Uniós szintű jogbiztonságra és jogi egyértelműségre irányuló közös uniós kezdeményezés nélkül a határokon átnyúló lehetőségek korlátozottak lesznek. Bizonyos típusú szolgáltatások és felhasználások esetleírásai és szabályozási kötöttségek nélküli tesztelése kezdeti lépés lehet a jövőbeli jogi követelmények meghatározásában. Az EU összetett, határokon átnyúló szabályozások és politikai intézkedések kidolgozása terén szerzett tapasztalata előnyt jelenthet a blokklánc jövőbeli szabályozása szempontjából. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A magánélet védelme kulcsfontosságú. A legsürgetőbb adatkérdések megoldására bevezették az általános adatvédelmi rendeletet (15). Amikor azonban az általános adatvédelmi rendelet készült, a blokklánc-technológia még jórészt ismeretlen volt, így meg kell vizsgálni az általános adatvédelmi rendelet és a blokklánc közötti lehetséges feszültségeket. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az általános adatvédelmi rendeletet, és javasoljon felülvizsgálatot és további iránymutatásokat az általános adatvédelmi rendelet és a blokklánc kapcsolatáról. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az anonim és az álnevesített adatok közötti jogi különbségtétel a személyes adatok besorolását érinti. Az álnevesített adatok esetében továbbra is fennáll az újbóli azonosítás valamely formájának lehetősége (akár közvetetten, távolról), míg az anonim adatok nem teszik lehetővé az újbóli azonosítást. Míg az engedélyhez kötött blokkláncban az álnevesítést a blokklánc-technológia által megkönnyített kapcsolatok megoldásának tekintik, az anonimizálás továbbra is szabályozási akadályt jelent a publikus (engedélymentes) blokkláncok szélesebb körű használata előtt. Ez a digitális azonosító megoldások szabályozási korlátozásokba való beépítése révén oldható meg. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A „teljesítés igazolása” (proof-of-work) konszenzusos mechanizmus rendkívül energiaigényes. A „részesedés igazolásán” (proof-of-stake) alapuló alternatív konszenzusos mechanizmus kifejlesztésével megoldható e fontos környezeti fenntarthatósági probléma. Már léteznek megoldások, amelyeket meg kell osztani és teljes mértékben alkalmazni kell (16). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Egy másik technikai kihívás a különböző blokkláncalapú platformok közötti interoperabilitás. A különféle blokkláncok lehet, hogy nem kompatibilisek egymással az adatcserét igénylő feleket érintő kockázat miatt. További aggályokat vet fel a blokkláncplatformok és a jelenlegi kormányzati rendszerek közötti összeegyeztethetőség, egy olyan probléma, amely megakadályozza a kormányokat abban, hogy a meglévő platformokról blokkláncalapú interoperabilitásra váltsanak. A blokkláncot fejlesztőknek a tömeges alkalmazás lehetővé tétele érdekében a közeljövőben kiemelten kell kezelniük az interoperabilitás biztosítását. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A blokkláncok alkalmazásának aránya attól függ, hogy a különböző típusú vállalkozások, amelyek közül a kkv-k vannak a legtöbben az EU-ban, bevezetik-e azokat. Manapság a tranzakciós költségek gyakran megfizethetetlenek, ami a műszaki és tanácsadási szolgáltatásokat elérhetetlenné teszi a kkv-k számára. Az új blokklánc-hálózatok – például szövetkezetek – létrehozásának támogatása elengedhetetlen a kkv-k és más kisebb szervezetek méltányos hozzáférésének biztosításához, aminek köszönhetően javul a demokratikus irányítás. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mint minden forradalmi technológia esetében, itt is foglalkozni kell a szociális kihívásokkal. Égető szükség van arra, hogy a nyilvánosságot megfelelően tájékoztassák a forradalmi technológiákról. Ezek konkrét hatással vannak a polgárok mindennapi életére, ezért a kérdést gondosan meg kell vitatni, középpontba állítva a civil és a szociális párbeszédet. Az EGSZB folytatja a tudásépítést, és közvetíti a szervezett civil társadalom nézőpontját a blokkláncfejlődés következő lépései során. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Rendkívül fontos annak maradéktalan megértése és vizsgálata, hogy a blokklánc-technológia hogyan hat a fogyasztóvédelemre és a fogyasztói jogokra. Tisztázni kell például, hogy hogyan viszonyul egymáshoz a jogalkotás (azaz az uniós adatvédelmi jogszabályok), a szabályozás (az ügyféladatok bizalmas kezelése), illetve a szerződések (üzleti titoktartás) által kikényszerített bizalmas adatkezelés és magánszféra. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mint bármely új technológia és minden technológiaalapú üzleti modell esetében, helyénvaló és releváns lenne a foglalkoztatásra, a munkakörülményekre, a munkavállalók jogaira és védelmére, valamint a szociális párbeszédre gyakorolt hatások és lehetséges befolyás elemzése. Az elemzésnek értékelnie kellene a közvetítő szervezetekre gyakorolt hatásokat is. A TTMM-hez, vagyis a természettudományokhoz, a technológiához, a műszaki tudományokhoz és a matematikához kapcsolódó készségek valószínűleg egyre fontosabbá válnak a blokkláncot alkalmazó iparágak számára. Mivel nincs széles körű egyetértés a blokklánc működésével és esetleges korlátaival kapcsolatban, az EGSZB az egész életen át tartó tanulást szorgalmazza, amely lehetővé teszi az emberek számára a készségek megszerzését, az átképzést és a készségfejlesztést, hogy minél jobban kiaknázzák a blokklánc által kínált lehetőségeket, illetve megfeleljenek a kihívásoknak. |
| --- | --- |

4.9.

5.   További lépések

| 5.1. | Annak ellenére, hogy az uniós intézmények bizonyos mértékig áttekintették a blokkláncokat, még mindig nincs átfogó és közös uniós megközelítés. Eddigi eredményei alapján az EU-nak egyedülálló lehetősége van vezető pozíciójának fenntartására a világpiacon, de csak akkor, ha intézkedéseket hoz. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A blokkláncfejlesztés továbbra is igen széttagolt a tagállamokban. Az EGSZB ezért sürgeti az uniós intézményeket, hogy biztosítsák az egyértelműséget és a közös alapot ahhoz, hogy Európa számára teljes mértékben kiaknázhatóak legyenek a blokkláncban rejlő lehetőségek. Az első lépés az, hogy az Európai Bizottság a blokklánc elveiből kiindulva (17)
  közleményt adjon ki a blokklánc- és a megosztott könyvelési technológiák uniós fejlesztése vonatkozásában a politikai akarat kinyilvánítása, a felelősségvállalás kifejezése, valamint a jövőre vonatkozó elképzelések és egy cselekvési terv megfogalmazása érdekében, egy támogató környezet kialakítása céljából. Ezt a kezdeményezést ki kell egészíteni az EP digitalizációval foglalkozó közös munkacsoportjának újbóli felállításával, amelynek foglalkoznia kell a blokklánccal és a megosztott könyvelési technológiákkal. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az EU közös jövőképe az lehetne, hogy Európa a világ kísérleti kontinensévé váljon a blokkláncok területén, ezáltal biztosítva, hogy az EU versenyképes maradjon, miközben kialakítja saját, a fenntartható fejlődési célok köré épülő megközelítését a digitalizációval kapcsolatban, amit tagállami és uniós szintű nyilvános kísérleti kezdeményezések és programok támogathatnának. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Most, hogy az európai blokklánc-partnerség és az Uniós Blokklánc Megfigyelőközpont és Fórum működőképessé vált, eljött az ideje annak, hogy az uniós intézmények – köztük az EGSZB és az RB –, az ipar, a fogyasztók, a civil társadalom, a tagállamok és a tudományos körök stb. képviselőit tömörítő, a blokklánc területén tevékeny uniós érdekelt felek platformjának létrehozásával e kezdeményezés a következő szakaszába lépjenek. Ennek a platformnak az Unió valamennyi polgára számára nyitva kell állnia, hogy együttműködhessenek és részt vehessenek a blokklánc-projektben. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ez a platform teret biztosítana a közös tanuláshoz és kapacitásépítéshez, ugyanakkor össze is fogná az érdekelt feleket, a hálózatok hálózataként működve, találkozóhelyek biztosítása és a bevált gyakorlatok megosztása céljából. Az EGSZB a megfelelő helyen van és megfelelő tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy aktívan részt vegyen egy ilyen „platform” megszervezésében, miközben a meglévő hasonló kezdeményezésekre építve biztosítja az átláthatóságot, a befogadást, az együttműködést és a szervezett civil társadalom részvételét (18). |
| --- | --- |

5.5.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 353., 2019.10.18., 1. o.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_HU.html

6

(7)  Csak 2018-ban az ICO-kibocsátás közösségi finanszírozása Európában megközelítőleg 4,1 milliárd USD volt; azaz majdnem kétszerese az Ázsiában addig összegyűjtött 2,3 milliárd USD-nek, és jóval több, mint az Egyesült Államokban gyűjtött 2,6 milliárd USD: https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales

7

(8)  A blokklánc társadalmi értékkínálata az önállóan kezelt személyazonosságra (azonosítás, engedélyezés), a bizalomra és az átláthatóságra, a demokráciára, a megváltoztathatatlanságra és a nem közvetítői koncepcióra vonatkozik.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blokklánc a kereskedelem elősegítésében: ágazati kihívások és példák, http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf

10

(11)  A titoktartás a gazdálkodó egység (azaz természetes személy vagy szervezet) és egy felhatalmazott fél között megosztott adatok védelmét jelenti illetéktelen harmadik felekkel szemben. Az adatvédelem az egyén személyazonosságához való illetéktelen hozzáférés és a személyes tranzakcióiba való belenyúlás elleni védelmet jelenti.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI

12

(13)  Például elektronikus aláírások és időbélyegzők, melyek a jelenlegi, egymással kompatibilis kriptográfiai algoritmusokat alkalmazzák.

13

(14)  Ezek olyan automatikusan végrehajtott, blokkláncban tárolt szerződéses módok, amelyeket senki nem irányít, ezért mindenki megbízhat bennük. Például: tranzakciók elszámolása és kiegyenlítése, ajándék- vagy hűségkártyák, elektronikus egészségügyi nyilvántartások, jogdíjfizetés, termékeredet, peer-to-peer ügyletek, kölcsönök, biztosítás, energiahitelek és szavazás.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet)(HL L 119., 2016.5.4., 1. o.), https://gdpr-info.eu/

15

(16)  www.tolar.io, az alacsony energiafogyasztású blokklánc egyik esete.

16

(17)  A blokklánc alapelvei a következők: önállóan kezelt személyazonosság – hitelesítés, engedélyezés; nyomonkövethetőség; bizalom; megváltoztathatatlanság; demokrácia; nincs közvetítői közreműködés.

17

(18)  A körforgásos gazdaság európai platformja például az Európai Bizottsággal közös kezdeményezés, és az EGSZB a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport és a szociális gazdasággal és szociális vállalkozásokkal foglalkozó szakértői csoport munkájában is részt vesz.

18

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/23

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A digitalizált vasúti ágazatra való inkluzív ágazati átállás biztosítása

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 47/04)

Előadó: Alberto MAZZOLA

Társelőadó: Guy GREIVELDING

| Közgyűlési határozat: | 2019. február 21. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) |
| Elfogadás a CCMI ülésén: | 2019.10.2. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 202/0/5 |

Közgyűlési határozat:

2019. február 21.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI)

Elfogadás a CCMI ülésén:

2019.10.2.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

202/0/5

1.   Ajánlások

| 1.1. | A digitalizáció elősegíti a vasúti személy- és áruszállítás hatékonyabbá és kényelmesebbé tételét, ugyanakkor kiberbiztonsági kockázatokat jelent a vasúti közlekedési rendszerek számára. Az EGSZB ezért szorosabb együttműködést javasol az ENISA és az ERA között. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer bevezetését, amely az uniós digitális vasúti stratégia kulcsfontosságú eleme, jelentősen fel kell gyorsítani. A szükséges beruházásokat – több, mint 100 milliárd EUR-t – egy külön erre a célra létrehozott európai bizottsági kezdeményezés keretében kell megvalósítani, erőteljes uniós költségvetési kötelezettségvállalással, a tagállamok konkrét támogatásával és kiterjedt magántőkével (InvestEU). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB arra ösztönzi a vasúti ágazatot, hogy más tömegközlekedési módokkal együtt dolgozzon ki egy átfogó és átjárható „mobilitás mint szolgáltatás” (MaaS) keretet, amely általános érdekű szolgáltatásként valamennyi polgár számára biztosítja a mobilitás és a tömegközlekedés megfizethetőségét és hozzáférhetőségét, valamint hozzon létre egy nyitott, használatra kész („plug and play”) informatikai keretet a több közlekedési módot érintő jegyek kiadására Európában. A vasúti ágazat kiindulási pontként szolgálhat az európai digitális identitás mobilitási szempontjainak fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB arra kéri az ETF-et (European Transport Workers’ Federation – Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége), a CER-t (Community of European Railway and Infrastructure – Európai Vasutak Közössége) és az EIM-et (European Rail Infrastructure Managers Association – Európai Vasúti Infrastruktúra-kezelők Szövetsége), hogy az uniós szociális párbeszéd részeként alakítsanak ki proaktív, átlátható párbeszédet, például egy „digitális menetrend” formájában, valamint indítsanak közös kezdeményezéseket az automatizálás és a digitalizáció hatásainak azonosítása és előrejelzése, valamint egy társadalmilag igazságos átmenet keretében magas fokú foglalkoztatás és szociális garanciák biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB egy uniós vasúti szabályozó létrehozását szorgalmazza, amely figyelemmel kíséri az uniós vasúti közlekedés egységes piacának a digitális szempontokat is magában foglaló fejlesztését. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Bevezetés

Az európai mobilitási és közlekedési rendszer egy sokkal környezetbarátabb és digitalizáltabb rendszerre való átállást hajt végre.

A logisztikai láncok átalakulnak, ahogy az új technológiák megkönnyítik a különböző szállítási módok digitális integrációját, valamint lehetővé teszik a forgalmi információk és a forgalomkövetés sűrűbb áramlását, a szolgáltatásokhoz és az információkhoz való könnyebb hozzáférést az utasok számára, az infrastruktúra-kapacitás hatékonyabb felhasználását és az időzítés nagyobb fokú kiszámíthatóságát.

Ezenkívül a digitalizáció növelni fogja a vasúti társaságok rendelkezésére álló adatok mennyiségét is: ezen adatok felhasználása – a magánélet védelmére és az adatok tulajdonjogára vonatkozó szabályokkal teljes összhangban – új üzleti kezdeményezések számára fog lehetőségeket teremteni.

3.   A vasúti digitális átállás biztosítása alapvető

3.1.   
  A vasút mint a digitális egységes Európa része

Az összekapcsoltság képezi az európai digitális egységes piac teljes megvalósításának és a vasutak digitalizálásának alapját.

Magas szintű összekapcsoltságra van szükség például a vonatok menetrendjére, a menetjegyek elérhetőségére, utazástervezésre, teherpályaudvarokkal kapcsolatos adatokra stb. vonatkozó megbízható információk nyújtásához is. Ez erőteljes elvárás a fogyasztók és a személyzet részéről, mivel javítja a szolgáltatások és a karbantartás minőségét.

A vasút további digitalizációjához szükség van egyrészt a vasutak közötti, másrészt a távközlési szereplőkkel folytatott jó együttműködésre. Az új 5G hálózatok kiváló lehetőséget kínálnak a vasút számára, többek között a dolgok internetének és a jobb valós idejű információknak a lehetővé tétele révén.

A vasúti ágazat kiindulási pontként szolgálhat az európai digitális identitás mobilitási szempontjainak fejlesztéséhez „egy olyan szabályozási környezet kialakítása révén, amely ösztönzi a versenyt és az innovációt, bizalommal tölti el a polgárokat és a vállalkozásokat, illetve felhívja a figyelmüket azokra az előnyökre, amelyeket a digitális technológia a polgárok, a fogyasztók, a vállalkozások és a munkavállalók számára jelent, ideértve mindannyiuk egyetlen „elektronikus személlyé” történő összefogását” (1).

3.2.   
  Új, speciális termékek és informatika

Az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) telepítésének központi szerepet kell kapnia az uniós műszaki stratégiában annak érdekében, hogy a rendszer előnyei (pl. műszaki és üzemeltetési harmonizáció, hálózati kapacitásnövekedés, nagyobb biztonság és megbízhatóság, csökkenő karbantartási költségek stb.) átültethetők legyenek a gyakorlatba. Az elmúlt 20 évben a TEN-T törzshálózatának kevesebb mint 10 %-át szerelték fel ERTMS-sel. A telepítések ütemét fel kell gyorsítani, anélkül, hogy szem elől tévesztenénk a regionális vasúti hálózat hozzáférhetőségét.

Ezenkívül kiemelten foglalkozni kell az egyre inkább automatikussá váló vonatüzemeltetés, az adatkapcsolatoknak a vasútvonalak mentén történő javítása (5G technológiával is), valamint a vasúti közlekedés szempontjából lényeges további digitális fejlesztések technikai és jogi keretének kidolgozásával, teljes mértékben tiszteletben tartva a szociális párbeszédet.

3.2.1.   Vasúti belső folyamatok

3.2.1.1.   Lehetőségek: kapacitásbővítés, karbantartás és prediktív karbantartás, költségcsökkentés, automatikus vonatműködés (ATO), biztonság, válságkezelés

Az ellenőrzési, irányítási és kommunikációs rendszereknek túl kell mutatniuk a vonatok ellenőrzésének és biztonságos elválasztásának puszta biztosításán, és rugalmas, valós idejű, intelligens forgalomirányítási és döntéstámogató rendszerré kell válniuk.

A jelenlegi rendszerek nem használják ki kellőképpen az új technológiákat és gyakorlatokat, ideértve a műholdas helymeghatározási technológiák, a nagy sebességű, nagy kapacitású adat- és hangkommunikációs rendszerek (Wi-Fi, 4G/LTE, 5G) és az automatizálás, valamint az innovatív valós idejű adatgyűjtési, -feldolgozási és kommunikációs rendszerek alkalmazását. Ezek jelentős mértékben javíthatják a forgalmat, ezáltal növelhetik a kapacitást, csökkenthetik a vontatási energiafogyasztást és a szén-dioxid-kibocsátást, csökkenthetik a működési költségeket, javíthatják a biztonságot – a szintbeli kereszteződésekben a kooperatív intelligens közlekedési rendszer révén – és a védelmet, valamint a fogyasztók megbízható és közérthető információkhoz való hozzáférését. Az érzékelők és digitális technológia segítségével működő állapotfüggő karbantartás jelentősen javítani fogja a rendszer – a pályahálózat és a járművek – hatékonyságát, megbízhatóságát és ellenálló képességét.

3.2.1.2.   Veszélyek: biztonság és kiberbiztonság

A digitalizáció elősegíti a vasúti szállítás hatékonyabbá és kényelmesebbé tételét, ugyanakkor kiberbiztonsági kockázatokat jelent a vasúti közlekedési rendszerek számára. A hatékony kiberbiztonsági intézkedések szükségességének elfogadása és a kibertámadások kezelésére, köztük a nagy kiterjedésű esetekre való felkészülés jelentős kihívást jelent a vasúti ágazat egésze számára.

„A kiberbiztonságra vonatkozó szabályok egységes [értelmezése], ideértve a tagállamok közötti kölcsönös elismerést is, továbbá [...] egy tanúsítási keretrendszer és a [...] tanúsítási programok biztosíthatnák a közös kiindulópontot [a digitalizációhoz ...], a folyamatba be kell vonni az [...ERA-t ...], és egyes esetekben – az ENISA beleegyezésével – a koherencia biztosítása érdekében ezekre kell bízni a kiberbiztonsági rendszerek elkészítését. A CEN/CENELC/ETSI-vel együttműködésben az IT-biztonságra vonatkozó európai minimumszabványokat kell elfogadni.” (2)

3.2.2.   Új szolgáltatások

3.2.2.1.   Új alkalmazások az utasok számára: Elektronikusjegy-rendszer, e-foglalás, integrált jegyrendszer, multimodális jegyrendszer, MaaS, digitális platformok, digitális állomások

Az utazásra vonatkozó tájékoztatás javítása, valamint a megfelelő vonat és az intermodális utazások kiválasztásának megkönnyítése érdekében – az átszállójegyeket is ideértve – néhány európai vasúttársaság a legnagyobb jegyértékesítőkkel közösen egy „Teljeskörű szolgáltatási modell” elnevezésű közös projektet indított, hogy a forgalmazók és a vasúti szolgáltatók közötti kétoldalú informatikai megoldások helyett egy nyílt, használatra kész informatikai keretet hozzon létre a vonatjegyek forgalmazására.

Ebben az új kontextusban a „mobilitás mint szolgáltatás” (Mobility-as-a-Service/MaaS) a saját tulajdonú szállítási módokról a fogyasztók által szolgáltatásként igénybe vett mobilitási megoldásokra való áttérést jelenti. A MaaS mögött meghúzódó alapkoncepció az, hogy az utasok számára utazási igényeiken és választásukon alapuló háztól házig tartó mobilitási megoldásokat kínáljon, biztosítva a mobilitáshoz és a tömegközlekedéshez mint általános érdekű szolgáltatáshoz való hozzáférést és azok megfizethetőségét. A MaaS a közlekedési rendszer egészét egyetlen egységként kezeli, és az alacsony kibocsátású vasútnak ennek részét kell képeznie.

3.2.2.1.1.   
  Új kérdések: adatvédelem, a magánélet tiszteletben tartása, utasjogok

A jogszabályi stabilitás kulcsfontosságú ahhoz, hogy megvalósulhasson a jegyértékesítés terén szükséges előrelépés. A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól szóló rendeletben foglalt reális uniós követelmények szempontjából alapvető fontosságú az átszállójegyekre vonatkozó fogyasztóbarát tájékoztatás.

A vasutaknak folytatniuk kell az akadálymentesség költséghatékony módon történő előmozdítására irányuló munkát. A vállalkozások közötti ügyletekre vonatkozó szükségtelen rendelkezések szükségtelen bürokráciához vezetnek; ezeket szerződéses alapon és adott esetben az adatcsere szempontjából releváns jogszabályok keretében kell kezelni.

3.2.2.2.   Az áruszállítás számára

A vasúti ágazat a 2016. évi rotterdami TEN-T napok alkalmával közös nyilatkozatot fogadott el, amely felvázolja az Európán belüli nemzetközi vasúti teherszállítás javítása érdekében megteendő lépéseket. Ezen ágazati nyilatkozat alapján tíz kiemelt intézkedést határoztak meg, beleértve a vonatok nyomon követését és a várható érkezési idő meghatározását, valamint az ERTMS konkrét bevezetésének megkönnyítését. Ezenkívül 2015. december 2-án a vasúti ágazatban működő európai szociális partnerek aláírtak egy vasúti teherfuvarozási nyilatkozatot, amely a vasúti árufuvarozás javítására vonatkozó javaslataikat tartalmazza.

Az automatikus fékvizsgálat révén jelentősen javítható a vonat-összeállítási tevékenységek hatékonysága. A teherszállítás kereskedelmi adatainak védelmét szintén biztosítani kell.

3.3.   
  A digitális átállás és a K+I finanszírozása

3.3.1.   A vasúti digitalizáció finanszírozása: Digitális Európa, CEF, InvestEU, nemzeti programok

Uniós és nemzeti alapokból megfelelő támogatást kell biztosítani a vasúti rendszer valamennyi szakaszára, valamint egy hatékony európai vasúthálózat kiépítésére.

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt 2020 után is használni, forrásait pedig növelni kell. Ki kell emelni, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek előtérbe kellene helyeznie olyan digitalizációs kérdéseket, mint a pálya menti és a fedélzeti ERTMS. Az ERTMS TEN-T hálózaton való kiépítése digitális biztosítóberendezésekkel több, mint 100 milliárd EUR-t igényel. Egy ilyen beruházást kizárólag egy erre a célra létrehozott kezdeményezéssel lehet támogatni, jelentős uniós költségvetési kötelezettségvállalással és ennek megfelelő, a tagállamok és a magántőke (InvestEU) által nyújtott konkrét támogatással. Az EGSZB úgy véli, hogy a szükséges erőforrások mozgósítása érdekében meg kell erősíteni az Európai Bizottság proaktív szerepét, és ki kell alakítani egy szabályozási keretet. Az összekapcsoltság javítása érdekében a II. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek határokon átnyúló 5G vasúti folyosókat is finanszíroznia kell.

3.3.2.   A Shift2Rail és a Shift2Rail2

Uniós támogatásra van szükség a vasúti ágazatbeli innováció fellendítéséhez is, különös tekintettel a nagy sikerű Shift2Rail közös vállalkozás folytatására. A jövőbeli intézményesített európai partnerségnek nagyobb költségvetést kell kapnia, és fontos, hogy továbbfejlesztett és egyszerűsített irányítási rendszerre számíthasson, amely nagyobb figyelmet fordít a vasútüzemeltető közösség és ügyfeleik szükségleteire, miközben az összes tagállamban képes mozgósítani a teljes vasúti innovációs ökoszisztémát. A digitális innovációhoz nyújtott kutatásfinanszírozásnak magában kell foglalnia a kapcsolódó társadalmi hatásvizsgálatok alapos kutatásfinanszírozását, valamint az igazságos átmenet elősegítését célzó intézkedéseket.

4.   Gondoskodni kell arról, hogy ez az átmenet inkluzív legyen

4.1.   
  A munkavállalók számára

A digitális technológiák vasúti környezetben történő bevezetése várhatóan olyan hatékonyság- és termelékenységnövekedést eredményez, amely kedvez az ágazat versenyképességének, ugyanakkor minőségi és mennyiségi változásokat követel meg a vasúti munkahelyek és a munkaszervezés tekintetében.

Az átállás már folyamatban van, a vasúttársaságoknak pedig időben és inkluzív módon kell előkészíteniük és kezelniük a munkavállalóikat érintő változásokat annak érdekében, hogy jó minőségű és vonzó munkaadók maradjanak.

Mélyreható változások fognak bekövetkezni a munka jellegében és a készségek iránti keresletben. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell ezekkel a strukturális változásokkal, mégpedig úgy, hogy megerősítjük a tisztességes és gördülékeny átmenetet, kezeljük a készséghiányt és megfelelően nyomon követjük az előrelépéseket.

Nem szabad alábecsülni a vasúti dolgozók egészségére gyakorolt hatást, beleértve egy olyan mentális teher kialakulását is, amely betegségekhez vezethet és feszültségeket okozhat az emberek magánéletében.

Az inkluzív átmenet biztosítása azt jelenti, hogy a változásokat társadalmilag felelős módon kell kezelni, a munkavállalókkal és képviselőikkel folytatott nyílt és átlátható párbeszéddel kezdve. Egy ilyen párbeszédnek elő kell segítenie a digitalizációhoz kapcsolódó esetleges félelmek kezelését, és biztosítania kell a munkavállalók szükséges bevonását az egész átmenet során.

A túl hirtelen változások és a társadalmi ellentétek elkerülése érdekében a digitalizáció végrehajtása során a lehető legnagyobb óvatossággal kell eljárni. Elengedhetetlen, hogy az európai szociális partnerek – az ETF (Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége), a CER (Európai Vasutak Közössége) és az EIM (Európai Vasúti Infrastruktúra-kezelők Szövetsége) – találkozzanak az uniós vasúti ágazati szociális párbeszéd keretében, és közös projekteket indítsanak annak érdekében, hogy jobban felismerjék és felmérjék az automatizálás és a digitalizáció hatásait, hogy egy társadalmilag igazságos átmenet keretében magas fokú foglalkoztatást és szociális garanciákat lehessen biztosítani.

Az európai és nemzeti politikai döntéshozóknak és a szociális partnereknek biztosítaniuk kell a koordinációt az európai szociális párbeszéd, valamint az integrált európai vasúti rendszer digitalizációs folyamatának munkaügyi és szociális következményeivel foglalkozó nemzeti tárgyalások között.

Nemzeti szinten a vasúttársaságoknak, valamint a munkavállalók képviselőinek korai szakaszban ki kell dolgozniuk egyfajta „digitális útitervet”, és képzést kell biztosítaniuk a munkavállalók képviselői számára a digitális folyamatok és a befolyásoló tényezők azonosításáról.

Ezenkívül nemzeti szinten kollektív megállapodásokat kell elérni a munkavállalók képviselőivel a következőkről:

| — | az új technológiák bevezetése előtt a konzultációhoz, a részvételhez és a kollektív képviselethez való jog, |
| --- | --- |

—

az új technológiák bevezetése előtt a konzultációhoz, a részvételhez és a kollektív képviselethez való jog,

| — | az alternatív tevékenységek/foglalkoztatás, átképzés és képesítések meghatározása és feltételei, |
| --- | --- |

—

az alternatív tevékenységek/foglalkoztatás, átképzés és képesítések meghatározása és feltételei,

| — | a munkahelyi egészség és biztonság, a kijelentkezéshez való jog, a munkavállalók adatainak védelme (a folyamatos figyelemmel kíséréssel szemben), |
| --- | --- |

—

a munkahelyi egészség és biztonság, a kijelentkezéshez való jog, a munkavállalók adatainak védelme (a folyamatos figyelemmel kíséréssel szemben),

| — | rövidebb munkaidő és/vagy (rugalmas) munkarend. |
| --- | --- |

—

rövidebb munkaidő és/vagy (rugalmas) munkarend.

A biztonságos forgalom, valamint az utasok és a személyzet biztonsága nem garantálható kizárólag digitális és automatizált rendszereken keresztül, emberi jelenlétre is szükség van.

E kihívás leküzdésének kulcsa abban rejlik, hogy a hangsúlyt a foglalkozásváltásra kell helyezni, egész életen át tartó tanulással és a személyzet foglalkoztathatóságába való beruházásokkal, elkerülendő az elbocsátásokat. A vasúti ágazatban nagy kihívást jelent, hogy a munkaerő korfája kiegyensúlyozatlan, és hogy különösen a fiatalok és a nők körében nehezen tudnak új munkatársakat toborozni. Következésképpen a vasúttársaságoknak ügyelniük kell arra, hogy az idősebb munkavállalók továbbra is meg tudjanak maradni a gyorsan változó munkakörökben, annak biztosítása érdekében, hogy az alapismereteket átadják az új nemzedéknek, illetve bővíteniük kell toborzási alapjukat.

A nemzeti és az uniós szintű rendszerek szempontjából az oktatási ágazat és a vállalkozások közötti hatékony párbeszéd és együttműködés révén csökkenteni lehet vagy akár el is lehet kerülni a munkaerő kiegyensúlyozatlanságát, a munkavállalók és az oktatók digitális készségek terén történő képzése és átképzése révén a „jövő munkaerejének” felkészítését tartva szem előtt.

A fentieknek megfelelően a nemzeti oktatási rendszerek – különösen a szakképzés – fontos szerepet játszanak annak biztosításában, hogy a jövő munkaereje a megfelelő készségekkel rendelkezzen. Ajánlott az ágazati készségekkel foglalkozó tanácsok létrehozása.

4.2.   
  Utasok: az erősen informatizált szolgáltatásokat használó idősek, fogyatékkal élők, vidéki térségek stb.

| 4.2.1. | A digitalizáció egyre több lehetőséget kínál közlekedési rendszerünk környezeti hatásainak további csökkentésére és a mobilitás hatékonyabbá tételére. A növekvő összekapcsoltságnak is meg kell könnyítenie a „mobilitás mint szolgáltatás” kínálta lehetőségeket és a multimodalitást. A vidéki területek ebből csak akkor profitálnak, ha megtörténnek a szükséges beruházások. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Mivel a vasúti szállítás szolgáltatás, fontos, hogy a civil társadalom, a fogyasztói szervezetek, a környezetvédelmi szövetségek, a fogyatékossággal élők szervezetei, a méltányos mobilitást elősegítő egyesületek, valamint az időseket képviselő egyesületek is részt vehessenek a vasúti ágazat digitalizációjának megvalósításában. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | „Az EGSZB úgy véli, hogy az Unió lakosságának 25 %-át alkotó idősek gazdasági erejének kiaknázása érdekében a növekedés szempontjából nem hasznos az, ha őket az élet főbb fejleményein kívül állóknak tekintjük; ehelyett inkább el kell ismerni képességeiket és elvárásaikat, és figyelembe kell őket venni mint a digitális kor gazdasági és társadalmi szereplőit.” (3) |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   Az európai adatgazdaság összefüggésében

| 5.1. | Az új informatikai technológiák kifejlesztése megkönnyítette a szállítási adatok gyűjtését és hasznosítását. Az adatfelhasználás maximalizálása az interoperábilis és összekapcsolt szolgáltatások létrehozása és fejlesztése révén gazdasági növekedéshez, innovációhoz vezet, és jelentős előnyöket nyújt majd a vasúti ágazat, annak ügyfelei és az európai gazdaság számára. Az adatok nyilvánossá tételének és az adatmegosztásnak a különböző aspektusait jobban meg kell vizsgálni, hogy egyértelmű hozzáadott értéket lehessen teremteni a vasúti ágazat és a társadalom számára. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az első lépés az adatformátumok átjárhatóságának biztosítása annak érdekében, hogy a szereplők együtt tudjanak működni. Ezenkívül tisztázni kellene a különféle típusú adatok tulajdonjogát, hozzáférhetőségét és felhasználását. A hatóságok, a fogyasztói szervezetek, a köz- és magánszférabeli szereplők, a szakszervezetek, a pályahálózat-működtetők és a beszállítók közötti szoros együttműködés elengedhetetlen ahhoz, hogy felszámolják az adatmegosztás akadályait a vasúti ökoszisztémában. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A nagy adathalmazok alapos elemzése ezután olyan információkat nyújt a tendenciákról és az igényekről, melyek segíthetik a közlekedés testreszabottabbá és rugalmasabbá tételét, illetve a városokat a hatékonyság növelésében. A közlekedés digitalizációjához és robotizációjához fontos az adatok megfelelő rendelkezésre állása, hozzáférhetősége és szabad áramlása. Ugyanakkor gondoskodni kell a megfelelő adatvédelemről is. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az adatokhoz való hozzáférés terén biztosítsa a tisztességes versenyt és a fogyasztók választási lehetőségeit. Aggályok merültek fel az utasok adataihoz való hozzáférésre irányuló kísérletekből fakadó verseny szintje miatt. Problémák vannak a tömegközlekedés területén is, ahol az adatokhoz való hozzáférés (lásd vasúti menetrendek és valós idejű helyzetmeghatározás) alapvető fontosságú a zavartalanul működő multimodális szolgáltatások megteremtéséhez. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az Európai Bizottságnak kötelező erejű rendeleteket kell elfogadnia annak biztosítása érdekében, hogy a tisztességes verseny elveit – a hasonló szolgáltatásokat nyújtó köz- és magánvállalatokkal szembeni megkülönböztetés nélkül –, valamint a közlekedési adatokhoz való hozzáférés elveit tiszteletben tartsák, az adatvédelmi szabályok maradéktalan betartása mellett. „Az adatcserével és a költségek megtérítésével kapcsolatban viszonossági alapon működő állami és magánvállalatokra is azonos feltételeket kell alkalmazni” (4), ideértve a digitális platformokat is. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Az európai vasúti beszállítói ágazat

| 6.1. | „A közlekedés digitalizációja és robotizációja új üzleti lehetőségeket teremt a gyártó és a szolgáltató iparágakban – a kkv-k számára is –, az EU számára pedig versenyelőnyt biztosító terület lehet. Az EGSZB ennek érdekében ösztönző és támogató üzleti környezet megteremtését kéri: nyitottságot szorgalmaz az új üzleti modellek irányába, és azt kéri, hogy fejlesszék még jobban az európai digitális platformokat.” (5) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | „Digitális trendek a vasúti ágazatban” című dokumentumával az Európai Vasúti Iparvállalatok Szövetségének (UNIFE) célja, hogy hangot adjon nézetének azzal kapcsolatban, hogy a digitális átalakítások hogyan járulnak hozzá az európai vasúti ágazat és beszállítói ágazata törekvéseinek megvalósításához – mind az utazási élmény javítása, mind pedig a logisztika optimalizálása és a teherszállítási kapacitás növelése tekintetében. Ennek érdekében öt fő célterületet határoztak meg:






  1. | Nagy adathalmazok |
| --- | --- | --- |

6.2.

1.

Nagy adathalmazok

| 2. | Kiberbiztonság |
| --- | --- |

2.

Kiberbiztonság

| 3. | Mesterséges intelligencia |
| --- | --- |

3.

Mesterséges intelligencia

| 4. | Új mobilitási szolgáltatások |
| --- | --- |

4.

Új mobilitási szolgáltatások

| 5. | A teherszállítási logisztikai szolgáltatások digitalizálása |
| --- | --- |

5.

A teherszállítási logisztikai szolgáltatások digitalizálása

7.   Az intézmények szerepe

7.1.   
  ERA

Annak érdekében, hogy folytatni lehessen az egységes európai vasúti térség kialakítását, hogy el lehessen kerülni a telematikai alkalmazások széttagolt fejlesztését, az ügynökség megerősített szerepet kapott az ilyen alkalmazások területén. Ezért az ügynökséget a telematikai alkalmazások tekintetében rendszerhatósági jogkörrel ruházták fel, mely minőségében eljárva feladata lesz valamennyi vonatkozó alrendszer-követelmény uniós szintű fenntartása, nyomon követése és kezelése.

7.2.   
  ENISA

Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) a kiberbiztonság európai szakértői központja, mely hozzájárul az EU-n belüli hálózati és információs rendszerek magas szintű biztonságához.

Az ügynökség tanácsokat ad és megoldásokat dolgoz ki; ide tartozik a páneurópai kiberbiztonsági gyakorlatok és a nemzeti kiberbiztonsági stratégiák kidolgozásának elősegítése, együttműködés a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportokkal (CSIRT) és kapacitásépítés, tanulmánykészítés a biztonságos felhőalapú megoldásokról, az adatvédelem kérdéseinek megoldása, a magánélet védelmét erősítő technológiák és a magánélet kialakulóban lévő technológiákban való védelme, az elektronikus azonosítók és a bizalmi szolgáltatások támogatása, illetve a kiberfenyegetettségi helyzet meghatározása stb. Az ENISA és az ERA együtt fog működni ezekben a kérdésekben.

7.3.   
  Európai Vasúti Gazdasági Szabályozó Hatóság

Uniós irányelvek értelmében a tagállamokban kötelező létrehozni a vasútpiaci verseny felügyeletét ellátó szabályozó szerveket. Emellett az egységes európai vasúti térség, különösen a nemzetközi teher- és személyszállítás területén is fokozott erőfeszítésekre van szükség európai szinten, ideértve egy európai vasúti szabályozó hatóság létrehozását is.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 353., 2019.10.18., 79. o.

1

(2)  HL C 227, 2018.6.28., 86. o.

2

(3)  A növekedés digitális pillére: az e-gazdaságban részt vevő idősek – az európai lakosság 25 %-ában rejlő lehetőségek (HL C 389., 2016.10.21., 28. o.).

3

(4)  HL C 353., 2019.10.18., 79. o.

4

(5)  A közlekedés digitalizációjának és robotizációjának hatásai az uniós szakpolitikai döntéshozatalra (HL C 345., 2017.10.13., 52. o.).

5

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/30

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Senki se maradjon le a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása során

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 47/05)

Előadó: Peter SCHMIDT (DE/II)

Társelőadó: Lutz RIBBE (DE/III)

| Közgyűlési határozat: | 2019.2.21. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekciók: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció
  „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.31. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 159/21/16 |

Közgyűlési határozat:

2019.2.21.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekciók:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.31.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

159/21/16

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai utat nyitnak afelé, hogy jobb és fenntarthatóbb jövőt lehessen biztosítani mindenki számára. A fenntartható fejlődési célok lényege annak biztosítása, hogy „senki se maradjon le, és először a leghátrányosabb helyzetű személyeket kell elérni” a fenntarthatóvá és ellenállóképessé váláshoz vezető út során, valamint az, hogy egyetlen cél sem tekinthető teljesítettnek, amíg az nem valósul meg mindenki számára. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális kérdéseket a környezeti és gazdasági kérdésekkel teljes szinergiában kell kezelni. A fenntartható fejlődési célok EU-n belüli végrehajtásához a fenntarthatóság gazdasági és környezeti dimenzióit ötvözni kell a szociális dimenziókkal, rendszerszintű változás kell megvalósítani, és fel kell hagyni a jelenlegi uniós stratégiákra jellemző csőlátással. Tagadhatatlanul többletértéket teremt az, ha az intézkedéseket és a szakpolitikákat a 2030-as menetrend többdimenziós szempontjait alkalmazva határozzuk meg. A szociális kérdés kezelése alapvető fontosságú lesz e napirend végrehajtása során. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A környezeti vagy a gazdasági dimenzióhoz képest a szociális kérdéseket és a regionális kohéziót eddig egyaránt inkább önálló szakpolitikai területeknek tekintették, nem pedig a fenntarthatósági politika valóban szerves részének. Az átfogó fenntarthatósági politikában a szociális dimenziót nemcsak az határozza meg, hogy továbbfejleszti a hagyományos szociálpolitikákat (ilyenek a magasabb jóléti célú kifizetések), hanem az is, hogy elősegíti az igazságosságot és a gazdaságban való részvételt, ami kedvező az emberek és a régiók számára. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A fenntartható, karbonsemleges és erőforrás-hatékony gazdaságra való áttérés társadalmunkban és gazdaságunkban is alapvető változásokat követel. Ezek a változások nemcsak esélyeket, hanem kockázatokat is jelentenek. A „senki se maradjon le” elvének lényege az, hogy a társadalom minden tagjának és különösen a hátrányosabb helyzetű személyeknek valódi esélyük legyen megragadni a lehetőségeket, és hogy jól felkészüljenek a kockázatok kezelésére. Ehhez aktív szakpolitika szükséges. Ebben az összefüggésben a társadalom legveszélyeztetettebb csoportjaira, valamint a leghátrányosabb helyzetű régiókra és területekre külön figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A „senki se maradjon le” elve konkrétan azt is magában foglalja, hogy a lehető legtöbb ember újra képessé váljon arra, hogy pozitív szerepet töltsön be aktív polgárként, maximalizálva a beruházások, az új életmód, a fogyasztási szokások és a fenntartható technológia elérhetőségét az átmeneti folyamatban részt vevő minden ember, csoport és régió számára. A fenntarthatóságra való átállást nem lehet és nem szabad felülről kikényszeríteni; csak akkor lesz sikeres, ha széles körű támogatáson és mindenki aktív részvételén alapszik. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében, valamint azért, hogy senki se maradjon le, az EGSZB a következőkre kéri az Európai Bizottságot, a Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat:






  — | egy európai zöld és szociális megállapodás létrehozása egy olyan átfogó, „2050-ig szóló európai uniós fenntartható fejlődési stratégia” keretében, amelyet valóban függetlenítettek a természeti erőforrások túlzott felhasználásától, és amelynek központi célja a polgárok jóllétének fokozása. Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az új Európai Bizottság útjára kívánja indítani az európai zöld megállapodást; az EGSZB azonban kitart amellett, hogy ennek a szociális dimenziókat is tartalmaznia kell, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

egy európai zöld és szociális megállapodás létrehozása egy olyan átfogó, „2050-ig szóló európai uniós fenntartható fejlődési stratégia” keretében, amelyet valóban függetlenítettek a természeti erőforrások túlzott felhasználásától, és amelynek központi célja a polgárok jóllétének fokozása. Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy az új Európai Bizottság útjára kívánja indítani az európai zöld megállapodást; az EGSZB azonban kitart amellett, hogy ennek a szociális dimenziókat is tartalmaznia kell,

| — | az átállás által az európai népességre (különösen a szegény és a veszélyeztetett csoportokra), valamint a strukturálisan gyenge régiókra kifejtett potenciális negatív/pozitív mellékhatások szisztematikus értékelése, valamint a fenntarthatóság és az egyenlőtlenség generációk közötti mozgatórugóinak jobb megértése, |
| --- | --- |

—

az átállás által az európai népességre (különösen a szegény és a veszélyeztetett csoportokra), valamint a strukturálisan gyenge régiókra kifejtett potenciális negatív/pozitív mellékhatások szisztematikus értékelése, valamint a fenntarthatóság és az egyenlőtlenség generációk közötti mozgatórugóinak jobb megértése,

| — | megfelelő kormányzati struktúrák és eszközök létrehozása a fenntartható fejlődési célok, valamint az európai zöld és szociális megállapodás végrehajtásához, pl. az európai szemeszter, a minőségi jogalkotás, valamint a többéves pénzügyi keret – többek között a kohéziós és a szociális alapok – felhasználása az átalakulás előremozdítására, |
| --- | --- |

—

megfelelő kormányzati struktúrák és eszközök létrehozása a fenntartható fejlődési célok, valamint az európai zöld és szociális megállapodás végrehajtásához, pl. az európai szemeszter, a minőségi jogalkotás, valamint a többéves pénzügyi keret – többek között a kohéziós és a szociális alapok – felhasználása az átalakulás előremozdítására,

| — | a (szénfelhasználást elhagyó) „igazságos átmenet” szélesebb körű értelmezésének kialakítása, valamint ennek támogatása céljából az szociális jogok európai pillérének teljeskörű végrehajtása, ugyanakkor az újraelosztó rendszerek reformjának ösztönzése (testreszabott adózás, szociális védelem, valamint fenntartható és szociális beruházások), és a munka és a magánélet közötti egyensúly és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a (szénfelhasználást elhagyó) „igazságos átmenet” szélesebb körű értelmezésének kialakítása, valamint ennek támogatása céljából az szociális jogok európai pillérének teljeskörű végrehajtása, ugyanakkor az újraelosztó rendszerek reformjának ösztönzése (testreszabott adózás, szociális védelem, valamint fenntartható és szociális beruházások), és a munka és a magánélet közötti egyensúly és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása,

| — | esélyegyenlőség és egyenlő hozzáférés biztosítása a megfelelő oktatáshoz és képzéshez mindenki számára, |
| --- | --- |

—

esélyegyenlőség és egyenlő hozzáférés biztosítása a megfelelő oktatáshoz és képzéshez mindenki számára,

| — | az olyan polgárok aktív részvétele előtt álló akadályok leküzdése, akik nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi és társadalmi tőkével, a szükséges ismeretekkel és információkkal, valamint a lehetőségekhez való hozzáféréssel, |
| --- | --- |

—

az olyan polgárok aktív részvétele előtt álló akadályok leküzdése, akik nem rendelkeznek a szükséges pénzügyi és társadalmi tőkével, a szükséges ismeretekkel és információkkal, valamint a lehetőségekhez való hozzáféréssel,

| — | olyan szakpolitikák bevezetése, amelyek egyszerre előnyösek a polgárok számára és védik a környezetet, pl. a kiszolgáltatott csoportokat előnyben részesítő légszennyezettségi tervek, zöld szociális lakhatási politikák stb., |
| --- | --- |

—

olyan szakpolitikák bevezetése, amelyek egyszerre előnyösek a polgárok számára és védik a környezetet, pl. a kiszolgáltatott csoportokat előnyben részesítő légszennyezettségi tervek, zöld szociális lakhatási politikák stb.,

| — | a fenntarthatóságra való átálláson belül a szociális és megosztásalapú gazdaság előmozdítása (pl. készségek, körforgásos gazdaság, energetikai átmenet, a szövetkezetek támogatása), |
| --- | --- |

—

a fenntarthatóságra való átálláson belül a szociális és megosztásalapú gazdaság előmozdítása (pl. készségek, körforgásos gazdaság, energetikai átmenet, a szövetkezetek támogatása),

| — | a kkv-k támogatása annak érdekében, hogy sikerrel vegyék az átmenetet, és fenntartható versenyképességet valósítsanak meg a készségekhez, a finanszírozáshoz, az innovációhoz és a technológiához való jobb hozzáférés révén, |
| --- | --- |

—

a kkv-k támogatása annak érdekében, hogy sikerrel vegyék az átmenetet, és fenntartható versenyképességet valósítsanak meg a készségekhez, a finanszírozáshoz, az innovációhoz és a technológiához való jobb hozzáférés révén,

| — | a minőségi munkahelyek teremtésének fokozása, |
| --- | --- |

—

a minőségi munkahelyek teremtésének fokozása,

| — | stratégia megtervezése annak biztosítása érdekében, hogy ne csupán a városok, hanem a vidéki közösségek is befogadóbbá, rugalmasabbá és fenntarthatóbbá váljanak, |
| --- | --- |

—

stratégia megtervezése annak biztosítása érdekében, hogy ne csupán a városok, hanem a vidéki közösségek is befogadóbbá, rugalmasabbá és fenntarthatóbbá váljanak,

| — | az éghajlatvédelem és az alkalmazkodás erősítése Európában a sivatagosodás elleni küzdelem, valamint a vízhiány és az elnéptelenedés kezelése érdekében, |
| --- | --- |

—

az éghajlatvédelem és az alkalmazkodás erősítése Európában a sivatagosodás elleni küzdelem, valamint a vízhiány és az elnéptelenedés kezelése érdekében,

| — | a fiatalok és a jövő nemzedékei számára érdemi érdekképviselet, valamint a fenntarthatósági döntéshozatalhoz való hozzászólási lehetőség biztosítása, |
| --- | --- |

—

a fiatalok és a jövő nemzedékei számára érdemi érdekképviselet, valamint a fenntarthatósági döntéshozatalhoz való hozzászólási lehetőség biztosítása,

| — | egy olyan fenntartható kereskedelempolitika előmozdítása, amely beépíti a kereskedelem pozitív és negatív társadalmi és környezeti externáliáit. |
| --- | --- |

—

egy olyan fenntartható kereskedelempolitika előmozdítása, amely beépíti a kereskedelem pozitív és negatív társadalmi és környezeti externáliáit.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A fenntarthatóság szociális dimenziójával túl hosszú ideje sem globális, sem uniós szinten nem foglalkoztak kellő mértékben. A környezeti vagy gazdasági dimenzióval összehasonlítva mind a szociális kérdéseket, mind a regionális kohéziót eddig inkább önálló szakpolitikai területnek tekintették, nem pedig a fenntarthatósági politika valóban szerves részének, míg Európában továbbra is széles körű társadalmi egyenlőtlenségek és regionális egyensúlyhiányok állnak fenn, és ezek egyes helyeken egyre súlyosbodnak. Az eddigi szakpolitikák márpedig egyes embereket, csoportokat és régiókat hagytak lemaradni, és nemcsak a bolygó határait, hanem az uniós népesség jelentős részének alapvető szociális igényeit sem tartották tiszteletben. Az EU-n gyakran számon kérik a kohéziós és a szociálpolitikákban ígért, illetve a valóságban megvalósuló dolgok között tátongó szakadékot. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A gazdasági, társadalmi és ökológiai kihívások közötti, egyre fokozódó pozitív és negatív összefüggéseket nem lehet és nem szabad figyelmen kívül hagyni. A közelmúltban Európában zajló tüntetéseket nem szabad úgy értelmezni, hogy azok a reformok nyilvánosság általi teljes elutasítására utalnának. Inkább sok olyan ember félelmének adnak hangot, akik eleve elégedetlenek a jelenlegi helyzettel, most pedig attól is tartanak, hogy az előttük – például a karbonsemleges gazdaságra való átállás során – álló, szükséges átalakulások ismét az ő rovásukra valósulnak meg. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ezért egy új fenntartható fejlődési politikai keretnek elemeznie kell a jelenlegi fenntarthatatlan politikák hiányosságait, és egy zöld és szociális megállapodáshoz kell vezetnie, amely gyakorlati megoldások útján, érdemben foglalkozik az emberek félelmeivel. A teher és az előnyök méltányos eloszlása jelenti az első lépést e társadalmi intézkedések lehető legszélesebb körű elfogadásának és támogatásának elérése felé. Ha az emberek pozitív módon részt vesznek az átalakulásban, az csökkenti annak a veszélyét, hogy még nagyobb elégedetlenség, ellenállás vagy politikai érdektelenség alakul ki, például az emberek nem mennek el szavazni. A részvétel hiánya kétségkívül hozzájárul ahhoz, hogy társadalmunk a szélsőségesség, a populizmus, a rasszizmus és a nacionalizmus felé mozdul el, ahogy az immár sok uniós tagállamban látható. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az ökológiai válságot mindaddig nem tudjuk megoldani, amíg a szociális dimenzióval nem foglalkozunk, és ez fordítva is igaz. Társadalmi vita kell annak elfogadásához, hogy a szociális dimenziónak legalább olyan fontosnak kell lennie, mint a gazdasági és környezeti dimenziónak. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB megismétli, hogy a „senki se maradjon le” elvét nem szabad és nem lehet csak az egyének konkrét aggályaihoz, gazdasági helyzetéhez és körülményeihez kötni (1). Az azokról a háztartásokról, közösségekről, régiókról, ágazatokról és kisebbségekről is szól, amelyek lemaradnak és önmagukat elhagyottnak érzik – pl. amikor közszolgáltatások szűnnek meg vagy romlik a színvonaluk, és még az alapvető szolgáltatások sem érhetők el vagy nem fizethetők meg (tehát nem csak a pénzről van szó). A jelenség a fizikai infrastruktúrával (közlekedés, távközlés és internet) kezdődik, majd kiterjed az oktatásra, az egészségügyre, a szociális ellátásra és a szabadidős tevékenységekre, valamint a közigazgatási szolgáltatásokra, a bűnüldöző szervekre, a rendőrségre stb. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A „senki se maradjon le” elve azt jelenti, hogy az embereket aktív polgárként újból szerephez juttatják, maximalizálják az átláthatóságot, az embereket, csoportokat és régiókat pedig bevonják az átmenet folyamatába. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A „senki se maradjon le” elve emellett a jövő nemzedékekre is kiterjed, összhangban a fenntartható fejlődésnek a Brundtland-bizottság jelentésében (2) szereplő meghatározásával. Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi európai politikai keret és gazdaság megrövidíti a fiatalokat és a jövő generációit, és üdvözli azt a tényt, hogy különösen a fiatalok most egyértelműen hangot adnak aggályaiknak, pl. a „Fridays for Future” mozgalom útján. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mivel az embereket arra kell ösztönözni, hogy félelem nélkül nézzenek szembe a közelgő átalakulási folyamattal, a politikai vezetőknek minden szinten érvényesíteniük kell a „senki se maradjon le” elvét. Az átalakulás ugyanis változással jár, márpedig nyilvánvaló, hogy a fenntarthatóságra való áttérés során nem mindenki kerül nyertes helyzetbe. Ezért helytelen és egyúttal oktalan dolog azt állítani, hogy ezzel mindenki csak nyerhet. Noha mindez a társadalom egésze számára előnyös lesz, a költségek és az előnyök politikai beavatkozás nélkül nem oszlanak el egyenlően úgy, hogy a „senki se maradjon le” elve érvényesüljön. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Az európai társadalmi és környezeti egyenlőtlenségek aggasztó tendenciái

| 3.1. | Európában az emberi fejlettség igen magas szinten áll, polgárainak várható élettartama pedig a legmagasabbak közé tartozik a világon. Európának azonban még mindig hosszú utat kell megtennie a fenntartható fejlődési célok szociális dimenziójának megvalósításához. Az Eurostat legutóbbi rendelkezésre álló adatai szerint (3) a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázata 2018-ban 109,2 millió főt fenyegetett; ez az uniós lakosság 21,7 %-a. A gyermekek és a kisebbségi csoportok a legveszélyeztetettebbek. A súlyos anyagi nélkülözés, ami abszolút szegénységmérő, 2008-ban az EU lakosságának 8,5 %-át érintette; ez az arány 2018-ra jelentős mértékben, 5,8 %-ra csökkent (4), ám továbbra is messze elmarad az Európa 2020 stratégiában meghatározott céltól. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A foglalkoztatott nők aránya mindössze 67,5 % (5), míg a foglalkoztatott férfiaké 73 % (és a három- vagy többgyermekes nőknek csak 55 %-a foglalkoztatott, míg az ilyen férfiaknak 85 %-a) (6); a nők 32 %-a dolgozik részmunkaidőben (7), míg a férfiaknak csak 8 %-a. 2017-ben a nők bruttó órabére átlagosan 16 %-kal alacsonyabb volt a férfiakéhoz viszonyítva az EU-ban, a sztereotípiák, az oktatási és a munkaerőpiaci szegregáció, a főleg férfiak által betöltött vezetői és felügyeleti pozíciók, a munkaerőpiactól távol töltött hosszabb időszakok, a nem fizetett gondozási feladatok és a bérdiszkrimináció együttes hatása miatt (8). A (gyermek)gondozás hiánya továbbra is kulcsfontosságú oka annak, hogy egyes nők nem vesznek részt a munkaerőpiacon. Minden harmadik inaktív nő (31,7 %) úgy nyilatkozott, hogy inaktivitása a gondozási feladatoknak tudható be, ami az inaktív férfiaknak csak a 4,6 %-ára volt igaz. A nemek közötti bérszakadék a pályafutás és az életkor előrehaladtával növekszik, így a nemek közötti nyugdíjkülönbség már 39 %-os, a nemek közötti szegénységi szakadék pedig a legidősebb korosztályban (65 év vagy idősebb) a legnagyobb (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A vagyoni egyenlőtlenség még nagyobb: a legvagyonosabb háztartások képviselte 10 % birtokolja az összvagyon 50 %-át, miközben a legkevésbé vagyonos 40 % mindössze az összvagyon 3 %-át alig meghaladó vagyonnal rendelkezik (10). A népesség alsó 40 %-ának jövedelemrészesedése az összes rendelkezésre álló ekvivalens jövedelem szempontjából alacsony szinten stabilizálódott, amely 2017-ben a 21,1 %-ot érte el (Eurostat, fenntartható fejlődési célok, 2019). A jövedelem eloszlása terén az EU-ban is jelentős egyenlőtlenségek mutatkoznak: 2016-ban a lakosság felső 20 %-a (a legmagasabb jövedelműek) 5,2-szer annyi jövedelemben részesült, mint az alsó 20 % (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A szegények szintén szegényebbé váltak: 2016-ban az EU egészében a szegénység mélysége vagy súlyossága (vagyis az, hogy a szegénység által veszélyeztetett emberek jövedelme mennyivel van a szegénységi kockázat küszöbe alatt) 25 % volt: ez azt jelenti, hogy a szegénységi küszöb alatt élők fele legalább 25 %-kal a vonatkozó szegénységikockázat-küszöb alatt volt (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A rendelkezésre álló (részleges) bizonyítékok szerint az alacsony jövedelmű háztartások általában kevésbé egészséges környezetben élnek, mint a magasabb jövedelműek, és többféle okból is veszélyeztetettek. A szegényebb háztartások nagyobb kihívásokkal szembesülnek az energiaellátás és a mobilitás megfizethetősége szempontjából is (13). Az európai polgárokat nem egyenlő mértékben éri szennyezés vagy más környezeti veszélyek (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Míg az uniós országok közötti gazdasági különbségek az idő múlásával csökkentek, a tagállamok között éles különbségek mutatkoznak (15), mivel a szegénység által veszélyeztetett népesség aránya 32,8 % (Bulgária) és 12,2 % (Cseh Köztársaság) között mozog (16). A háztartások rendelkezésre álló jövedelme 25,8 %-os mértékű eltérést mutat az EU-ban, magasabb az északi és a nyugati országokban, és alacsonyabb a keleti és a déli országokban. Jelentős különbségek vannak a tagállamok között a munkanélküliségi ráta és a súlyos anyagi nélkülözés elterjedtsége tekintetében is (17). Összességében az uniós munkanélküli népesség 64,9 %-a van veszélyben. Ez az adat Németországban 81,8 %, Lengyelországban pedig 51,5 % (18). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az egyenlőtlenségek jelenlegi gazdasági helyzetünk következményei. A növekedés leszivárgáselmélete, amely szerint minden hajó egyenlő mértékben emelkedik, nem tükrözi az európai valóságot: az európai növekedés valójában nem mindenki számára volt egyformán előnyös, mivel a magasabb jövedelmű háztartások sokkal jobban jártak, mint a népesség alsó 40 %-a. Sokan a túlélésért küzdenek, míg a népességnek egy nagyon apró hányada rendelkezik annak a vagyonnak a legnagyobb részével, amelynek megteremtéséhez mindannyian hozzájárulunk. |
| --- | --- |

3.7.

4.   A fenntarthatóságra való átállás megkülönböztető hatásai

| 4.1. | A fenntarthatóságra való áttérés nemcsak válasz arra, hogy a természeti erőforrásainkat nagyobb gondossággal és felelősségteljesebben kell kezelnünk, hanem egyre több bizonyíték van az ebből fakadó gazdasági potenciálra is. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású termékek és szolgáltatások globális piaca már gyorsan növekszik. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságban létrehozott munkahelyek egy része azokban a régiókban és ágazatokban működik, amelyekben évtizedek óta nem fektetnek be eleget. A nagyobb mértékben körforgásos gazdaság hozzájárul majd az erőforrás-hatékonysághoz, csökkenteni fogja a negatív környezeti hatásokat és növeli a foglalkoztatást, többek között a tevékenységek Európába történő visszahelyezésével és a tagállamokon belüli – többek között a hátrányos helyzetű területekre való – áthelyezésével. Egy nemrégiben készült tanulmány szerint a körforgásos gazdaságra vonatkozó politikák eredményeként a nettó foglalkoztatás 2030-ra körülbelül 650 000–700 000 munkahellyel növekszik majd (19). Gondoskodnunk kell arról, hogy e munkahelyekhez mindenki hozzáférhessen, és hogy ezek magas színvonalúak legyenek. 2030-ra a klímasemleges gazdaságra való áttérés az eleve várt 12 millión felül várhatóan további 1,2 millió munkahelyet teremt az EU-ban. Az átmenet enyhítheti az automatizálásból és a digitalizációból következő foglalkoztatási polarizációt azáltal, hogy a bér- és a készségeloszlási skála közepén is teremt munkahelyeket, különösen az építőiparban és a gyártásban (20). Az átmenet minden ágazatot érinteni fog, ám az autóiparban és a mezőgazdaságban jóval drámaibb változások várhatók. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ennek ellenére továbbra is hatalmas versenytorzulásokat tapasztalunk, mivel piacgazdaságunk jelenlegi kerete nem képes elkerülni a természeti erőforrások pazarlását, szennyezését vagy pusztítását. Ezek a torzulások nemcsak a környezetet károsítják, hanem az új és fenntartható gazdasági lehetőségek gyors terjedését is megakadályozzák. A torzulások Európán belül és nemzetközi szinten egyaránt fennállnak. Sem a belső piaci, sem a kereskedelempolitikában nem szabad olyan versenyelőnyt biztosítani, amely az emberek jóllétét érintő felelőtlen fellépésből vagy a természeti erőforrások kifosztásából fakad. Az EGSZB ezért üdvözli, hogy például az Európai Bizottság új elnöke szén-dioxid-vám bevezetésére szólított fel, azzal a kitétellel, hogy a rendszer célja a fenntarthatóság felé történő átmenet felgyorsítása és a nagyobb társadalmi igazságosság elérése legyen. Az EGSZB szilárd, hosszú távú megoldásként fontosnak tartja, hogy az EU a szén-dioxid-árazás világszintű bevezetésére törekedjen. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az uniós tagállamok adórendszereiben problémát jelent, hogy rendkívüli mértékben a munka megadóztatására támaszkodnak. A környezetvédelmi adók a valóságban a teljes adóbevételnek csupán 6,3 %-át képviselték 2016-ban, míg az összes adóbevétel 49,8 %-a a munka megadóztatásából származott. Az adóreform fenntartható fejlődési célokat figyelembe vevő, holisztikus megközelítése pedig eltolhatná a hangsúlyt a munka helyett a rendkívül jelentős vagyon, a fogyasztás, a szennyezés vagy a digitalizáció megadóztatására (21). Egy ilyen hangsúlyáthelyezés során figyelembe kell venni a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségeket Európában, csakúgy mint a jövedelemszintek és a szénlábnyom közötti összefüggést. A környezetvédelmi adókat tulajdonképpen úgy kell megtervezni, hogy biztosítsák a legnagyobb felhasználók magatartásának megváltozását, ugyanakkor minimalizálják a jövedelem és az eszközök egyenlőtlenségére gyakorolt negatív hatásokat. Például a fosszilis energiaforrások támogatásának megszüntetése, a CO2-árazás bevezetése, valamint a megfelelő bevételeknek a tömegközlekedés fejlesztésére való fordítása jótékony hatással lehet a jövedelmi egyenlőtlenségekre és a társadalmi eredményekre. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EU csak akkor tölthet be hiteles módon globális vezető szerepet a fenntarthatóság terén, ha Európa ezen a téren elvégzi a házi feladatát. Ez egyrészt a gyorsan növekvő jövőbeli piacok kiaknázásának előfeltétele is, pl. a körforgásos gazdaság, a zöld technológia, a biotechnológia és a fenntartható pénzügyek területén. Ugyanakkor a globális szintű fenntarthatóság iránti elkötelezettség más területeken (például a migráció okainak kezelése, a tisztességes globális kereskedelem és az olajban gazdag országoktól való külpolitikai függőség mérséklése) is elősegíti az EU politikai célkitűzéseinek elérését. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A fenntarthatóságra való áttérés azonban olyan óriási állami és magánberuházásokat, illetve a tartós fogyasztási cikkekre való nagy ráfordításokat igényel, amelyek hosszú távon kifizetődőek – háztartási, vállalati, valamint települési, regionális és országos szinten egyaránt. A társadalmi fenntarthatóság szempontjából az a döntő kérdés, hogy ki fektetheti be vagy ki költi el ezt a pénzt. Ez a kérdés határozza meg, hogy ki részesül a meghatározott gazdasági előnyökből, és ki nem. A társadalmi fenntarthatóság veszélyben van, ha:






  — | csak a nagyvállalatok képesek befektetni, a kkv-k pedig nem, |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

csak a nagyvállalatok képesek befektetni, a kkv-k pedig nem,

| — | az induló innovatív vállalkozások nem férnek hozzá a fenntartható gazdaság jövőbeli piacaihoz, |
| --- | --- |

—

az induló innovatív vállalkozások nem férnek hozzá a fenntartható gazdaság jövőbeli piacaihoz,

| — | csak a prosperáló régiókban működő állami szektornak van megfelelő költségvetése ahhoz, hogy az infrastruktúra fenntarthatóvá váljon, a strukturálisan gyenge régióknak nincs, |
| --- | --- |

—

csak a prosperáló régiókban működő állami szektornak van megfelelő költségvetése ahhoz, hogy az infrastruktúra fenntarthatóvá váljon, a strukturálisan gyenge régióknak nincs,

| — | de ami a legfontosabb: az alacsonyabb jövedelmű és kevés pénzügyi forrással rendelkező, alacsonyabb végzettségű és kevesebb ismerettel bíró, alacsonyabb bankképességű, alacsonyabb társadalmi tőkével rendelkező és kevésbé magabiztos embereknek nincsenek valós lehetőségeik a befektetésre vagy fogyasztási szokásaik fenntarthatóbbá tételére, vagy pedig úgy érzékelik, hogy nincsenek ilyen lehetőségeik. Egy ilyen forgatókönyv esetén a fenntarthatóság felé történő átmenet csak azok számára előnyös, akik már eleve jól boldogulnak. Ez esetben növekedni fognak a társadalmi egyenlőtlenségek és igazságtalanságok, valamint a regionális egyenlőtlenségek. |
| --- | --- |

—

de ami a legfontosabb: az alacsonyabb jövedelmű és kevés pénzügyi forrással rendelkező, alacsonyabb végzettségű és kevesebb ismerettel bíró, alacsonyabb bankképességű, alacsonyabb társadalmi tőkével rendelkező és kevésbé magabiztos embereknek nincsenek valós lehetőségeik a befektetésre vagy fogyasztási szokásaik fenntarthatóbbá tételére, vagy pedig úgy érzékelik, hogy nincsenek ilyen lehetőségeik. Egy ilyen forgatókönyv esetén a fenntarthatóság felé történő átmenet csak azok számára előnyös, akik már eleve jól boldogulnak. Ez esetben növekedni fognak a társadalmi egyenlőtlenségek és igazságtalanságok, valamint a regionális egyenlőtlenségek.

| 4.6. | A társadalmi fenntarthatóságot nem az határozza meg, hogy továbbfejleszti-e a hagyományos szociálpolitikákat (pl. növeli-e a jóléti célú kifizetéseket), hanem az is, hogy valóban egyenlő lehetőségeket biztosít-e a gazdaságban való részvételhez. Ennek érdekében a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások, a strukturálisan gyenge régiók állami szektora és mindenekelőtt a polgárok (különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetűek) számára lehetővé kell tenni, hogy aktívan részt vegyenek a fenntarthatóságra való áttérésben. Ebben az összefüggésben további tényezőket is figyelembe kell venni, például a nemet, az egyéni képességeket és az életkort, mivel ezek súlyosbíthatják az Európában fennálló egyenlőtlenségeket. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az átmenet területi hatását szintén figyelembe kell venni. Globális szinten 2050-re az emberek 67 %-a városokban él majd. Európában az urbanizáció aránya várhatóan eléri a 80 %-ot. Nem minden polgár terheli azonos módon a környezetet, és a szakpolitika kidolgozásának ezt megfelelő módon kell tükröznie. Például a Londonban élőktől származik az Egyesült Királyság átlagos kibocsátásának valamivel több mint a fele (22). Ugyanakkor a vidéki lakosság gyakran fontos szerepet játszik az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásában és fenntartásában. Ezért a vidéki régiókat és a kisebb városokat, valamint az EU legkülső régióit nem szabad elfelejteni, hanem be kell vonni az átmenetbe. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Stratégiai cselekvési területek – a megoldások felé

| 5.1. | A fenntartható fejlődési politika általános megközelítése gazdasági ösztönzőket alkalmaz a környezeti szempontból kívánatos magatartás ösztönzésére és/vagy a környezetkárosító viselkedés szankcionálására. Például a CO2-árazás azon a meggyőződésen alapul, hogy a piaci árnak tükröznie kell a CO2-kibocsátások költségét. Ez a megközelítés általánosan alkalmazható bármely a természeti környezetre gyakorolt külső hatás esetében, amelyet az árakba való beépítés során figyelembe kell venni. Az externáliák beépítését illető megközelítés azért népszerű, mert jelentős hatékonyságot és eredményességet ígér, és összeegyeztethető a piacgazdaság alapkoncepciójával. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Szerencsére az Európai Bizottság komolyabban kezdte venni az externáliák beépítését illető megközelítést, például azzal, hogy felismerte, hogy a megújuló energiaforrások mindaddig hátrányos helyzetben vannak, amíg a fosszilis erőforrások külső költségei nem tükröződnek teljes mértékben a piaci árban (23), vagy azzal, hogy igyekszik a „szennyező fizet” elvét (24) bevezetni a közlekedési szektorban. Ezek a megközelítések összeegyeztetik a fenntarthatóság ökológiai és gazdasági dimenzióját, de nem tartalmazzák a szociális dimenziót. Minden társadalmi csoport és érdekelt fél számára olyan keretrendszert kell biztosítani, amely tisztességes esélyt biztosít számukra a fenntartható termeléshez és fogyasztáshoz. Ellenkező esetben a kkv-k elveszítik versenyképességüket, a strukturálisan gyenge régiók még gyengébbé válnak, és a társadalmilag vagy egyénileg hátrányos helyzetű személyeknek még kevesebb esélye lesz a társadalmi jólétben való részvételre. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ezért egy olyan fenntarthatósági stratégia, amely kizárólag arra a piacra támaszkodik, ahol ideális esetben az összes externáliát beépítik, nem elegendő, mivel nem biztosít automatikusan fenntartható eredményeket a társadalom számára. A társadalmi fenntarthatóságot is elősegítő politikának a külső hatások internalizálása mellett tágabb megközelítést kell alkalmaznia. Meg kell szüntetni azokat a meglévő akadályokat, amelyek akadályozzák az egyes emberek, társadalmi csoportok, szövetkezetek, konkrét vállalatok vagy az állami szektor fenntartható fejlődésben való részvételét. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A fenntarthatóságra való áttérés különösen kritikus lesz bizonyos ágazatokban, például az élelmiszeripari, a közlekedési, a lakhatási és az energetikai szektorban. Ezt a kérdést konkrétan három, az energiaágazatból vett példával illusztráljuk:






  — | A magasabb CO2-ár megnöveli a villamos energia költségét, kivéve, ha azt 100 %-ban CO2-tól mentesen állították elő. Ez vonzóbbá teszi a megújuló energiaforrásokból – például a napenergiából (amely a jövőben az áramtárolásnak köszönhetően jobban elterjed majd) – származó villamos energiával történő önellátást. A termelő fogyasztás a környezeti és a gazdasági fenntarthatóság szempontjából is hasznos. Azonban azok, akik a saját otthonukban élnek vagy nagyobb vállalkozást működtetnek, és kellően nagy (tető)felületek birtokában vannak, sokkal nagyobb eséllyel profitálnak a termelő fogyasztásból. Bérlők vagy kisvállalkozások számára viszont a termelő-fogyasztóvá válás vagy nehezebb vagy pedig objektíve lehetetlen. Ezért számukra a villamos energia egyre drágább lesz, míg az önellátók pénzt takaríthatnak meg és kifizetődik számukra a beruházás, sőt, bizonyos körülmények között az adófizetők pénzéből is részesülnek. Ez fokozza majd a társadalmi egyenlőtlenségeket és a kisvállalkozások versenyhátrányait. Nagyon hasonló problémák vannak a fűtési ágazatban is. |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

A magasabb CO2-ár megnöveli a villamos energia költségét, kivéve, ha azt 100 %-ban CO2-tól mentesen állították elő. Ez vonzóbbá teszi a megújuló energiaforrásokból – például a napenergiából (amely a jövőben az áramtárolásnak köszönhetően jobban elterjed majd) – származó villamos energiával történő önellátást. A termelő fogyasztás a környezeti és a gazdasági fenntarthatóság szempontjából is hasznos. Azonban azok, akik a saját otthonukban élnek vagy nagyobb vállalkozást működtetnek, és kellően nagy (tető)felületek birtokában vannak, sokkal nagyobb eséllyel profitálnak a termelő fogyasztásból. Bérlők vagy kisvállalkozások számára viszont a termelő-fogyasztóvá válás vagy nehezebb vagy pedig objektíve lehetetlen. Ezért számukra a villamos energia egyre drágább lesz, míg az önellátók pénzt takaríthatnak meg és kifizetődik számukra a beruházás, sőt, bizonyos körülmények között az adófizetők pénzéből is részesülnek. Ez fokozza majd a társadalmi egyenlőtlenségeket és a kisvállalkozások versenyhátrányait. Nagyon hasonló problémák vannak a fűtési ágazatban is.

| — | A magasabb CO2-ár a fosszilis tüzelőanyagokat is megdrágítja. Az elektromos autó vásárlásának költségei tehát gyorsabban megtérülnek. Ehhez azonban pénzügyi likviditásra vagy legalább hitelképességre van szükség. Azok a magánszemélyek vagy akár kisvállalkozások, amelyek nem rendelkeznek ezzel, nincsenek olyan helyzetben, hogy elektromos autót vásároljanak, ezért a benzin magasabb árát kell kigazdálkodniuk. További lehetőség, legalábbis a nagyvárosokban, a tömegközlekedés vagy a kerékpározás. Ám sok vidéki térségben ez nem reális alternatíva. Így tehát nem csupán ugyanazokkal a problémákkal szembesülünk, mint a villamos energia vagy a fűtés esetében, hanem a regionális kohézió elérése is még nehezebbé válik. |
| --- | --- |

—

A magasabb CO2-ár a fosszilis tüzelőanyagokat is megdrágítja. Az elektromos autó vásárlásának költségei tehát gyorsabban megtérülnek. Ehhez azonban pénzügyi likviditásra vagy legalább hitelképességre van szükség. Azok a magánszemélyek vagy akár kisvállalkozások, amelyek nem rendelkeznek ezzel, nincsenek olyan helyzetben, hogy elektromos autót vásároljanak, ezért a benzin magasabb árát kell kigazdálkodniuk. További lehetőség, legalábbis a nagyvárosokban, a tömegközlekedés vagy a kerékpározás. Ám sok vidéki térségben ez nem reális alternatíva. Így tehát nem csupán ugyanazokkal a problémákkal szembesülünk, mint a villamos energia vagy a fűtés esetében, hanem a regionális kohézió elérése is még nehezebbé válik.

| — | Végül a körforgásos gazdaság fejlődése hatékony ösztönzésének legjobb módja valószínűleg a nyersanyagfogyasztás megdrágítása, amit pl. a héa útján lehet irányítani. Ugyanakkor ha az ipar vagy a kereskedelem el kívánja kerülni vagy újra feldolgozná a nyersanyagokat, gyakran előzetes beruházásokra van szükség a berendezések és a technológia területén, ami ismét a nagyvállalatok számára előnyös, a kkv-k számára viszont hátrányos. |
| --- | --- |

—

Végül a körforgásos gazdaság fejlődése hatékony ösztönzésének legjobb módja valószínűleg a nyersanyagfogyasztás megdrágítása, amit pl. a héa útján lehet irányítani. Ugyanakkor ha az ipar vagy a kereskedelem el kívánja kerülni vagy újra feldolgozná a nyersanyagokat, gyakran előzetes beruházásokra van szükség a berendezések és a technológia területén, ami ismét a nagyvállalatok számára előnyös, a kkv-k számára viszont hátrányos.

| 5.5. | Ezek a példák azt mutatják, hogy – bármennyire is indokolt a megújuló energiának, az elektromos mobilitásnak és a körforgásos gazdaságnak a kibocsátások vagy a nyersanyagok megdrágításával történő előmozdítása – a társadalmi fenntarthatóság megszenvedi azt, ha csak ezt az egyetlen megközelítést alkalmazzuk. Ezért olyan kezdeményezésekkel kell kísérni, amelyek kifejezetten a hátrányos helyzetű piaci szereplők helyzetére irányulnak, és legalább kompenzálják a hátrányaikat. A puszta kompenzáció azonban gyakran nem elegendő a társadalmi fenntarthatóság előmozdításához. Egyes helyeken a hátrányos helyzetűeknek valójában jobb esélyeket kell adni, mint másoknak. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ebben az összefüggésben például az energetikai átállásban való részvétel az oktatástól és a cselekvési lehetőségek ismeretétől is függ, ezért mindenképpen segíteni kell az embereket abban, hogy nagyobb bizalommal vegyenek részt olyan tevékenységekben, amelyek a fenntartható fejlődésben való fokozottabb részvételt eredményeznek. Enélkül a közigazgatási eljárások és a bürokrácia által teremtett akadályok még nagyobb terhet jelenthetnek. Az infrastruktúra megváltoztatására szintén oda kell figyelni. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Szintén stratégiai cselekvési terület a képesítés, az oktatás, az útmutatás és a segítségnyújtás. A klímasemleges gazdaságra való áttérés nagy hatással lesz a készségek iránti igényekre. Sürgősen be kell fektetni az emberi tőkébe (oktatás, képzés, egész életen át tartó tanulás) annak érdekében, hogy a jelenlegi és a jövőbeli generációk rendelkezzenek a környezetbarát és a digitális technológiákkal kapcsolatos szükséges készségekkel. Az iskoláknak és az egyetemeknek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos programokat kell beépíteniük a tantervbe, hogy előmozdítsák a munkaerőpiaci helyzetre reflektáló, munkaalapú tanulást is. Az európai népesség átképzésébe és kompetenciafejlesztésébe való beruházásra mindenképpen szükség van ahhoz, hogy senki ne maradjon le. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | A szociális transzferek (amelyeket például a „progresszív adózás” és az innovatív adózás, úgymint a pénzügyi tranzakciós adó finanszíroz) ugyanilyen fontosak. A munka technológiai változások miatt változó jellegéből adódóan a következő időszak kulcsfontosságú vitatémája – a szociális partnerek teljes bevonásával – az új jogosultságok, például a mindenki számára megfelelő jövedelem kérdése lesz. Mindenképpen biztosítani kell, hogy ezek kialakítása hozzájáruljon a fenntarthatósághoz, ne pedig akadályozza azt. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | A szociálpolitika elhanyagolta a környezeti kihívásokat. Például az Európai Szociális Alap nem foglalkozik az éghajlatváltozással, és a becslések szerint csupán 7 %-ot fordít az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdaságra az oktatási és képzési rendszerek reformja, a készségek és képesítések adaptálása, a munkaerő készségfejlesztése és új munkahelyek teremtése útján (25). Ezenkívül a szakpolitikai keretek közötti koherencia hiánya azt jelenti, hogy a kompromisszumok, a szinergiák és a kísérő intézkedések szükségessége vagy szóba sem kerül, vagy pedig nehéz megbecsülni az adaptált adatok, eszközök vagy folyamatok hiánya miatt. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Konkrétabban ahhoz, hogy megkönnyítsük azt a paradigmaváltást, mely szerint az utólagos kompenzáció és a hatásenyhítési erőfeszítések helyett lehetővé tesszük, hogy a strukturálisan hátrányos helyzetű régiókban élő, szociálisan hátrányos helyzetű emberek maguk dolgozzanak ki alulról építkező projekteket, és fokozatosan valóban fenntartható, részvételi és befogadó gazdasági modelleket hozzanak létre (26), a következő elemekre lesz szükség:






  — | garantált megfelelő jövedelem a rászorulók számára, |
| --- | --- | --- |

5.10.

—

garantált megfelelő jövedelem a rászorulók számára,

| — | garantált hozzáférés mikrofinanszírozási támogatáshoz vagy állami kölcsönökhöz a magánbankok szempontjából alacsony hitelképességű személyek számára, |
| --- | --- |

—

garantált hozzáférés mikrofinanszírozási támogatáshoz vagy állami kölcsönökhöz a magánbankok szempontjából alacsony hitelképességű személyek számára,

| — | az (elsősorban közösségi) önellátás támogatása, például az energia, a lakhatás és a mezőgazdaság területén, amelyek a szociális gazdaság különböző struktúráiban, különösen a szövetkezetekben testesülhetnek meg), |
| --- | --- |

—

az (elsősorban közösségi) önellátás támogatása, például az energia, a lakhatás és a mezőgazdaság területén, amelyek a szociális gazdaság különböző struktúráiban, különösen a szövetkezetekben testesülhetnek meg),

| — | az említett szereplők előtt álló közigazgatási akadályok csökkentése, |
| --- | --- |

—

az említett szereplők előtt álló közigazgatási akadályok csökkentése,

| — | elérhető jogi és műszaki tanácsadás; |
| --- | --- |

—

elérhető jogi és műszaki tanácsadás;

| — | az infrastruktúrába történő állami beruházások és a szociális beruházások megerősítése. |
| --- | --- |

—

az infrastruktúrába történő állami beruházások és a szociális beruházások megerősítése.

6.   A szociális jogok európai pillérének szerepe a fenntarthatóság összefüggésében

| 6.1. | Az EU által 2017 novemberében kihirdetett, szociális jogok európai pillére elnevezésű eszköz szolgál konkrétan az EU előtt álló társadalmi kihívások kezelésére, mivel alapvető elveket és jogokat fogalmaz meg a 21. századi Európa tisztességes és jól működő munkaerőpiacai és jóléti rendszerei számára húsz fő alapelv alapján, amelyek a következő három kategória köré szerveződnek: i. esélyegyenlőség és munkaerőpiaci hozzáférés, ii. tisztességes munkafeltételek, valamint iii. szociális védelem és integráció mindenki számára. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A szociális jogok európai pillérének megvalósításához szilárd költségvetési alapra és beruházásokra van szükség. Egyrészről a következő többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell a szükséges finanszírozást, másrészt a szociális beruházásokat a társadalmi és környezetvédelmi célú állami beruházásokra vonatkozó „aranyszabály”-ra történő utalással lehet megkönnyíteni (27). A tagállamok és az EU az adócsalással, az adókikerüléssel és az agresszív adótervezéssel szembeni hatékony intézkedéseket is tartalmazó megfelelő adópolitikával képesek további forrásokat előteremteni a szociális pillér (28) és a fenntartható fejlődési célok finanszírozásához. A magánszektorbeli beruházások bizonyos területeken szintén kiegészíthetik a közkiadásokat és az állami beruházásokat, de azokra konkrét és átlátható kritériumoknak kell vonatkozniuk, amelyek garantálják a közérdeket szolgáló kellő társadalmi megtérülést (29). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Noha a tizenhét fenntartható fejlődési cél és a szociális jogok európai pillérének húsz joga és alapelve jelentős mértékben közös alapokon nyugszik, eddig még nem született javaslat a kettő közötti hasznos szinergiák létrehozására. Ezt úgy lehetne megtenni, ha a szociális eredménytábla tizennégy mutatóját olyan irányba kezdik el fejleszteni, hogy azok jobban megfeleljenek a szociális jogok európai pillérében szereplő húsz jognak és elvnek, valamint a fenntartható fejlődési céloknak. Az így kibővített és konkrétabb közös mutatók alapján az Európai Bizottságnak stratégiát is létre kell hoznia a társadalmi-környezeti fejlődés e két alapvető eszközének jobb összekapcsolása érdekében, elkerülve ugyanakkor a zavaró átfedéseket. Awww.inequalityin.eu (30) weboldal jó példa a jövedelmet és a környezeti paramétereket a tagállamok életminőségének mutatóiként mérő eszközre. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Vita folyik arról, hogy az „igazságos átmenet” hogyan valósítható meg Európában. Az aktív munkaerőpiaci politikáknak elő kell segíteniük a különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású munkahelyekre való áttérést (például képzés és álláskeresési támogatás), és fokozniuk kell a munkavállalók részvételét, emellett a környezetvédelmi szolgáltatásokért járó kifizetésekkel támogatni kell a hátrányos helyzetű csoportokat az átmenet során (31). |
| --- | --- |

6.4.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 31-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  EGSZB-vélemény: „Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre” (HL C 81., 2018.3.2., 44. o.).

1

(2)  A Brundtland-jelentés „Közös jövőnk”.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  Lásd ugyanott.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_en.

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Eurostat.

9

(10)  OECD: Understanding The Socio-Economic Divide in Europe, háttérjelentés, 2017.

10

(11)  Jövedelmi egyenlőtlenségek az EU-ban, Eurostat, 2016.

11

(12)  „*”, EAPN 2016.

12

*

(13)  30x30 Actions for a Sustainable Europe, #Think2030 Action Plan, IEEP.

13

(14)  EEA (2018).

14

(15)  Eurostat 2019.

15

(16)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

16

(17)  ESPAS 2019; Eurostat 2019.

17

(18)  Eurostat 2018.

18

(19)  „Impacts of circular economy policies on the labour market”, A Cambridge Econometrics, a Trinomics és az ICF jelentése az Európai Bizottság számára, 2018. május.

19

(20)  ESDE 2019.

20

(21)  EGSZB-vélemény: Fenntartható társadalombiztosítási és szociális védelmi rendszerek a digitális korban (HL C 129., 2018.4.11., 7. o.).

21

Fenntartható társadalombiztosítási és szociális védelmi rendszerek a digitális korban

(22)  IIED.

22

(23)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (HL C 200., 2014.6.28., 1. o.).

23

(24)  Fehér könyv – Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé (COM(2011) 144 final).

24

(25)  Baldock, David és Charveriat, Céline. 2018. A jelentés szerint az adatok forrása: „saját számítás a következő alapján: Ricardo (2017), Climate mainstreaming in the EU Budget: preparing for the next MFF”.

25

(26)  EGSZB-vélemény: Új fenntartható gazdasági modellek (HL C 81., 2018.3.2., 57. o.).

26

Új fenntartható gazdasági modellek

(27)  HL C 227., 2018.6.28., 1. o., 1.6. pont, HL C 197., 2018.6.8., 33. o., 1.8. és 3.6. pont; HL C 327., 2013.11.12., 11. o.; HL C 227., 2018.6.28., 95. o., 1.4. pont; HL C 226., 2014.7.16., 21. o.; HL C 262., 2018.7.25., 1. o., 3.14. pont és HL C 190., 2019.6.5., 24. o., 1.8. pont, ECO/498 (lásd a Hivatalos Lap 113. oldalát).

27

(28)  HL C 262., 2018.7.25., 1. o., 1.6. pont.

28

(29)  HL C 262., 2018.7.25., 1. o., 1.4. pont.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu.

30

(31)  ITUC, amely megemlíti az igazságos átmenetre vonatkozó ILO-iránymutatásokat.

31

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/38

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az uniós kereskedelmi és beruházási politikák szerepe az EU gazdasági teljesítményének ösztönzésében

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 47/06)

Előadó: Jonathan PEEL

Előadó: Tanja BUZEK

| A Közgyűlés határozata: | 2019.1.24. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése
  saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | REX |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 155/4/5 |

A Közgyűlés határozata:

2019.1.24.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

REX

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

155/4/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A kereskedelem és a beruházások alapvető fontosságúak az EU számára, nem utolsósorban saját belső, „otthoni” gazdasági teljesítményét is fokozni tudják. Az Unióban a munkahelyek egyhetede függ az exporttól, és mivel a következő 10–15 év globális gazdasági növekedésének mintegy 90 %-a várhatóan Európán kívül valósul meg, az EU-nak biztosítania kell az ezen új piacokon való optimális részvételét, és ügyelnie kell arra, hogy ne szenvedjen feleslegesen hátrányt a harmadik országokból származó versenytársaival szemben. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Az EU kereskedelem- és beruházáspolitikáját soha nem látott politikai felülvizsgálatnak és értékelésnek vetik alá. A főbb politikai fejlemények, például a populizmus növekedése, a brexit kereskedelmi vonatkozásai, valamint az USA jelenlegi kormánya által bevezetett ipari kereskedelmi intézkedések aggodalmakat vetettek fel a tisztességtelen kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban, és további politikai bizonytalanságot generáltak. Ennek a véleménynek az a célja, hogy megvizsgálja, mit kell tennie az EU-nak „otthon” annak érdekében, hogy a tisztességes kereskedelem előmozdítsa az előnyök méltányos elosztását. Az EU-nak kielégítő belső konszenzusra kell jutnia annak érdekében, hogy képes legyen folytatni a világszerte előnyös és dinamikus kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat. Ennek érdekében olyan progresszív kereskedelmi menetrendre kell törekednie, amely az alapvető környezetvédelmi, társadalmi és fogyasztóvédelmi normák és jogok védelmére épül. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) emlékezteti a hivatalba lépő Európai Bizottságot és Európai Parlamentet több nemrégiben elfogadott, az uniós kereskedelem- és beruházási politikákról szóló fontos véleményében megfogalmazott ajánlásaira (1). Szorgalmazzuk, hogy ezeket építsék be az új kereskedelmi stratégiába. Ennek a véleménynek az a célja, hogy megvizsgálja, milyen lépéseket kell tenni az EU-n belül amellett, hogy megoldjuk a jelenlegi kereskedelmi vitákat és biztosítjuk a szükséges garanciákat. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Először is az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az EU biztosítsa a belső piac és az euróövezet zökkenőmentes és megfelelő működését. Az EU-ban az összes exporthoz kötődő munkahely egyötöde (2) az exportáló országtól eltérő tagállamban található, nem utolsósorban az ellátási láncok növekedése miatt, az úgynevezett „továbbgyűrűző hatásoknak” köszönhetően. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Ennek a célnak a különféle szakpolitikák nagyon széles skálájára kell kiterjednie, a közlekedéstől és az energiától kezdve a szolgáltatási piac jobb integrációjáig, valamint jogilag szilárd és társadalmi szempontból védett keretet kell kínálnia a digitalizáció és a mesterséges intelligencia fejlődéséhez. Olyan kiegyensúlyozott uniós szabályozást és politikákat kell tartalmaznia, amelyek előmozdítják azokat a feltételeket, amelyek segítenek a vállalkozásokat vezető szerepet vállalni a versenyképesség fenntartását szolgáló új technológiák kifejlesztésében és alkalmazásában, miközben a tisztességes átmenet részeként biztosítják a növekedést és a tisztességes foglalkoztatást. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | A kutatás és az innováció sikere kulcsfontosságú az EU világban elfoglalt helyének megerősítése szempontjából. Az EGSZB ezért arra kéri a hivatalba lévő Európai Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy az Európai horizont a Horizont 2020 hatékony, rugalmas és erőteljes utódjává váljon. Emellett jelentős erőfeszítésekre lesz szükség, különösen a tagállamok részéről és a szociális partnerek teljeskörű bevonása mellett, a magas színvonalú oktatás, valamint a szakképzéshez és a szélesebb körű képzéshez való hozzáférés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Alapvető fontosságú emellett a humán készségek ösztönzése és fejlesztése. Az EGSZB megítélése szerint hangsúlyt kell fektetni arra, hogy az egyének készségeit az egész életen át tartó tanulás, a többnyelvűségnek tulajdonított fokozott jelentőség és a könnyen kiigazítható képzési programok révén segítsük a gyors adaptálódásban, ahelyett, hogy eredménytelenül próbáljuk az embereket jobb számítógépekké alakítani. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | A kkv-k igényeit és a bennük rejlő lehetőségeket valamennyi szakpolitikai területbe be kell építeni, hogy biztosítsuk hozzáférésüket a finanszírozáshoz és az egyéb erőforrásokhoz, valamint lehetőséget teremtsünk számukra a fejlődéshez. Ahogyan az Európai Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című, 2015-ös közleményében (3) hangsúlyozta, a több mint 600 000 kkv, mely több mint 6 millió embert foglalkoztat, az EU exportjának közvetlenül egyharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A kereskedelem tényleges működése kapcsán az EGSZB megismétli azon felhívását, hogy az EU a WTO támogatása mellett vállaljon globális vezető szerepet a progresszív, tisztességes és fenntartható kereskedelempolitika megvalósítását célzó szabályok előmozdításában. Továbbra is szorosan együtt kell működnie más felekkel a WTO megreformálása érdekében, nem utolsósorban olyan szabályok megállapítására vonatkozóan, amelyek biztosítják, hogy az országok tiszteletben tartsák és végrehajtsák a fenntartható fejlődési célokat. E célból az EU-nak és tagállamainak fel kellene használniuk befolyásukat és érdekérvényesítési képességüket a WTO különböző bizottsági struktúráiban, különös tekintettel az olyan új területekre, mint a kereskedelem és a tisztességes munka. Egy szigorú környezetvédelmi, biztonsági és munkaügyi normákat garantáló, nyitott, szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelmi rendszer alapvető feltétele az üzleti lehetőségek javításának és annak, hogy az uniós vállalatoknak a versenytársakkal szemben tisztességes feltételeket biztosítsunk. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja, hogy az uniós kereskedelmi és beruházási politika a piacnyitás összes fontos következményével foglalkozzon, és a negatív hatásokat a lehető legnagyobb mértékben korlátozza, a társadalmi és átállási költségeket illetően is. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak bármely többéves pénzügyi keretben elegendő finanszírozást kell biztosítania a kereskedelem kedvezőtlen hatásainak fedezésére, az alkalmazására vonatkozó korlátozó feltételeket és kritériumokat pedig újra meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Az átfogóbb kereskedelmi tárgyalások ugyanakkor nagyobb eséllyel okozhatnak konfliktust az érzékeny területeken. Minden ilyen vitás ponttal ténylegesen foglalkozni kell. Ezek közé tartozhatnak a szigorú előírásokkal kapcsolatos kihívások, különösen az élelmiszer-biztonság, a fogyasztóvédelem, a tisztességes munkakörülmények terén, a közszolgáltatások védelmében vagy a fenntartható kereskedelemhez fűződő jogok érvényre juttatásával kapcsolatban, amint azzal több korábbi vélemény is részletesen foglalkozott. Az EGSZB ismételten kiemeli, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak nem szabad olyan elemeket tartalmazniuk, amelyek korlátozzák a kormányok arra vonatkozó mozgásterét, hogy a közpolitikákat saját belátásuk szerint szabályozzák. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Ezen túlmenően az EGSZB arra kéri az új Európai Bizottságot, hogy ismételten erősítse meg a határokon átnyúló adatáramlásokra és a személyes adatok védelmére vonatkozó horizontális rendelkezéseit az uniós kereskedelmi és beruházási megállapodásokban. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Az EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy vezető szerepet vállaljon a kellő gondosság terén; az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság tegyen javaslatot európai szabályozási aktusra ebben a témában. Megismétli továbbá abbéli meggyőződését, hogy a felelős üzleti magatartás kereskedelempolitika révén történő érvényesítése fontos szerepet játszik az EU globális kereskedelmi helyzetének javítása és a fenntarthatóság támogatása szempontjából, nem utolsósorban a vállalatok abbéli ösztönzése révén, hogy felelősséget vállaljanak a társadalomra gyakorolt hatásukért. Ennek megfelelően az EGSZB kéri, hogy a kereskedelmi megállapodások az országos szintű kormányzatokat és a helyi önkormányzatokat is kötelezzék ebbéli szerepük maradéktalan betöltésére. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Az EGSZB meggyőződése, hogy alapvető politikai vitára van szükség a kereskedelem és a beruházások szerepéről annak mozgatórugói, valamint gazdasági hatásainak jobb megértése érdekében. Az EU értékelési politikájának inkább a kereskedelmi megállapodások minőségi elemeinek értékelésére kell összpontosítania, és teljes mértékben be kell vonnia a civil társadalmat és az EGSZB-t. A mutatók szélesebb körének alkalmazására van szükség – az alternatív modellek iránti nyitottsággal –, a hatásvizsgálatokat pedig a tárgyalások megkezdése előtt be kell fejezni. Továbbá megfelelő időközönként egy holisztikusabb szemléletű tanulmányt kell készíteni a kereskedelem globális hatásairól. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | Az EGSZB ismételten nyomatékosan kéri, hogy az EKSZ tudatosabban foglalkozzon a kereskedelemmel. A kereskedelem egyre fontosabb szerepet tölt be mind geopolitikai szinten, mind pedig a gazdasági diplomácia részeként, a kereskedelmi kérdések mégsem szerepeltek például az Európa és Ázsia közötti összeköttetésekről szóló, közelmúltban elfogadott közös közleményben (4). Az EGSZB megismétli továbbá a Kereskedelmi Főigazgatóság és más főigazgatóságok, mindenekelőtt a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DEVCO) és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága (EMPL) közötti szorosabb, koherensebb és átláthatóbb együttműködést szorgalmazó felhívását. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | Az EGSZB szeretné, ha a civil társadalommal a kereskedelem- és beruházáspolitikáról folytatott párbeszéd a tárgyalások során és azokon túlmenően sokkal intenzívebb lenne, nyomonkövetési szerepe pedig megerősítést nyerne. Ezt a párbeszédet a további átláthatóság és a folyamatos fejlesztések alapján kell megszervezni, mivel a tárgyalások és a megállapodások egyre összetettebbé válnak, nem utolsósorban a fenntartható fejlődési célok, a Párizsi Megállapodás és a körforgásos gazdaság felé irányuló kezdeményezések miatt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB emellett megismétli korábbi ajánlását, miszerint nemcsak a mezőgazdaság többoldalú megközelítését kell újragondolni és feléleszteni, hanem hogy az EU jó helyzetben van ahhoz, hogy kiemelkedő és proaktív szerepet töltsön be ebben, miközben a fenntartható fejlődési célokkal összhangban előmozdítja környezetvédelmi, szociális és a szélesebb körű fenntartható fejlődés ösztönzését célzó szabványait is. Az EU-nak emellett azt is el kell kerülnie, hogy olyan jelentős engedményeket tegyen a mezőgazdaság terén, mely aláásná a hazai termelést. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB a kezdetektől üdvözölte a fenntartható fejlődés fontosságát „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közleményben, különös tekintettel az emberi és szociális jogokra és a környezetvédelemre, és támogatta a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetek beillesztését valamennyi új generációs kereskedelmi megállapodásba. Ezeknek az uniós kereskedelem- és beruházáspolitika előmozdításának központi elemévé kell válniuk. E törekvések megvalósításának kulcsa most a hatékony végrehajtás, nem utolsósorban annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítsunk az EU külföldi vállalkozásai számára. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság hivatalba lépő elnökének közelmúltban tett bejelentését, amely szerint javasolja egy a kereskedelempolitikáért felelős biztosnak beszámolási kötelezettséggel tartozó kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselő kinevezését „kereskedelmi megállapodásaink tiszteletben tartásának és érvényesítésének javítása érdekében” (5). Szorgalmazzuk, hogy ez az újonnan kinevezendő tisztségviselő kiterjedt hatáskörökkel rendelkezzen, hogy azonos súllyal és azonos eredményességgel járhasson el minden, a szabadkereskedelmi megállapodásokban jóváhagyott vállalás kapcsán, különös tekintettel azokra, amelyek a fenntartható fejlődéssel kapcsolatosak. Ehhez időben és hatékony módon kezdeményezett vizsgálatokon alapuló objektív döntéshozatali folyamatra van szükség, amelyet megfelelő erőforrások is támogatnak, illetve egyértelmű szerepet kell biztosítani az elismert érdekcsoportoknak mind a panaszok benyújtása, mind pedig az azok nyomán szervezendő nyilvános meghallgatásokon történő részvétel terén. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő részletes jelentéstétel mellett eközben meghatározó szerepet kell biztosítani az EGSZB és az érintett belső tanácsadó csoportok számára, illetve folyamatosan be kell vonni a civil társadalmat. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | Az EGSZB korábban javasolta, hogy a jövőben a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekre vonatkozó tárgyalási megbízatásban szerepeljen egy a fenntartható fejlődési célok előmozdításáról szóló külön záradék, valamint hogy – a Párizsi Megállapodást követően – a globális felmelegedés elleni küzdelmet is az EU értékrendjének szerves részeként illesszék a megbízatásba. A karbonszegény és körforgásos gazdaságra való átállásnak viszont újabb kulcsfontosságú tényezőnek kell lennie bármely uniós tárgyalási megbízatásban. |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Az uniós gazdaság 2050-ig történő karbonsemlegessé tétele jelentős kihívás lesz. Komoly hatással lesz a kereskedelempolitika fejlődésére, miközben a kereskedelemmel kapcsolatos döntések szorosan érintik majd az átmenet megvalósításának részleteit mind az EU-ban, mind pedig globális szinten. Az igazságos átmenet biztosításának a jövőben az összes kereskedelmi politikában, gyakorlatban és tárgyalás során központi szerepet kell kapnia. |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | A megnövekedett kereskedelmi forgalom a közlekedés további növekedéséhez vezet, ahol már most is nagyon magas az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG). Az EGSZB ezért azt kéri, hogy az összes közlekedési módot építsék be egy megerősített fenntartható és méltányos közlekedéspolitikába, és hogy egyértelmű szakpolitikai kapcsolat jöjjön létre a kereskedelem és a közlekedés között, különös tekintettel a vonatkozó fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésére. |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | Végezetül az EGSZB sürgeti, hogy a körforgásos gazdaság felé vezető lépéseiben az EU kellően vegye figyelembe a fontosabb uniós erőforrás- és energiaintenzív iparágakat érintő problémákat, törekedjen a kibocsátásáthelyezés és a beruházásáthelyezés megelőzésére, és alaposan vizsgálja meg a WTO-kompatibilis határ menti kiigazításra irányuló intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.8.5.

2.   A vélemény háttere

| 2.1. | A kereskedelem és a beruházások alapvető fontosságúak az EU számára, és a saját, „otthoni” gazdasági teljesítményét is fokozni tudják. „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című közlemény (6) hangsúlyozta, hogy az Unióban több mint 30 millió munkahely, azaz a munkahelyek egyhetede függ az EU-n kívüli exporttól, és a következő 15 év globális gazdasági növekedésének mintegy 90 %-a várhatóan Európán kívül valósul meg. Bár kétségkívül fontos, hogy az EU a kereskedelem révén növelje a saját gazdasági teljesítményét, nem kockáztathatja meg, hogy kizárólag egy exportvezérelt modellre támaszkodjon. Ugyanilyen fontos a belső kereslet növelése is a köz- és magánberuházások, valamint a fogyasztás révén. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Az EU, amely a világ importjának és exportjának egyhatodában játszik szerepet, a feldolgozóipari termékek és a szolgáltatások legnagyobb exportőre a világon, és egyúttal mintegy 80 ország legnagyobb exportpiaca. Az európai gazdaság gerincét képező ipar az uniós export 80 %-át teszi ki, jelentős mennyiségű magán innovációval és magas képzettséget igénylő munkahellyel rendelkezik. Ahogyan arra „A mindenki számára előnyös kereskedelem” rámutatott, „az importnak az uniós exporthoz viszonyított részaránya több mint felével nőtt 1995 óta”, ami még inkább kiemeli a vállalkozások és az ipar kulcsfontosságú szerepét, valamint a dinamikus és proaktív kereskedelempolitikát. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az exporttól függő uniós munkahelyek száma jelenleg 36 millió (7), amely kétharmados növekedést jelent, az uniós áruexport pedig mintegy 1,5 billió EUR-val nőtt 2000 óta, miközben az EU fenntartotta (15 %-os) „részesedését a világ áruexportjából”, míg Kína előretört, mind az USA, mind pedig Japán globális részesedése pedig ennek megfelelően visszaesett. Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az export által fenntartott munkahelyek „az átlagnál jobban fizetettek”, és mindegyik tagállamban a munkahelyek jelentős hányadát teszik ki. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Az árukereskedelemmel ellentétben a szolgáltatások kereskedelme esetében nagyobb az esély a bérek csökkenésére. Egy közelmúltban kiadott OECD-jelentés (8) rámutat arra, hogy a feldolgozóipar jelentős részét a szolgáltatási funkciók teszik ki, és e szolgáltatásokban növekszik a külföldi részesedés. A vállalatok egyre gyakrabban mérlegelik, hogy saját maguk nyújtsanak-e szolgáltatásokat, vagy külső beszállítót vegyenek igénybe. Az olcsóbb munkaerőt biztosító országokba történő kiszervezés esetén különösen élesen merül fel a munkahelyek áthelyeződésének kérdése. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | A brexit meghatározó tényezővé válhat az EU kereskedelmi kapcsolatainak jövője, valamint további vámmentes és akadálymentes kereskedelmi forgalma szempontjából. Egy nagyobb kereskedelmi ország kilépése az egységes piacból befolyásolhatja az EU kereskedelempolitikájában megtalált egyensúlyt, valamint jelentős kihívást jelenthet, ha azt az Egyesült Királyság szigorú deregularizációs lépései követik, többek között a normák szintjének csökkentése és a jogok gyengítése terén. Elengedhetetlen, hogy az EU minden tőle telhetőt megtegyen az Egyesült Királyság bármely lépésének ellensúlyozására, mely a tisztességtelen feltételek melletti verseny előmozdítását célozná. Alapvető fontosságú egy, az EU és az Egyesült Királyság közötti megállapodás, amely fenntartja a magas szintű normákat és jogokat. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Számos olyan tényező áll fenn, melyek együttes hatása az árukereskedelem – és különösen a szolgáltatások – iránti globális igény exponenciális növekedését okozza. A világ népessége az előrejelzések szerint az évszázad közepére eléri a 9-10 milliárdot. A gyors iparosodásnak és urbanizációnak köszönhetően a világ népességének több mint fele ma már – a történelemben először – városokban él, ahol az emberek jobban függenek egymástól, mint a vidéki, önellátóbb társadalmakban. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Becslések szerint 2030-ra akár 2 milliárddal is növekedhet a közepes jövedelműek száma – különösen az olyan országokban, mint Kína, India, Kenya, Chile vagy Indonézia –, akik már sokkal szélesebb választékot igényelnek élelmiszerekből, ruházati cikkekből, gépjárművekből és az egyéb fogyasztási cikkekből, és (sokan életükben először) képesek is megfizetni ezeket. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | A piacok növekedése azonban nem az egyetlen oka a kereskedelmi forgalom növekedésének. Napjainkban a multinacionális vállalatok egyre inkább a globális értékláncok mentén szervezik meg tevékenységeiket. E stratégiák elemzésekor az OECD bemutatta (9), hogy az adózási stratégiák, a méretgazdaságosság (a vállalati koncentráció egyre növekszik), a technológiai szakértelem és a tevékenységek diverzifikációja a globális kereskedelem fő mozgatórugói. A gazdaság digitalizációja is elősegíti, hogy a hagyományos határok veszítenek jelentőségükből. Továbbá a multinacionális vállalatcsoportok egyre gyakrabban támaszkodnak tőke-összefonódással nem járó kapcsolatokra (stratégiai partnerség, kiszervezés). A vállalatcsoporti struktúrák tehát bonyolultabbak, mint korábban, és az üzleti gyakorlatok változóban vannak. Lehetséges, hogy ehhez a kereskedelmi és a beruházási politikáknak is alkalmazkodniuk kell. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Az uniós exportőrök számára remek lehetőségeket kínálnak az EU erősségei, különös tekintettel az értéknövelt vagy felsőkategóriás áruk és szolgáltatások előállítására. Ezen túlmenően már mintegy 70 uniós preferenciális kereskedelmi megállapodás van érvényben, melyek öt kontinenst lefednek, míg más jelentős tárgyalások folyamatban vannak. Ha az uniós exportőrök nem ragadják meg ezeket a lehetőségeket, akkor a riválisok – a fejlett országok, de még inkább a gyorsan felemelkedő gazdaságok exportőrei – fogják kiaknázni azokat. Gondoljunk csak a közelmúltban felülvizsgált Csendes-óceáni Partnerségre (TPP) vagy az ázsiai és a csendes-óceáni térségben folyamatban lévő fontos kereskedelmi tárgyalásokra. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Az uniós kereskedelem által biztosított jólét előmozdításának legfontosabb elemei

| 3.1. | Az egységes piacnak az EU kereskedelmében játszott szerepe fontosságát jól mutatja az úgynevezett továbbgyűrűző hatása, melynek köszönhetően az exporttól függő munkahelyek egyötöde az exportőr országától eltérő tagállamban van. A német export például amellett, hogy 6,8 millió munkahelyet biztosít Németországon belül, további 1,6 millió munkahelyet biztosít más tagállamokban. Ez elsősorban a hosszú ellátási láncok – nemcsak Európára, de a világ többi részére is jellemző – növekedésének tudható be, melyekben a félkész termékek számos alkalommal lépik át a határokat, különösen a gépjárműiparban. Erre a tényezőre a brexit is rávilágított: az Egyesült Királyságban 650 000 olyan munkahely van, amely az EU-n kívülre irányuló, más tagállamokból származó exporthoz kapcsolódik. Az Európai Bizottság adatai (10) szerint a továbbgyűrűző hatás fő haszonélvezői a Cseh Köztársaság, Szlovákia és Lengyelország. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Az egységes piac és az eurózóna zökkenőmentes és tisztességes működése tehát jelentősen hozzájárul az exporttól függő munkahelyek fenntartásához és számuk növeléséhez. Továbbra is elsődleges fontosságú az egységes piac és az euróövezet folyamatos integrációja – beleértve az energiapiacot és egy zökkenőmentesen működő közlekedési rendszert is –, többek között a tisztességes munkavállalói mobilitás elősegítése révén. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Nagyon fontos továbbá a szolgáltatások és az adatforgalom szorosabb integrációja; ez utóbbi esetében teljes mértékben tiszteletben kell tartani az uniós adatvédelmi előírásokat, nem utolsósorban az egységes piac fokozódó digitalizációja miatt. Egy egészséges digitális ökoszisztémának is olyan szakpolitikákra van szüksége, amelyekben az adatok a közjót szolgálják és amelyek biztosítják a lehetőséget a közérdeket szolgáló digitális szolgáltatások kifejlesztésére. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A WTO reformjáról szóló véleményében az EGSZB szorgalmazta, hogy „a jövőben az adatáramlással kapcsolatos minden multilaterális kezdeményezés teljes mértékben feleljen meg az EU kereskedelmi és beruházási megállapodásaiban szereplő, a határokon átnyúló adatáramlásra és adatvédelemre vonatkozó horizontális uniós rendelkezéseknek” (11), és arra kérte az új Európai Bizottságot, hogy ismételten erősítse meg ezt az alapvető kötelezettségvállalását, amely nem képezheti alku tárgyát. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | A digitalizáció és a mesterséges intelligencia gyors fejlődése a demográfiai változásokkal és a karbonszegény, körforgásos gazdaságra történő átállással együtt gyökeresen át fogja alakítani a társadalmat. A vállalkozások vezető szerepet játszanak az innováció és az új technológiák biztosításában, míg a kormányzat feladata az igazságos átmenet jogi kereteinek és a mesterséges intelligencia etikus használatára vonatkozó kötelező erejű előírások alapelveinek a kidolgozása. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Az ipar által vezetett, illetve magas színvonalú oktatás és magas szintű vállalkozói készségek által is támogatott kutatás és innováció alapfeltétele annak, hogy az EU a fejlődés élvonalában maradjon. A hivatalba lépő Európai Bizottságnak mindenekelőtt arról kell gondoskodnia, hogy az Európai horizont a Horizont 2020 hatékony és erőteljes nyomon követése legyen. Az EU-nak további fontos feladata, hogy segítse a vállalkozásokat belső és nemzetközi szintű versenyképességük fokozásában, valamint az új technológiák kifejlesztésében és alkalmazásában. Az innovációt előmozdítják a kísérleti projektek, továbbá a köz- és a magánszféra, valamint a tudományos világ közötti együttműködés is. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A technológiai változás és fejlődés a készségek terén gyors váltásokat követel meg azokban az esetekben, ahol a hiányosságok gyorsan és váratlanul jelentkeznek, de leggyakrabban a műszaki területeken, különösen a természettudományok, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika terén. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | A humán készségek és a szélesebb körű többnyelvűség ösztönzése és fejlesztése ugyanolyan fontos, mint a szakképzéshez való hozzáférés, az átképzés és az egész életen át tartó tanulás fokozott hangsúlyozása. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | A szakemberhiány enyhítése érdekében a képzési rendszereknek kellően rugalmasnak kell lenniük és gyorsan kell tudniuk reagálni az újonnan felmerülő igényekre. Ez jelentős erőfeszítést igényel a tagállamoktól, és a szociális partnerekre is kulcsfontosságú szerep hárul. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Az új, alternatív munkavégzési formák megjelenésével kritikus fontosságúvá vált az oktatásból a munkába történő, valamint a munkahelyek és feladatkörök közötti átmenet zökkenőmentesebbé tétele, valamint az önfoglalkoztatást és a vállalkozói készséget ösztönző feltételek biztosítása. A munka világában jelentkező változásokat szociális védelmet biztosító, rugalmas és jól működő munkaerőpiacokkal és eredményorientált társadalmi párbeszéddel kell támogatni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az üzleti fejlődés egyik legfőbb hajtóereje a verseny. Az uniós kereskedelmi politikáknak és előírásoknak a saját kereteiken belül kedvező feltételeket kell teremteniük a vállalkozások számára ahhoz, hogy miközben az EU-n kívüli országokkal versengenek, szigorú munkaügyi előírásoknak megfelelő, tisztességes munkahelyeket tudjanak biztosítani a munkavállalóiknak. Az ilyen szabályozásnak meg kell felelnie a célnak, és ösztönöznie kell egy olyan pozitív vállalkozói szellem és kultúra létrejöttét, amely a fiatalok és különösen a nők számára is vonzó. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Az EGSZB tudomásul veszi az OECD és az IMF jelentéseit (12), melyekben rámutattak az ipar megnövekedett koncentrációjára a feldolgozóiparban és a nem pénzügyi szolgáltatásokban is. E piaci koncentráció okainak feltárásához további kutatásra van szükség, és lehetséges, hogy új szempontokból kell vizsgálni a versenypolitikát és a nemzetközi kereskedelmi politikát. Ennek kapcsán le kell szögezni, hogy a kereskedelmi menetrend nem állhat az arra irányuló szakpolitikai – többek között nagyívű európai iparpolitikai – törekvések útjába, hogy a kkv-k nagyobb eséllyel tudjanak piacra lépni, különösen a digitális ágazatban. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Az EU-nak olyan környezetet kell biztosítania, amely kedvező a köz- és a magánberuházások számára. Ehhez stabilitásra és kiszámíthatóságra, stabil makrogazdasági környezetre, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megbízható védelmére és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra van szükség. Az adórendszernek pedig – amellett, hogy tisztességesnek kell lennie – ösztönöznie kell az innovációt, a vállalkozást, a növekedést és a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ugyanakkor az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak fel kell lépniük a csalásból vagy adókikerülésből eredő beruházásokkal szemben. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | A közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek (FDI) fontos szerepe van, mivel a vállalatok egyre inkább arra törekszenek, hogy a termelést a végső piacokhoz közel végezzék, ami többek között a versenyképességük fenntartásához is hozzájárul. Az EGSZB üdvözölte továbbá (13) a közelmúltban elfogadott, az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések nyomon követéséről szóló uniós piacvédelmi rendeletet. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Mindazonáltal az FDI-statisztikákról szóló 2018-as éves OECD-jelentés szerint az egyesült államokbeli adóreformot követően az FDI szintje világszinten 27 %-kal csökkent. Egyes uniós országok (Luxemburg, Hollandia) esetében látványos volt a csökkenés. Különösen fontos ezért, hogy megkülönböztessük a reálgazdasághoz kapcsolódó FDI-t a valójában csalárd és adókikerülési célok által motivált FDI-tól. Ez ellen az EU-nak minden szinten küzdenie kell. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Amint arra „A mindenki számára előnyös kereskedelem” rámutatott, „több mint 600 000 – 6 millió fő felett foglalkoztató – kkv, amely közvetlenül exportál árukat az Unión kívül, az uniós export egyharmadát teszi ki” (14), hozzátéve azt, hogy „sokkal több vállalkozás exportál szolgáltatásokat” vagy működik nagy vállalatok beszállítójaként. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Az EGSZB külön üdvözölte „a kisvállalkozásokkal kapcsolatban tett kötelezettségvállalást, amelyek az új piacokra való belépéskor nagyobb akadályokkal szembesülnek”. Az ígéretek szerint a jövőben valamennyi tárgyaláson napirendre kerülnek majd kifejezetten a kkv-kra vonatkozó rendelkezések, és az egyes piacokon a kkv-k előtt álló akadályokról „rendszeresen készül felmérés”. „A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hatása a kkv-kra” című EGSZB-vélemény (15) is kapcsolódik ehhez a kérdéshez. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A kkv-k igényeit és a bennük rejlő lehetőségeket minden szakpolitikai területen figyelembe kell venni a finanszírozáshoz és más forrásokhoz való hozzáférésük, a piacra jutásuk, valamint a továbbfejlődési képességük előmozdítása érdekében, figyelembe véve a különféle típusú vállalkozások eltérő szükségleteit és a kkv-k sajátos működési körülményeit (beleértve a vidéki és a peremterületeken működő kkv-kat). |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   A kereskedelem terén fennálló ellentmondások kezelése

| 4.1. | A Lisszaboni Szerződés új hatáskörrel ruházta fel az EU-t a beruházások terén, és arra kötelezte, hogy a kereskedelmi és a beruházási területen folytatott tevékenységét kapcsolja össze a más kulcsfontosságú területeken, nevezetesen a fejlesztésben folytatott tevékenységeivel. Továbbra is aggodalommal tölt el minket, hogy az Európai Bizottság különböző főigazgatóságai, köztük a DEVCO és az EMPL között egyelőre nem áll rendelkezésre elegendő kereszthivatkozás a kereskedelmi hatások tekintetében. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A kereskedelmi megállapodások „új generációja” mellett – melyek közül az elsőt Koreával kötötte az EU – az Európai Bizottság átfogóbb szabadkereskedelmi megállapodások megkötésére is törekedett, a keleti partnerség országaival és a fejlettebb kereskedelmi partnerekkel egyaránt. Ide tartozik többek között Japán, valamint a Kanadával kötött átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA), amely nemcsak vámtarifákat törölt el, hanem egyéb kérdésekre is kiterjedt, mint például a szolgáltatásokra vonatkozó szabályok, a nem vámjellegű kereskedelmi korlátozások eltörlése, valamint egyéb kereskedelmi vonatkozású kérdések, többek között a beruházások, a verseny vagy a szabályozási együttműködés. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Figyelembe véve ezt a fejlődést, az EGSZB úgy látja, hogy egy előretekintő, progresszív kereskedelmi menetrend folyamatos fejlesztése sürgetőbb, mint valaha. Az ennyire átfogó kereskedelmi tárgyalások nagyobb eséllyel okozhatnak konfliktust, hiszen érzékeny területeket érintenek, mint például szigorú előírások fenntartása, különösen az élelmiszer-biztonság, a fogyasztóvédelem és a tisztességes munkakörülmények terén, a közszolgáltatások védelmében vagy a fenntartható kereskedelmi menetrenddel kapcsolatos jogok érvényre juttatásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Tekintettel arra, hogy az új generációs megállapodások jóval túlmennek a hagyományos vámtarifacsökkentésen, és a kormányzati intézkedésekre vonatkozóan is előírják, hogy azok nem befolyásolhatják a kereskedelmet, aggályok merülnek fel annak kapcsán, hogy ezzel korlátozzák a közpolitika mozgásterét. Az államoknak nem csupán joguk van a szabályozásra, ha azt indokoltnak látják, hanem kötelességük is szabályozni, ha a közérdek ezt diktálja. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egy kereskedelmi megállapodásnak egyetlen eleme sem akadályozhatja meg ebben az államokat. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Az EGSZB kijelentette (16), hogy „az uniós kereskedelmi politika sikerének az lesz a fokmérője, hogy az Európai Bizottság képes lesz-e bizonyítani, hogy a kereskedelmi megállapodások megkötése nem vezet a környezetvédelmi, munkaügyi és egyéb előírások lazulásához. E megállapodásoknak valójában ezen előírások javítását kell megcélozniuk”. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | A nyitott, szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelem alapvető feltétele az üzleti lehetőségek javításának és annak, hogy a vállalatoknak a külföldi versenytársakkal szemben tisztességes feltételeket biztosítsunk. Az EU-nak támogatnia kell azokat a WTO-szabályokat, amelyek előmozdítják a fenntartható fejlődési célokat támogató tisztességes kereskedelmet, és világszinten vezető szerepet kell vállalnia a protekcionizmus, valamint a kereskedelem megzavarása elleni küzdelemben, továbbá a progresszív és fenntartható kereskedelmi politika előmozdításában. E célból az EU-nak és tagállamainak fel kellene használniuk befolyásukat és érdekérvényesítési képességüket a WTO különböző bizottsági struktúráiban, különös tekintettel az olyan új területekre, mint a kereskedelem és a tisztességes munka. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A kereskedelem egyike az Európai Bizottság leggyakrabban értékelt szakpolitikai folyamatainak. A kereskedelem és a beruházások szerepének szélesebb körű szakpolitikai megvitatásához azonban további elemzésre van szükség, hogy jobban megértsük a kereskedelem mozgatórugóit és gazdasági hatását, valamint azt, hogy hogyan járulhat hozzá a fenntartható fejlődési célok megvalósításához. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Az EU értékelési politikájának itt kulcsszerepet kell játszania. A Kereskedelmi Főigazgatóság a fontosabb kereskedelmi kezdeményezések hatását különféle eszközök segítségével értékeli: hatásvizsgálatok és fenntarthatósági hatásvizsgálatok, a tárgyalási eredmények értékelése és utólagos értékelések tartoznak ide. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | A módszertan és az időzítés kérdései kulcsfontosságúak, ezért újra kell értékelni azokat. Az alkalmazott számszerűsített általános egyensúlyi (CGE) modellt újra kell értékelni az alternatív modellekkel szemben, és szélesebb körű, az emberi és munkajogokra, az éghajlatváltozásra, a biológiai sokféleségre, a fogyasztókra és a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre gyakorolt hatásokat mérő mutatókat kell tartalmaznia. Ha azonban csak a kereskedelmi megállapodás elfogadásával, illetve anélkül kialakuló helyzetet hasonlítják össze, akkor elmarad a tárgyalási opciók minőségi szempontú értékelése, különösen a kereskedelem és a fenntartható fejlődés témakörében. A hatásvizsgálatot és a fenntarthatósági hatásvizsgálatot időben le kell zárni, hogy a tárgyaló feleket tájékoztatni lehessen az eredményeikről, és figyelembe tudják azokat venni még a tárgyalások előtt és alatt, nem pedig a tárgyalások lezárását követően kell azokat ismertetni. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | A fenntartható fejlődési célok megvalósításának elősegítése, amint azt az EGSZB „A kereskedelem és a beruházások fő szerepe a fenntartható fejlesztési célok teljesítése és végrehajtása terén” (17) című véleményében korábban javasolta, az uniós kereskedelempolitika értékelésének központi elemévé kell, hogy váljon. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Az EGSZB úgy látja, hogy a civil társadalommal folytatott konzultáció számottevően hozzájárul a fenntarthatósági hatásvizsgálatokhoz, és javasolja, hogy terjesszék ki azt a tárgyalói feladatmeghatározás kidolgozásának folyamatára is. Az Európai Bizottság értékeléssel foglalkozó irányítócsoportjának munkáját is eredményesebbé tenné a civil társadalom bevonása. A tanácsadóknak kellően függetleneknek kell lenniük és megfelelő szakértelemmel kell rendelkezniük, különösen az emberi jogok és a környezetvédelem terén. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | A munkaerőpiacokat illetően részletesebb elemzésre van szükség a munkahelyek áthelyeződésének potenciális hatásaira, a bérek alakulására és a munkahelyek megőrzésére vonatkozóan. A gazdasági hatások vizsgálatakor nemcsak az EU-t kell figyelembe venni, hanem azt is, hogy a kereskedelem és a beruházások milyen mértékben teszik lehetővé a kevésbé fejlett gazdaságoknak a termelékenység és az innováció fokozását. Továbbá megfelelő időközönként átfogó vizsgálatot kell végezni a kereskedelem általános hatásáról. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | A kereskedelem egyre fontosabb szerepet tölt be mind geopolitikai szinten, mind pedig a gazdasági diplomácia részeként. Ennélfogva az EKSZ-nek is tudatosabban kellene foglalkoznia a kereskedelemmel – például az Európa és Ázsia közötti összeköttetésekről szóló közös közleményben sem szerepeltek kereskedelmi kérdések (18). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | Az Egyesült Államokkal a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről (TTIP) szóló megállapodásról folytatott tárgyalások először világított rá számos, a közvéleményt és a civil társadalmat foglalkoztató aggályra, de ezek általános jellegűek. Bár az EU a kereskedelmi tárgyalások során törekedett arra, hogy szülessenek politikai kötelezettségvállalások arra vonatkozóan, hogy a kereskedelmet vagy a beruházásokat nem szabad a védelem gyengítése árán ösztönözni, és gondoskodjanak garanciákról, például konkrétan meghatározott mentességekről és fenntartásokról, az állami monopóliumokra vonatkozó külön rendelkezésekről vagy a komolytalan befektetői keresetek korai elutasításáról, az EGSZB további pontosításokat és garanciákat kért és kér több rendkívül érzékeny kérdésben is. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Különösen aggályos, hogy egy kereskedelmi megállapodásban a közszolgáltatások védtelenné válhatnak a piaci liberalizáció és olyan specifikus rendelkezések (felfüggesztési záradék és automatikus beemelési záradék) miatt, amelyek szűkítik a felek jövőbeli mozgásterét azzal kapcsolatban, hogy korlátozzák a piacra jutást és diszkriminatív rendelkezéseket vezessenek be. Az EGSZB korábban üdvözölte „az Európai Bizottság azon kifejezett kívánságát, hogy – összhangban az EGSZB, az Európai Parlament és a szélesebb értelemben vett civil társadalom álláspontjával – a közszolgáltatások védelmet nyerjenek a szabadkereskedelmi megállapodásokban”; hangsúlyozta azonban, hogy „ez legjobban egy a piaci hozzáférésre és a nemzeti elbánásra egyaránt vonatkozó pozitív lista alkalmazása révén valósulhat meg” (19). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Tekintettel arra, hogy a kormányváltás lehetősége és ebből következően a közszolgáltatásokra vonatkozó politika megváltozásának lehetősége folyamatosan fennáll, a kereskedelmi megállapodásokban előírt piacnyitás „kőbe van vésve”. Később már nem lehet visszalépni. Ezért a piacnyitást eredményező felfüggesztési és automatikus beemelési záradékok szűk és nem egyértelmű hatályuk miatt veszélyeztethetik a közszolgáltatásokat. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | A közpolitika mozgásterének megőrzése a közbeszerzéseknek a kereskedelmi megállapodásokba való belefoglalása szempontjából is kulcsfontosságú. Ezért az EGSZB fontosnak tartotta „annak folyamatos biztosítását, hogy az ajánlatkérők a beszerzési tenderek keretében olyan környezeti, szociális és munkaügyi kritériumokat alkalmazhassanak, mint például a kollektív szerződéseknek való megfelelésre vonatkozó kötelezettség” (20). |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.6. | A beruházások védelmével kapcsolatban az EGSZB kijelentette, hogy „a belföldi közérdekű szabályozást célzó keresetekkel szembeni eljárási garanciák szükségesek ahhoz, hogy biztosítsák egy fél jogát az általa megfelelőnek tartott, közérdekből történő szabályozáshoz a beruházó védelme ellenében” (21). A multilaterális beruházási bíróságról szóló véleményében az EGSZB úgy vélte, „hogy ezt kizárólag egy közérdekre vonatkozó kivétel beépítésével lehet megfelelő mértékben elérni” [...], amelyet „azonban megfelelő garanciákkal kell kísérni, hogy protekcionista szándékkal ne lehessen vele visszaélni.”A TTIP egyes kulcsfontosságú kérdéseiről szóló véleményében az EGSZB úgy vélte, hogy a megállapodásnak „külön meg kell említenie a kollektív megállapodásokat, ideértve a háromoldalú és/vagy általános érvényű (erga omnes) megállapodásokat is, hogy ki lehessen zárni, hogy ezeket a befektetői bizalom védelmének megsértéseként értelmezzék” (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Miközben a mezőgazdaság és a kereskedelem több mint 40 éve uniós hatáskörbe tartozik, időnként hiányzott a kommunikáció, vagy a „közös gondolkodás” e kulcsfontosságú érdekeltségi területek között. Az EU-nak emellett mindenképpen ellen kell állnia a kísértésnek, hogy olyan jelentős engedményeket tegyen a mezőgazdaság terén, mely aláásná a hazai termelést. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | A mezőgazdaságnak a kereskedelmi tárgyalásokban betöltött szerepéről szóló véleményében (23) az EGSZB hangsúlyozta, hogy a kétoldalú megállapodásoknak a mezőgazdaságban – jellemzően az állat- és növényegészségügyi megállapodással és a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodással kapcsolatban – alkalmazott kettős mércék partnerországbeli alkalmazásának megszüntetését kell célozniuk. Az EU szeretné továbbá előmozdítani saját környezetvédelmi, szociális és a szélesebb körű fenntartható fejlődés ösztönzését célzó szabványait is, összhangban a fenntartható fejlődési célokkal. Az EU-nak (másokkal együtt) kötelező erejű kötelezettségvállalást kell tennie amellett, hogy kapacitásépítés révén segítséget nyújt a kevésbé fejlett országoknak ahhoz, hogy teljesítsék ezeket az előírásokat. Ilyen például az elfogadható, tanúsítványt adó állategészségügyi rendszer kiépítésének segítése, hiszen az élelmiszer-biztonság alapvető fontosságú. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | A kereskedelemnek a mezőgazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos multilaterális megközelítést újra kell gondolni és fel kell éleszteni. A WTO-nak a fejlett és a fejlődő országok közötti kereskedelmi párbeszédre vonatkozó „dohai” koncepcióját fenn kell tartani és tovább kell fejleszteni, minden szereplőt illetően tiszteletben tartva az élelmiszer-önrendelkezés elvét. Ugyanezen véleményében az EGSZB hangsúlyozta, hogy az EU jó helyzetben van ahhoz, hogy proaktív vezető szerepet játsszon egyfajta friss, kiegyensúlyozott megközelítés előmozdításában, nem utolsósorban azért, mert néhány gyorsan felemelkedő gazdaságnak nem sikerült említésre méltó erőfeszítést tennie annak érdekében, hogy segítsen más, kevésbé fejlett gazdaságokat. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Az WTO reformjáról szóló véleményében az EGSZB rendkívül fontosnak tartotta, hogy „az elővigyázatosság elvét – ahogy azt az uniós szerződések meghatározzák – multilaterális szinten is megfelelően védjék és teljeskörűen elismerjék, hogy az emberi egészséget vagy a környezetet érintő kockázatok esetén megelőző jellegű döntéshozatallal magasabb szintű védelmet lehessen biztosítani. Jelentőségére való tekintettel az elővigyázatosság elvét az EU-nak minden kereskedelmi tárgyalása során offenzív érdekként kellene kezelnie” (24). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Habár „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia kifejezetten arra irányul, hogy a fogyasztók megbízhassanak a biztonságos termékekben, a fogyasztóvédelemre vonatkozó ENSZ-iránymutatások jóval tágabb értelmezésből indulnak ki, amelynek része a fogyasztók magánéletének védelme, az elektronikus kereskedelem keretében meglévő jogaik és a fogyasztói jogok eredményes érvényesítésére vonatkozó jog is. „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” című véleményben az EGSZB jelezte, hogy a kereskedelem liberalizációjának a fogyasztókra gyakorolt hatása miatt üdvözölne a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet keretében „egy a fogyasztóknak szentelt fejezetet »a kereskedelem és a fogyasztók« címmel, amelyben szerepelnének a vonatkozó nemzetközi fogyasztóvédelmi normák, továbbá amely megerősítené a fogyasztói jogok érvényesítésével kapcsolatos együttműködést” (25). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az Európai Bizottság „A globalizáció előnyünkre fordításáról” szóló 2017-es vitaanyaga megemlíti a teljesen szabadjára engedett globalizáció néhány következményét, például a növekvő egyenlőtlenségeket. A kereskedelem előnyei soha nem oszlanak meg egyenletesen. Az uniós kereskedelmi és beruházási politikának a piacnyitás összes fontos következményével foglalkoznia kell, és a negatív hatásokat a lehető legnagyobb mértékben korlátoznia kell, a társadalmi és az átállási költségeket is beleértve. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia elsőként ismerte el, hogy a kereskedelem „ideiglenesen zavart [okozhat] egyes régiók és munkavállalók számára, ha az új verseny túl élénknek bizonyul bizonyos cégeknek”, és hangsúlyozta, hogy „a közvetlenül érintett személyek számára az ilyen változás nem jelentéktelen”. Itt nagy szerepe van az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak, mely 2013–14-ben több mint 27 600 munkavállalónak segített (26). Az EGSZB ezért fontosnak tartja, hogy a jövőben a többéves pénzügyi keretek irányozzanak elő megfelelő mennyiségű forrást kifejezetten a kereskedelem hatásainak ellensúlyozására, és vizsgálják felül az alkalmazásukra vonatkozó korlátozó feltételeket és kritériumokat. A szerkezetátalakítási változások jobb előrejelzése és kezelése, valamint az igazságos átmenet érdekében alapvetően fontos a munkavállalók tájékoztatáshoz, konzultációhoz és kollektív tárgyaláshoz való jogának érvényesülése. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.11. | Az EGSZB szorgalmazza továbbá az érzékeny ágazatoknak a tisztességtelen kereskedelmi versennyel szembeni határozottabb védelmét azáltal, hogy az értékelésükre szolgáló kritériumok közé az ILO normáit is felveszik. A kereskedelemvédelmi eszközök módszertanáról szóló közelmúltbeli véleményében (27) az EGSZB az európai és a harmadik országbeli exportáló gyártók közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtésére szólított fel. Ezzel kapcsolatban az EGSZB üdvözölte, hogy az Európai Bizottság különleges kritériumokat kíván alkalmazni annak meghatározásához, hogy vannak-e jelentős torzulások a piaci helyzetben, de megjegyezte azt is, hogy hogy az ILO és a többoldalú környezetvédelmi megállapodások normáit is figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az Európai Bizottság által a munkaügyi rendelkezések megerősítése iránt tett határozott kötelezettségvállalás tekintetében az EGSZB úgy vélte, hogy „a kereskedelmi megállapodás megkötése előtt a partnerországoknak demonstrálniuk kellene, hogy teljes mértékben tiszteletben tartják az ILO nyolc alapvető munkajogi egyezményét. Az EGSZB azt javasolja, hogy ha egy partnerország nem ratifikálta vagy hajtotta végre megfelelően ezeket az egyezményeket, vagy nem demonstrálta a munkajogok ezzel egyenértékű védelmét, akkor határozott kötelezettségvállalásokat tartalmazó menetrendet kell kidolgozni és beépíteni a fenntartható fejlődésről szóló fejezetbe annak biztosítása érdekében, hogy ez időben megtörténjen” (28). Az EU-nak emellett elő kell mozdítania az ILO-normák legfrissebb változatának végrehajtását és érvényre juttatását annak érdekében, hogy valóban egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre az uniós vállalkozások számára külföldön, továbbá támogatnia kell a jó munkalehetőségekről szóló 8. fenntartható fejlődési célt. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | A kereskedelmi politika a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos kezdeményezéseket is meg kell, hogy erősítse. A vállalatoknak felelősséget kell vállalniuk az ellátási lánc minden szakaszában. Mindez pedig minden bizonnyal támogatja majd a vállalatok „működési engedélyét”, miközben maximalizálja az innovációt és a fenntartható gazdasági növekedést is. A felelős üzletvitel következetes alkalmazása fontos szerepet játszik az EU globális kereskedelmi helyzetének javításában és a fenntartható fejlődési célok megvalósításának elősegítésében. Az EU-nak az összes szabadkereskedelmi megállapodás esetében ragaszkodnia kell ahhoz, hogy mindegyik aláíró fél aktívan ösztönözze a vállalatokat az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó irányelveinek (29) betartására. Elismerve annak fontosságát, hogy a munkaerőpiaci szabályokat a kormányzat érvényre juttassa, az EGSZB sürgeti, hogy a kereskedelmi megállapodások az országos szintű kormányzatokat és a helyi önkormányzatokat is kötelezzék ebbéli szerepük maradéktalan betöltésére. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Több kormány is saját jogszabályokat és eszközöket dolgoz ki e téren, legutóbbi példa erre a kellő gondosság kötelezettségére vonatkozó francia törvény és a gyermekmunkával kapcsolatos kellő gondosságra vonatkozó holland törvény. Kanada továbbfejlesztette a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó stratégiáját a kanadai vállalatok külföldi magatartására fókuszálva, és az érdekelt feleket tömörítő tanácsadó testületet hozott létre. 2019 áprilisában kinevezték Kanadában az első vállalati felelősségvállalásért felelős ombudsmant, akinek a megbízatása szerint vizsgálnia kell azokat az emberi jogi jogsértéseket, amelyek a kanadai vállalatoknak a bányászati, olaj- és földgáz-, valamint ruhaipari ágazatban külföldön folytatott tevékenysége során merülnek fel, és ajánlásokat fogalmazhat meg a vállalatok számára kereskedelmi intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Az EGSZB szerint az EU kivételesen alkalmas arra, hogy az átvilágítás kérdésében vezető szerepet vállaljon, különös tekintettel a növekvő globális ellátási és értékláncokra. Az önkéntes és a kötelező intézkedések nem zárják ki, hanem ki kell egészíteniük egymást. Az EGSZB ezzel kapcsolatban nyugtázza az úgynevezett kötelező erejű ENSZ-egyezménnyel kapcsolatban végzett munkát, amelyről jelenleg tárgyalnak az ENSZ tagjai, és amelynek célja az, hogy egységes keretbe foglalja a transznacionális vállalatok tevékenységeihez kapcsolódó, jogilag kötelező erejű nemzetközi emberi jogi kötelezettségeket, továbbá üdvözli a REX/518 saját kezdeményezésű véleménnyel kapcsolatban az EGSZB-ben folyó munkát. Tekintettel arra, hogy néhány tagállam már alkotott jogszabályt a gondossági kötelezettségről, az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság tegyen javaslatot európai szabályozási aktusra ebben a témában. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Kereskedelem és fenntartható fejlődés: a fenntartható fejlődési célok/a Párizsi Megállapodás megvalósításának szükségessége

| 5.1. | Az EGSZB „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégiáról (30) szóló véleményében üdvözölte mindenek felett, hogy a stratégia „kimerítően foglalkozik a fenntartható fejlődéssel, különösen az emberi és szociális jogok, valamint a környezet területén”. „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” című véleményében (31) az EGSZB sürgette az Európai Bizottságot, hogy „alkalmazzon ambiciózusabb megközelítést, különösen a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekben foglalt kötelezettségvállalás tényleges érvényesíthetőségének megerősítése tekintetében, ami kulcsfontosságú az EGSZB számára. A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteknek ugyanolyan súlyt kell kapniuk, mint a kereskedelmi, a technikai és a vámügyekre vonatkozó fejezeteknek.” |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Az EGSZB ennek kapcsán különösen üdvözli az Európai Bizottság hivatalba lépő elnökének közelmúltban tett bejelentését, amely szerint – a kereskedelemért felelős biztos általános felelősségi köreinek szűkítése nélkül – ki fog nevezni egy kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőt „kereskedelmi megállapodásaink tiszteletben tartásának és érvényesítésének javítása érdekében”. Ennek kapcsán létfontosságú, hogy ez a tisztségviselő kiterjedt hatáskörökkel rendelkezzen, hogy azonos súllyal és azonos eredményességgel járhasson el minden, a szabadkereskedelmi megállapodásokban jóváhagyott vállalás kapcsán, különös tekintettel azokra, amelyek a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetekkel kapcsolatosak, valamint a kereskedelmi és beruházási megállapodások más fejezeteivel kapcsolatosan felmerülő társadalmi és környezeti aggályokra vonatkoznak. Ehhez a pozícióhoz időben és hatékony módon kezdeményezett vizsgálatokon alapuló objektív döntéshozatali folyamatra is szükség van, amelyet megfelelő erőforrások is támogatnak, illetve egyértelmű szerepet kell biztosítani az elismert érdekcsoportoknak mind a panaszok benyújtása, mind pedig az azok nyomán szervezendő nyilvános meghallgatásokon történő részvétel terén. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő részletes jelentéstétel mellett eközben meghatározó szerepet kell biztosítani az EGSZB és az érintett belső tanácsadó csoportok számára, illetve a háttérben folyamatosan be kell vonni a civil társadalmat. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Az EU által 2010 utáni „újgenerációs” szabadkereskedelmi megállapodásoknak nevezett megállapodások mindegyike tartalmaz egy külön fejezetet a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozóan. Ennek kapcsán mindegyik fél civil társadalma aktív megfigyelő szerepet töltött be. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a civil társadalommal alapvető fontosságú konstruktív párbeszédet folytatni a kereskedelmi és a beruházási politikáról, és ismételten felszólít a civil társadalom szerepének további erősítésére. A belső tanácsadó csoportok szerepéről szóló véleményében (32) az EGSZB hangsúlyozta a civil társadalom bevonását, és kérte annak kiterjesztését a kereskedelmi megállapodások minden aspektusára, különös figyelemmel a megállapodásoknak a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásokra gyakorolt hatására. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Az EGSZB nem csupán azt javasolta, hogy a jövőben a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló fejezetekre vonatkozó tárgyalási megbízatásban szerepelnie kell a fenntartható fejlődési célok előmozdításáról szóló külön rendelkezésnek (33), hanem azt is, hogy – a Párizsi Megállapodást követően – a globális felmelegedés elleni küzdelemnek is szerepelnie kell a megbízatásban. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | A 17 fenntartható fejlődési célnak, amely a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend központi részét képezi, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásnak (34) továbbra is globális prioritásnak kell maradnia. A kereskedelemnek és a beruházásoknak ebben az esetben alapvető támogató szerepet kell játszania. Az uniós gazdaság 2050-ig történő karbonsemlegessé tétele azonban jelentős kihívás lesz. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Mindezek alapvetően befolyásolják majd a kereskedelmet, és viszont, a kereskedelmi folyamatok is hatással lesznek e tényezőkre, az EU-ban és világszinten egyaránt. A párizsi és a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó menetrendeknek a jövőben az összes kereskedelmi politikában, gyakorlatban és tárgyalás során központi szerepet kell kapniuk. Az UNCTAD becslése szerint (35) további 7 billió USD-re lesz szükség a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, amelyek legalább harmadának a magánszektorból kell érkeznie. Emellett az állami források is kulcsfontosságúak lesznek a fenntartható fejlődési célok végrehajtása és finanszírozása terén. Amint a WTO főigazgatója korábban rámutatott, a millenniumi fejlesztési célok már megmutatták „a kereskedelem átalakító hatású potenciálját” (36). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Emellett viszont jelentős szabályozási változásokra lesz szükség a sikeres energetikai átálláshoz és a Párizsi Megállapodás céljainak eléréséhez szükséges szabadság megteremtéséhez. A multilaterális beruházási bíróságról szóló véleményében az EGSZB szorgalmazta, hogy a multilaterális beruházási bíróságot létrehozó megállapodás tartalmazzon egy hierarchiára vonatkozó záradékot, amely biztosítja, hogy egy nemzetközi beruházási megállapodás és bármely, az egyik vitás félre nézve kötelező nemzetközi környezetvédelmi, szociális vagy emberi jogi megállapodás közötti ellentmondás esetén a nemzetközi környezetvédelmi, szociális vagy emberi jogi megállapodás élvez elsőbbséget, elkerülendő, hogy előbb a beruházók megállapodásait vegyék figyelembe (37). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Az EGSZB korábban megállapította (38), hogy „az EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy folytassa a fenntartható fejlődési célok megvalósítását” és „eléggé hiteles ahhoz, hogy valódi összekötő szerepet töltsön be a fejlett és a fejlődő országok között”. Azonban azt is kijelentette: még határozottabban arra kell összpontosítani, hogy a fenntartható fejlődési célokat teljes mértékben integrálják „az európai szakpolitikai keretbe és az Európai Bizottság jelenlegi prioritásaiba, a tagállamok közreműködésével is, amennyiben erre szükség van.” |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Az EGSZB korábban már hangsúlyozta, hogy a mezőgazdasági termékek kereskedelme (39) különösen nagy mértékben hozzájárul majd 11 fenntartható fejlődési cél eléréséhez. Egy frissebb – az Európa és Ázsia közötti összeköttetésekről szóló – véleményében (40) pedig azt hangsúlyozta, hogy „elengedhetetlennek tartja, hogy formális kapcsolat jöjjön létre a fenntartható fejlesztési célok és a BRI [a kínai »Egy övezet, egy út«] között”, majd ismét felsorolta a kilenc legrelevánsabb fenntartható fejlődési célt. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | A fenntartható fejlődési célok közül legalább 13 kapcsolódik az éghajlatváltozáshoz. A Párizsi Megállapodás viszont az világon az első átfogó klímamegállapodás. Ha a következő generáció számára a fenntartható fejlődési célok jelentik a követendő tervet, a Párizsi Megállapodás a bolygónk jövője szempontjából jelenti ugyanezt. Széles körben elfogadott tény, hogy amennyiben a globális átlaghőmérséklet az iparosodás előtti szinthez képest 2 °C fokkal nő, annak katasztrofális következményei lesznek. Éppen a legsúlyosabban érintett országok lesznek azok, melyek a legkevésbé lesznek képesek végrehajtani a szükséges változtatásokat. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | A megnövekedett kereskedelmi forgalom a jellegénél fogva a közlekedés további növekedéséhez vezet, ahol pedig már most is nagyon magas az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG). A globális CO2-kibocsátás 24 %-áért a közlekedés a felelős, és ez az egyetlen ágazat, ahol a kibocsátások tovább nőnek: az előrejelzések szerint 2030-ra elérik az összes kibocsátás 40 %-át. Mivel a Párizsi Megállapodás közvetlenül nem érinti a nemzetközi légi közlekedést és a nemzetközi hajózást, sürgősen szükség van egy olyan, méltányos és fenntartható közlekedést célzó továbbfejlesztett szakpolitikára, amely az összes közlekedési módra kiterjed, és a szállítói lánc többi tagja is részt vesz benne, például az energiatermelők és az eredetiberendezés-gyártók. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | A közlekedés szerepéről szóló véleményében azonban az EGSZB felhívta a figyelmet arra, hogy a közlekedés „több kihívást is jelent a fenntartható fejlesztési célok tekintetében: mérsékelni kell éghajlati és környezeti hatását, javítani kell a közlekedési rendszereket és a közlekedésbiztonságot, továbbá kezelni kell a munkahelyekkel és a tisztességes munkával kapcsolatos aggályokat” (41). Az EGSZB most azt is szorgalmazza, hogy a közlekedés, valamint a kereskedelem és a beruházások között szakpolitikai szintű kapcsolat is jöjjön létre. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Ez az általános aggály vezetett a „körforgásos gazdaság” fogalmának térhódításához, amelyet olyan gazdasági rendszerként jellemeznek, amely a hulladékképződés minimalizálását és az erőforrások leghatékonyabb kiaknázását célozza. A körforgásos gazdaság célja az, hogy egyaránt minimalizálja a forrásfelhasználást, valamint a hulladékképződést, a kibocsátást és az energiaelszivárgást. Ezt a regeneratív megközelítés segítségével lehet elérni, amelynek alapja a hosszú távra történő tervezés, a karbantartás, a javítás, az újrahasználat, a felújítás és az újrafeldolgozás. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Sokan úgy vélik, hogy a fenntartható világ a fogyasztók életminőségének csökkenése, bevételkiesés vagy többletköltségek nélkül is elérhető, valamint hogy a körforgásos üzleti modellek ugyanolyan rentábilisak lehetnek, mint a lineáris modellek. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Több kérdés is felmerül azonban, különösen az EU erőforrás- és energiaintenzív iparágai tekintetében, amelyek a probléma lényegéből adódóan nehézségekkel néznek szembe. Ezek az iparágak fontos, stratégiai szerepet töltenek be az EU ipari értékláncaiban. Míg az éghajlat-politika célja az ÜHG-kibocsátás csökkentése (a fosszilis üzemanyagokból és az ipari folyamatokból származó kibocsátásoké egyaránt) – a jelenlegi uniós cél a karbonsemlegesség 2050-re történő elérése – az erőforrás- és energiaintenzív iparágak energiaköltségei a teljes költségeik jelentős hányadát teszik ki: az acél esetében 25 %-ot, az alumínium esetében 22–29 %-ot (42), az üveg esetében pedig 25–32 %-ot (43). Ezzel a problémával egy másik EGSZB-vélemény részletesen foglalkozik (44). |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | A kibocsátásáthelyezés és az ebből eredő beruházás-áthelyezés akkor fordul elő, ha az Unióbeli magasabb ár piaci részesedésvesztéshez és a kapcsolódó munkahelyek megszűnéséhez vezet. Ilyen helyzetben az ÜHG-kibocsátások egyszerűen áttevődnek az uniós gyártóktól a máshol működő (gyakran kevésbé energiahatékony) gyártókhoz, ami (jobb esetben) nincs hatással a globális ÜHG-kibocsátásra. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | A problémát enyhíthetik a határ menti kiigazításra irányuló intézkedések (BAM), melyek révén az országok megadóztathatják az importált termékeket és visszatéríthetik az exportált termékekre kivetett adót; ezeket az intézkedéseket a WTO is jogszerűnek ismeri el, amennyiben megfelelnek bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

5.6.4.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Lásd a hivatkozásokat a 9. lábjegyzettől kezdődően.

1

(2)  A Kereskedelmi Főigazgatóság 2018. novemberi kiadványa.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN(2018) 31 final.

4

(5)  Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság megválasztott elnöke 2019. szeptember 10-i levele Phil Hogan kereskedelemért felelős biztosjelöltnek.

5

(6)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

6

(7)  További 20 millió Európán kívül.

7

(8)  OECD Trade Policy Papers, No. 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paris.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  OECD Trade Policy Papers, 217. szám (2019), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Párizs.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

10

(11)  HL C 159., 2019.5.10., 15. o.

11

(12)  OECD Productivity Working Papers, No. 18 (2019), Industry Concentration in Europe and North America, Paris; World Economic Outlook Report, April 2019.

12

Industry Concentration in Europe and North America

(13)  HL C 262., 2018.7.25., 94. o.

13

(14)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

14

(15)  HL C 383., 2015.11.17., 34. o.

15

(16)  HL C 264., 2016.7.20., 123. o.

16

(17)  HL C 129., 2018.4.11., 27. o.

17

(18)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

18

(19)  HL C 264., 2016.7.20., 123. o.

19

(20)  HL C 159., 2019.5.10., 15. o.

20

(21)  HL C 110., 2019.3.22., 145. o.

21

(22)  HL C 487, 2016.12.28., 30. o.

22

(23)  HL C 173., 2017.5.31., 20. o.

23

(24)  HL C 159., 2019.5.10., 15. o.

24

(25)  HL C 227, 2018.6.28., 27. o.

25

(26)  Az Európai Bizottság 2015. júliusi sajtóközleménye.

26

(27)  HL C 209., 2017.6.30., 66. o.

27

(28)  HL C 227, 2018.6.28., 27. o.

28

(29)  A multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatások, 2011.

29

(30)  16. lábjegyzet.

30

(31)  HL C 227, 2018.6.28., 27. o.

31

(32)  HL C 159., 2019.5.10., 28. o.

32

(33)  16. lábjegyzet.

33

(34)  Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye feleinek párizsi konferenciája (UNFCCC COP 21).

34

(35)  UNCTAD WIF sajtóközlemény, Genf, 2014. október 14. – azóta rendszeresen megismételték.

35

(36)  Beszéd az ENSZ-ben, 2016.9.21.

36

(37)  HL C 110., 2019.3.22., 145. o.

37

(38)  Lásd a 17. lábjegyzetet.

38

(39)  Lásd a 23. lábjegyzetet.

39

(40)  HL C 228., 2019.7.5., 95. o..

40

(41)  HL C 367., 2018.10.10., 9. o.

41

(42)  A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries, CEPS, 2016, az alábbi linken olvasható: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry, CEPS, 2014.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry

(44)  HL C 353., 2019.10.18., 59. o.

44

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/50

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Hogyan játszhat a civil társadalom konstruktívabb szerepet a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában?

(feltáró vélemény)

(2020/C 47/07)

Előadó: Arnaud SCHWARTZ

Társelőadó: KOMORÓCZKI
  István

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.12.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke
  feltáró vélemény |
| Elnökségi határozat: | 2018.12.11. |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.1. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 152/3/1 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.12.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

feltáró vélemény

Elnökségi határozat:

2018.12.11.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.1.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

152/3/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Bizottság a véleményre irányuló felkérésben leszögezte, hogy a szervezett civil társadalomban – „a munkavállalók és a társadalom más képviselői – központi szerepet játszanak a végrehajtásban”. Az EGSZB egyetért ezzel, és korábbi véleményeivel (1) (2) összhangban hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat a politikai akarat valamennyi intézményi szinten megmutatkozó hiánya miatt nem hajtják végre megfelelően. Ez egyáltalán nem függ össze azzal, hogy a civil társadalom nem tölti be megfelelően vagy konstruktívan a szerepét. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy alkalmasabb uniós szintű megfelelési keretet. Ez azt jelentené, hogy a panaszokat és a jogsértéseket átláthatóbban és határozottabban kezelik, ugyanakkor pedig több emberi és pénzügyi erőforrást is rendelkezésre bocsátanak (például a többéves pénzügyi kereten belül). A cél az uniós környezetvédelmi jog mibenlétének megismertetése, megfelelő végrehajtásának ellenőrzése, értékelése, továbbá szükség esetén segítségnyújtás a bíróságok számára feladataik végrehajtása során. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB támogatja a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló folyamatot, amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy a környezetvédelmi információk széles skálája álljon rendelkezésre többek között a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás és az európai életminőség témájában. Ugyanakkor elvárja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok teljesítsék kötelezettségeiket azáltal, hogy a civil társadalmi szervezetek álláspontját érvényesítik a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatában és az országjelentésekben. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB továbbá arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mind nemzeti, mind uniós szinten következetesebben vonja be a civil társadalmi szervezeteket az uniós környezetvédelmi jogszabályok jövőbeli célravezetőségi vizsgálatába, valamint a környezetvédelmi politikák végrehajtásának jövőbeli felülvizsgálati folyamataiba. Ennek már abban a nagyon korai szakaszban meg kell történnie, amikor az értékelési kritériumokat az EGSZB-vel vagy – attól függően, hogy ez uniós, nemzeti vagy helyi szinten történik – egyéb megfelelő bizottsággal együttműködésben meghatározzák. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy érje el, hogy a tagállamok „a szennyező fizet” elvre épülő harmonizált, zöld és fenntartható adórendszereket dolgozzanak ki, vezessenek be és működtessenek. Ezáltal az erőforrásokat következetesen átcsoportosítják a talaj-, víz- és légszennyezés megakadályozása érdekében fellépő szereplők felé. Ennek az elvnek a településekre, valamint egyéb helyi és regionális önkormányzatokra is vonatkoznia kell. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A környezetvédő civil társadalmi szervezeteket és kis- és középvállalkozásokat fokozottabban be kell vonni a munkavállalók tájékoztatásába és a környezetvédelmi oktatás és képzés alakításába annak biztosítása érdekében, hogy a nagyközönség alapvető ismeretekkel rendelkezzen ezekről a témákról. A tagállamoknak támogatniuk és finanszírozniuk kell ezt az együttműködést. Az egyes országok nemzeti tanterveinek részét kellene hogy képezze az éghajlattal és a környezetvédelemmel kapcsolatos témák kötelező oktatása (6–18 éves korban), a környezetvédelem területén működő civil társadalmi szervezeteket pedig 2020-tól kezdve kötelező alapon be kellene vonni az elméleti és gyakorlati munkába. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Politikai szinten az EGSZB sürgeti, hogy valamennyi tagállam legalább hozzon létre egy környezetvédelmi minisztériumot, hogy több figyelmet lehessen fordítani a környezetvédelmi jogszabályokra, illetve hogy jobban összehangolják és szigorúbban betartassák azokat. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ökológiai lábnyomunk csökkentése és a fenntartható fejlődés megerősítése érdekében az EGSZB sürgeti, hogy a tagállamok az Európai Bizottság rendszeres és közvetlen felügyelete mellett maradéktalanul hajtsák végre a zöld közbeszerzési stratégiákat. Az Európai Bizottságnak határozottabban meg kellene követelnie, hogy a zöld közbeszerzés előkészítése és a beérkező ajánlatok véglegesítése során konzultáljanak a civil társadalmi szervezetekkel. Az Európai Bizottságnak arra is javaslatot kell tennie, hogy a zöld közbeszerzés kedvező hatásainak fokozása érdekében uniós forrásokat lehessen felhasználni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EU-nak segítséget kell nyújtania a helyi fejlesztési modellek kidolgozásában és a környezet széles körű nemzeti védelmének előmozdításában. Ezért láthatóbb helyi szintű uniós jelenlétre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az uniós forrásokat megfelelően költsék el, valamint hogy a környezetvédelmi jog és irányítás megfelelő végrehajtásába bevonják az érintett köz- és magánszektorbeli szereplőket. Ez megoldást jelenthetne arra is, hogy biztosítani kell, hogy az EU félreeső régióiban élő emberek és szervezetek támogatásban és az EU kulcsfontosságú szereplőinek kijáró bánásmódban részesüljenek. Az Európai Bizottságnak arról is gondoskodnia kell, hogy elegendő jól képzett személyzetet alkalmazzanak az információkhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, különösen pedig a felügyelet területén, hogy a megfelelő végrehajtás figyelemmel kísérhető legyen. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB rámutat, hogy az Európai Bizottságnak síkra kell szállnia legfontosabb környezetvédelmi és szociális normáink mellett, és határozottan ragaszkodnia kell ezekhez az uniós gazdaság globális kereskedelmi tárgyalások során történő előmozdítása és védelme során. Ez nem csupán arra jó, hogy javítsuk Európa versenyképességét és imázsát, és jövőt biztosítsunk lakosságának és területeinek, hanem egyben lehetőséget nyújt arra is, hogy egy olyan, demokratikusabb és fenntartható kormányzási módot mutassunk fel a világ többi része felé, amely a civil társadalmi szervezetek fokozottabb bevonásán alapul. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB egy háromoldalú testület létrehozását javasolja (az Európai Bizottság, a tagállamok és a civil társadalmi szervezetek részvételével) a vitarendezés és/vagy a civil szervezetek által felvetett problémák azelőtt történő megvitatása céljából, hogy egy potenciális környezetkárosítás bekövetkezne, vagy hogy jogorvoslati eszközökhöz folyamodnának. Emellett fontos az is, hogy egy független uniós tudományos tanácsadó testület ajánlásokat tehessen az Európai Bizottságnak olyan esetben, amikor egy civil társadalmi szervezet problémát jelent be. Az Európai Bizottságnak továbbá indokolással ellátott határozatokat kell kiadnia. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak 2020 után több politikai, pénzügyi és szakmai támogatást kell nyújtaniuk a kkv-k és civil társadalmi szervezetek számára, hogy azok a környezet védelmére összpontosíthassanak. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Általános megjegyzések

2.1.   
  A civil társadalom szerepe a környezetvédelmi jogszabályok irányításában, végrehajtásában és értékelésében

Háttér

| 2.1.1. | Frans Timmermans, az Európai Bizottság első alelnöke 2018 decemberében azt írta az EGSZB elnökének, amikor felkérte e feltáró vélemény kidolgozására, hogy a „civil társadalom – a munkaadók, munkavállalók és az egyéb érdekeket képviselők – központi szerepet játszanak a végrehajtásban”. Az EGSZB a szervezett civil társadalom szószólójaként az uniós társadalom tagjainak véleményét képviseli a fenti levélben említett témákhoz kapcsolódó területeken. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Az EGSZB az elmúlt években több ezzel a témával foglalkozó véleményt is elfogadott (3) (4), és ezeket az Európai Bizottságnak figyelembe kellene vennie. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Figyelembe véve, hogy a polgárok világszerte egyre jobban aggódnak a környezetért (5), az EGSZB emlékeztetni kívánja az Európai Bizottságot arra, hogy a környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtásának egyik legnagyobb akadályát a helyi, nemzeti és uniós szintű politikai szándék hiánya jelenti. Ebből az is következik, hogy (például a többéves pénzügyi kereten belül) nem áll rendelkezésre elegendő emberi és pénzügyi erőforrás ahhoz, hogy világossá lehessen tenni a környezetvédelmi jogszabályok célját, biztosítani lehessen ezek megfelelő végrehajtását, szükség esetén segíteni lehessen a bíróságoknak feladatuk végzésében (6), illetve hogy értékelni lehessen e jogszabályokat. Más szóval a környezetvédelmi jogszabályok nem megfelelő végrehajtása nem abból fakad, hogy a civil társadalom ne töltené be megfelelően és konstruktívan a szerepét. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a hiányosság főként annak tudható be, hogy a jogalkotó szervek egyszerűen nem fordítanak kellő figyelmet a kérdésre. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Végül, de nem utolsósorban, az EGSZB álláspontja az, hogy a szervezett civil társadalom által az uniós környezetvédelmi szabályozás irányításában, végrehajtásában és értékelésében betöltött hangsúlyosabb szerep elengedhetetlen az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak – először is az 1. fenntartható fejlődési célnak – az eléréséhez és a globális éghajlatvédelmi megállapodások gyakorlati megvalósításához. Ezért tehát az EGSZB felhívja az illetékes hatóságok figyelmét az ebben a véleményben felsorolt számos általános, ágazati és tematikus korrekcióra. |
| --- | --- |

2.1.4.

Az információhoz való hozzáférés

| 2.1.5. | Az EGSZB határozottan támogatja a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló folyamatot, amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy a környezetvédelmi információk széles skálája álljon rendelkezésre többek között a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás és az európai életminőség témájában. Elvárja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok teljesítsék kötelezettségeiket azáltal, hogy a civil társadalmi szervezetek álláspontját érvényesítik a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatában és az országjelentésekben. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság kérje a tagállamoktól egy olyan mechanizmus bevezetését, melynek révén egy hónapon belül hozzáférést kell biztosítani a környezeti információkhoz (Aarhusi Egyezmény (7)). A közvélemény immár nem tartja elfogadhatónak, hogy – olykor egy évnél is tovább – várnia kell arra, hogy hozzáférjen az ilyen típusú információkhoz. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Az EGSZB emellett kéri az Európai Bizottságot, hogy a közösségi hálózatokon rendszeresebben és hatékonyan tájékoztasson az uniós irányelvekről, és népszerűsítse azok elképzeléseit. Ezt a civil szervezetek is támogathatnák. A környezetvédelmi témákról zajló folyamatos képzés és oktatás kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

2.1.7.

Részvétel

| 2.1.8. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy következetesebben vonja be a civil társadalmi szervezeteket az uniós környezetvédelmi szabályozás jövőbeli célravezetőségi vizsgálataiba, valamint a környezetvédelmi politikák végrehajtásának jövőbeli felülvizsgálati folyamataiba mind nemzeti, mind uniós szinten. Ennek már abban a nagyon korai szakaszban meg kell történnie, amikor az értékelési kritériumokat az EGSZB-vel és a megfelelő nemzeti és helyi szintű bizottságokkal együttműködésben meghatározzák. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Az EGSZB megismétli azt a korábbi véleményeiben (8) (9) már kifejtett nézetét, hogy a környezetvédelmi intézkedések hatékony végrehajtása részben azon múlik, hogy biztosítják-e a civil társadalom – a munkáltatók, a munkavállalók és egyéb érdekeltek – számára az aktívabb szerepvállalást. Ismételten felszólít ezért arra, hogy nagyobb mértékben és strukturáltabb módon vonják be a civil társadalmat, ez ugyanis a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatát is erősíthetné. Így például a környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó nemzeti szintű civil társadalmi szervezeteknek és a tudományos közösségeknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy szakértelmükkel és rálátásukkal közreműködjenek az országjelentésekben és a tagállami strukturált párbeszédekben, valamint ezek nyomon követésében. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Ugyanez érvényes az uniós kereskedelmi tárgyalásokra is: az Európai Bizottságnak síkra kell szállnia legfontosabb környezetvédelmi és szociális normáink mellett, és határozottan ragaszkodnia kell ezekhez az uniós gazdaság globális kereskedelmi tárgyalások során történő előmozdítása és védelme során. Ez nem csupán arra jó, hogy javítsuk Európa versenyképességét és imázsát, és jövőt biztosítsunk lakosságának és területeinek, hanem egyben lehetőséget nyújt arra is, hogy egy olyan, demokratikusabb és fenntartható kormányzási módot mutassunk fel a világ többi része felé, amely a civil társadalmi szervezetek fokozottabb bevonásán alapul. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | A civil társadalmi szervezeteket gyakran kérik fel arra, hogy képviseljék a végrehajtás költségeivel és kényelmetlenségeivel kapcsolatos társadalmi aggályokat, és ezeknek adjanak hangot. Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy a civil társadalmi szervezetek már az eljárás korábbi szakaszában játsszanak szerepet, és kérjék fel ezeket konzultációk megszervezésére és a vitarendezésben való jelentős szerepvállalásra. Az EGSZB úgy véli, hogy a vitarendezésnek korábbi szakaszban kell helyet kapnia a folyamatban. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | Az EGSZB egy háromoldalú testület létrehozását javasolja (az Európai Bizottság, a tagállamok és a civil társadalmi szervezetek részvételével) a vitarendezés és/vagy a civil szervezetek által felvetett problémák azelőtt történő megvitatása céljából, hogy egy potenciális környezetkárosítás bekövetkezne, vagy hogy jogorvoslati eszközökhöz folyamodnának. Emellett fontos az is, hogy egy független uniós tudományos tanácsadó testület ajánlásokat tehessen az Európai Bizottságnak olyan esetben, amikor egy civil társadalmi szervezet problémát jelent be. Az Európai Bizottságnak továbbá indokolással ellátott határozatokat kell kiadnia. |
| --- | --- |

2.1.12.

Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés

| 2.1.13. | Az EGSZB egy korábbi véleményére (10) hivatkozva ismét arra kéri az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon a civil társadalom igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének javításával (pl. jogot biztosítva a civil társadalmi szervezeteknek arra, hogy az Európai Unió Bíróságához fordulhassanak, továbbá biztosítva, hogy uniós, nemzeti és helyi szinten szakosodott bírók és ügyészek dolgozzanak). |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Az EGSZB emellett úgy véli, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítása érdekében egyéneknek is lehetőséget kellene biztosítani arra, hogy közvetlenül a Bírósághoz forduljanak – ahogy az az Emberi Jogok Európai Bírósága esetében is lehetséges –, ha az uniós jog nemzeti jogba való átültetéséről van szó, és a nemzeti jogorvoslati lehetőségeket már kimerítették. |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Tekintettel arra, hogy a bírósági ügyek gyakran túlzott mértékben elhúzódnak, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg egy a környezetvédelmi jogsértés megszüntetésére irányuló eljárás létrehozását, amelyet a tagállamoknak követniük kell, és amelynek alapján – szükséghelyzetek kivételével – a munkát az elsőfokú bíróság döntéséig fel kell függeszteni abban az esetben, ha azonnali környezetkárosítás fenyeget. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | Az EGSZB továbbá kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre megfelelő mechanizmust annak érdekében, hogy a környezeti károk okozása miatt befizetett büntetéseket a környezetvédelem támogatását célzó intézkedésekre fordítsák. |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   
  A civil társadalom javaslatai a kkv-k, a munkaadók, a szakszervezetek és a környezetvédelmi szervezetek által a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában betöltendő szerepet illetően

A kkv-k szerepe a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában

| 2.2.1. | Amint egy korábbi véleményében (11) már rámutatott, az EGSZB-nek az Európai Bizottsághoz hasonlóan fenntartásai vannak, mivel elismeri, hogy sajnálatos módon a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és a környezetvédelmi irányítás érvényesítését biztosító mechanizmusok be nem tartása is felelős a tisztességtelen versenyért, és gazdasági károkat okoz. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Európában a cégek 99,8 %-a – vagy a munkavállalók száma, vagy a forgalom és a mérlegfőösszeg alapján – kkv és főként mikrovállalkozás (12). A kkv-k értékteremtéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulása, valamint a környezeti hatásuk jelentős. Noha a kkv-k egyénileg általában csak kevés emberi és pénzügyi erőforrás felett rendelkeznek, mindenkinek az az érdeke, hogy ezeket a környezetvédelmi szabályokra való fokozottabb összpontosításra mozgósítsuk és ösztönözzük. Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodásban foglalt globális éghajlatvédelmi célok eléréséhez nagyon fontosak a kkv-k képességei és az innovációban, a megújulásban, a munkahelyteremtésben és a társadalmi haladás fenntartásában való részvételük. Számos egyéb olyan fontos terület is van – például az egészségügy, a mezőgazdaság, a kézműipar, a turizmus és vendéglátás, a szolgáltatások és általában az üzleti szféra –, ahol a környezetvédelmi normák kidolgozása és összehangolása, a fenntartható fejlődés biztosítása és az éghajlatváltozási kérdések kezelése kulcsfontosságú. E tekintetben az Európai Bizottságnak, a tagállamoknak és a civil társadalmi szervezeteknek mindenképpen szorosabban együtt kell működniük a kkv-kkal. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy érje el, hogy a tagállamok „a szennyező fizet” elvre épülő harmonizált, zöld, fenntartható és környezetbarát adórendszereket dolgozzanak ki, vezessenek be és működtessenek. Ily módon az erőforrásokat következetesen átcsoportosítják a talaj-, víz- és légszennyezés megakadályozásáért küzdő szereplők felé. Ennek az elvnek a településekre, valamint egyéb helyi és regionális önkormányzatokra is vonatkoznia kell. |
| --- | --- |

2.2.3.

A szakszervezetek és a munkaadók szerepe a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában

| 2.2.4. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a szakszervezetek és/vagy a munkaadók által szervezett, a munkavállalókat a környezetvédelmi szabályozás ismeretére és végrehajtására oktató képzések költségeinek egy részét. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | A környezetvédelem területén tevékenykedő civil társadalmi szervezeteket és kis- és középvállalkozásokat fokozottabban be kell vonni a munkavállalók tájékoztatásába és a környezetvédelmi oktatás és képzés alakításába annak biztosítása érdekében, hogy a nagyközönség alapvető ismeretekkel rendelkezzen ezekről a témákról. Ezt az együttműködést a tagállamoknak kell finanszírozniuk. Az egyes országok nemzeti tanterveinek részét kellene hogy képezze az éghajlattal és a környezetvédelemmel kapcsolatos témák kötelező oktatása (6–18 éves korban), a környezetvédelem területén működő civil társadalmi szervezeteket pedig 2020-tól kezdve kötelező alapon be kellene vonni az elméleti és gyakorlati munkába. |
| --- | --- |

2.2.5.

A környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó civil társadalmi szervezetek szerepe a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában

| 2.2.6. | Az EGSZB annak biztosítására kéri az Európai Bizottságot, hogy az uniós költségvetésből fedezzék a nonprofit civil társadalmi szervezeteknél annak kapcsán felmerülő költségeket, hogy hozzájárulnak a környezetvédelmi jogszabályok irányításának, végrehajtásának és értékelésének uniós és nemzeti szintű folyamatához, illetve struktúrájához. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Általánosságban a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak 2020 után több politikai, pénzügyi és szakmai támogatást kell nyújtaniuk a kkv-k és civil társadalmi szervezetek számára, hogy a környezet védelmére összpontosíthassanak. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Fontos, hogy a környezetvédelemmel foglalkozó civil társadalmi szervezetek részt tudjanak venni az uniós források regionális szintű felhasználására vonatkozó döntéshozatalban olyan esetekben, amikor környezeti hatással járó projektekről van szó. Emellett a civil társadalmi szervezeteknek könnyebben hozzá kell tudniuk férni ezekhez a forrásokhoz. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | A környezetvédelmi civil társadalmi szervezetek számára biztosítani kell továbbá azt a lehetőséget, hogy tanácsadóként és társszerzőként részt vehessenek a környezetvédelmi irányelvekhez kötődő (például a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvvel, akár az egyes országok környezeti állapotával kapcsolatos) éves tagállami jelentések elkészítésében. Az Európai Bizottságnak emellett jobban oda kell figyelnie arra is, hogy a tagállamok időben kiadják ezeket a jelentéseket (mivel egyes jelentéseket nem abban az időpontban nyújtanak be, amikor az élőhelyvédelmi irányelv (13) 16., illetve a madárvédelmi irányelv (14) 9. cikke szerint kellene). |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   
  A szervezett civil társadalom javaslatai a hulladékokra, a levegőre és a biológiai sokféleségre vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában betöltendő saját szerepét illetően

A civil társadalom szerepe a hulladékokra vonatkozó környezetvédelmi szabályozás végrehajtásában

| 2.3.1. | Az EGSZB-t komolyan aggasztja annak kockázata, hogy az Európai Bizottság jelentése szerint az uniós tagállamok fele nem tudja majd teljesíteni a települési hulladékok 50 %-ának újrafeldolgozására vonatkozóan 2020-ra kitűzött célt (15). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozatosan szüntessék be az újrafeldolgozható hulladékok égetését és hulladéklerakókban való elhelyezését. Ideje, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok végre teljesítsék a környezet védelmével kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, ahelyett, hogy behódolnának a sürgetően szükséges fenntartható, hulladékmentes és körforgásos gazdaság ellenében fellépő lobbiknak. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Az EGSZB ennek kapcsán sürget valamennyi tagállamot, hogy vállaljanak jelentős szerepet a környezet védelmének előtérbe helyezésében és az ennek érdekében történő fellépésben. Az Európai Bizottságnak arra kell kérnie az egyes tagállamokat, hogy kormányzati struktúrájuk keretében hozzanak létre egy környezetvédelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó minisztériumot, amely lehetővé teszi, hogy még inkább az uniós környezetvédelmi szabályozás összehangolására és végrehajtására összpontosítsanak. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Az EGSZB emellett arra buzdítja a tagállamokat, hogy a hulladékokkal kapcsolatos célkitűzések teljesítésének megkönnyítése és e folyamat jobb oktatás és képzés révén történő támogatása érdekében indítsanak a nagyközönség – és ezen belül az általános és középiskolák – számára egyértelmű oktatási és tájékoztató kampányokat a hulladékképződés megelőzése és a hulladékgazdálkodás témájában. A környezet védelmére vonatkozó általános társadalmi felelősségvállalás jobb hangsúlyozása érdekében az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak rendszeresen online formában, sokkal szélesebb körben be kellene számolniuk a kkv-k és a nem kormányzati szervezetek hulladékgyűjtéssel és -kezeléssel kapcsolatos, célirányos tevékenységeiről. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság az Európa Zöld Fővárosa díjért folyó verseny (amelynek 2019-es győztese Oslo (16)) példáját követve 2020-tól kezdődően biztosítsa a nemzeti környezetvédelmi NGO-k számára az ahhoz szükséges pénzügyi forrásokat, hogy a környezeti teljesítmény alapján évente három vidéki település számára hasonló zöld díjakat oszthassanak ki a tagállamokban. Ez a díj természetesen nem volna jelentős összegű, inkább szimbolikus lenne, a helyi és országos szintű médiaérdeklődés azonban kiemelné a kérdés fontosságát. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Az adók, az adóbüntetések, a bizonyos adók megfizetése alóli mentesség és az adókönnyítések fontosak az országok gazdasági irányítása és a növekedés szempontjából, ha az érdekelt feleket a hulladék csökkentésére, ártalmatlanítására, megsemmisítésére és hasznos erőforrásként való kezelésére kívánják ösztönözni vagy éppen valamitől visszatartani. Annak érdekében, hogy a kkv-kat bevonják a hulladékforrások hatékonyabb kezelésébe és a jobb levegőminőség fenntartásába, az EGSZB azt javasolja, hogy a tagállamok vessenek ki magasabb adókat a hulladéklerakókra, jelentősen csökkentsék vagy akár tiltsák be a hulladékégetést, és az összes tagállamban vezessék be a „kidobott mennyiség alapján történő fizetés” elvét, valamint szabjanak ki szankciókat a szennyezett újrafeldolgozható anyagokra. Nagyon hasznos lenne, ha zöld (vagy környezetbarát) adókat vagy egyszeri adókedvezményt vezetnének be a hulladékgazdálkodás és az újrafelhasználás terén kulcsfontosságú innovációkat bevezető kkv-k számára. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Az EGSZB határozottan támogatja a hulladékokról szóló keretirányelvben felvázolt alapvető célokat, az irányelv szerint ugyanis a hulladékgazdálkodás nem veszélyeztetheti az emberi egészséget, és nem károsíthatja a környezetet és különösen: nem jelenthet kockázatot a vízre, a levegőre, a talajra, a növény- vagy állatvilágra; nem okozhat kellemetlen zajt vagy szagot; és nem befolyásolhatja hátrányosan a tájat vagy a különleges érdeklődésre számot tartó helyeket (17). Ennek nyomán az Európai Bizottságnak a hulladékokról szóló uniós jogszabályok és politikák kiegészítéseképpen ki kellene alakítania a szelektív hulladékgyűjtési módszerek (szelektív hulladékszállítás, hulladékszigetek, lerakók, hulladékgyűjtéssel kapcsolatos kollektív társadalmi fellépések) kombinációját, és létre kellene hoznia egy nemzeti hulladéklerakó-hálózatot. Az egyszer használatos tárolóedényekre (PET, alumínium, üveg) vonatkozó betétdíjas rendszerek kötelező bevezetése (és működtetése), a lomhulladék intelligens felhasználása (újrahasználati központok), a szelektív hulladékgyűjtés bővítése (textil, biológiailag lebomló, veszélyes), valamint az otthoni és közösségi komposztálás szélesebb körű ösztönzése a komposzthasználatra vonatkozó pénzügyi és műszaki támogatással együtt csökkenti a hulladékártalmatlanítás terheit. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | A civil társadalmi szervezeteket és az érintett kkv-kat (főként a hulladékkezelő társaságokat) jobban be kell vonni a kapcsolódó környezetvédelmi döntéshozatalba és a nemzeti szintű végrehajtásba. A tagállamoknak pénzügyi támogatási rendszereket kell létrehozniuk azon kkv-k számára, amelyek aktív szerepet játszanak a hulladékgyűjtésben, a hulladék újrafeldolgozásában, a hulladék újraértékelésében és általában a körforgásos gazdaságban. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | Ökológiai lábnyomunk csökkentése és a fenntartható fejlődés megerősítése érdekében az EGSZB sürgeti, hogy a tagállamok az Európai Bizottság rendszeres és közvetlen felügyelete mellett maradéktalanul hajtsák végre a zöld közbeszerzési stratégiákat. Az Európai Bizottságnak határozottabban meg kellene követelnie, hogy a tagállamokban tevékenykedő nemzeti szintű környezetvédelmi nem kormányzati szervezeteket vonják be a zöld közbeszerzés előkészítésébe és a beérkező ajánlatok véglegesítésébe. Az Európai Bizottságnak arra is javaslatot kell tennie, hogy a zöld közbeszerzés kedvező hatásainak fokozása érdekében uniós forrásokat lehessen felhasználni. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | A környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálatát (18) rendszeresen közzé kell tenni, és folyamatosan meg kell osztani a releváns információkat. A környezetvédelmi politikák végrehajtásának 2019. április 4-én közzétett felülvizsgálatában hivatkozott tanulmány szerint a környezetvédelmi politikák végrehajtásában jelenleg tapasztalt hiányosságok teljes társadalmi költsége évente mintegy 55 milliárd eurót tesz ki (19). |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | Az elmúlt két évben a tagállamok környezetvédelmi szervei és települései közti uniós szakértői megbeszélések jól működtek, és az érdekelt felek számára nagyobb tájékozottságot biztosítottak. Az új elképzeléseket és a bevált gyakorlatokat azonban sokkal szélesebb körben, online elérhetővé kellene tenni a tagállamokban, gondoskodva arról, hogy rendszeresen közzétegyék e szakértői rendezvények eredményeit és az ott elhangzottakat. A nemzeti civil társadalmi szervezetek és a kkv-k jobb bevonása szorosabb technikai vagy üzleti együttműködéshez és a kkv-k lehetőségeinek gyorsabb elismeréséhez vezethet. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy évente tegye közzé a környezetvédelmi világnapok listáját (20), amelyek kapcsán mozgósítással vagy finanszírozással arra buzdítják a tagállamokbeli helyi érdekelt feleket, vállalkozásokat, civil társadalmi szervezeteket és hatóságokat, hogy hulladékgyűjtési, takarítási vagy levegőminőség-javító akciókat szervezzenek. |
| --- | --- |

2.3.10.

A civil társadalom szerepe a levegőminőségre vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában

| 2.3.11. | Az egészségi és környezeti problémák terjedése miatt a tagállamoknak javítaniuk kell az általános levegőminőséget, és a nem kormányzati szervezeteket és a vállalkozásokat aktívabban be kell vonniuk a szennyezésmegelőzési folyamatba. A háztartások szénnel és nedves fával való fűtése, a kereskedelmi (pl. műanyag, textil), kerti vagy más hulladék szabadban történő elégetése, a magasabb kibocsátású motor hajtotta régi járművek, a polgári és katonai légi közlekedés (21), a közúti közlekedés, a tengeri szállítás, a folyami és óceáni üdülőhajók, valamint egyes ipari és mezőgazdasági gyakorlatok mind jelentős levegőszennyezést okoznak. |
| --- | --- |

2.3.11.

| 2.3.12. | Az EGSZB maradéktalan elismeréssel illeti a közös agrárpolitikát (KAP), amely kötelező szabályokat vezetett be a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében a környezetvédelemre (EUMSZ, 11. cikk), a fogyasztóvédelemre (12. cikk), az állatjóléti követelményekre (13. cikk) stb. vonatkozóan. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy továbbra is fejlessze ezeket a területeket, és például vezessen be a KAP keretében új intézkedéseket a levegőminőség javításával és a kibocsátási szintek csökkentésével kapcsolatosan. Ugyanakkor a kisvállalkozások és a gazdálkodók költségeit illető problémák enyhítése érdekében az EU-nak emellett teljeskörűen végre kell hajtania a megfelelő alternatívüzemanyag-infrastruktúra létrehozására (22) irányuló, az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelv (23) szerinti döntést. |
| --- | --- |

2.3.12.

| 2.3.13. | A régi járművek okozta levegőszennyezés csökkentése érdekében az Európai Bizottságnak be kellene tiltania az 5 évesnél idősebb használt autók határokon átnyúló értékesítését. A közúti teherszállítás csökkentése, a vasúti, tengeri és folyami teherszállítás feltételeinek javítása, valamint lakott területeken az alacsony kibocsátási övezetek bevezetése kulcsfontosságú lépések a légszennyezés csökkentése szempontjából. A levegő- és zajszennyezés elkerülése érdekében további erőfeszítésekre és tagállami forrásokra van szükség ahhoz, hogy 2022 és 2027 között a jelenlegi, elavult dízelmotorokat elektromos járművekkel, vagy legalábbis alacsonyabb kibocsátású motorokkal váltsák fel. |
| --- | --- |

2.3.13.

| 2.3.14. | A levegőminőség javítása érdekében az Európai Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat a járműállomány korszerűsítésében, a vasútvonalak sebességkorlátozásának eltörlésében, a tehergépjárművek esetében az elektronikusan mért, távolságalapú úthasználati díjak valamennyi útra való kiterjesztésében, valamint a kibocsátások alapján jobban differenciált útdíjrendszer bevezetésében. A tagállamoknak – a nem kormányzati szervezetekkel és az érintett kkv-kkal folytatott rendszeres párbeszéd alapján – a fővárosokban városi útdíjakat kell meghatározniuk (beleértve a dugódíj 2025-ig történő bevezetését), és a városokban több gyalogos övezetet, nagyobb parkokat és egyéb zöld területeket kell kialakítaniuk. Az ilyen övezetek tervezése és megvalósítása során rendszeresen be kell vonni a nem kormányzati szervezeteket és a kkv-kat, és konzultálni kell velük az interneten. |
| --- | --- |

2.3.14.

| 2.3.15. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megújuló energia nagyobb arányú használatára vonatkozó szabályozást azzal a céllal, hogy növekedjen a villamos energia és a fűtés szolgáltatása során a megújuló energiaforrások aránya. A nem kormányzati szervezeteket és a kkv-kat látható módon be kell vonni olyan új nemzeti energetikai tervek kidolgozásába, amelyek eredményeképpen csökken az energiafelhasználás, különösen pedig a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása. A tagállamoknak kézzelfogható és megvalósítható javaslatokat kell megvitatniuk e tekintetben; a bevált gyakorlatokat el kell ismerni, és biztosítani kell számukra a szükséges pénzügyi forrásokat. A tagállamoknak rendszeresen meg kell osztaniuk bevált környezetvédelmi gyakorlataikat. |
| --- | --- |

2.3.15.

A civil társadalom szerepe a biológiai sokféleségre vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában

| 2.3.16. | Az EGSZB számára – különösen a biológiai sokféleségre gyakorolt hatást illetően – fontos, hogy a tagállamok nyilvános konzultációkat folytassanak már a korai szakaszban, amikor még valamennyi opció nyitva áll, és lehetőség van az alternatívák valódi elemzésére. Elsősorban a tagállamok és az illetékes hatóságok feladata annak biztosítása, hogy a fejlesztők komolyan vegyék ezt a követelményt és ösztönözzék a korai nyilvános konzultációkat. |
| --- | --- |

2.3.16.

| 2.3.17. | Annak érdekében, hogy a civil társadalmi szervezetek érdemi megbeszéléseket folytathassanak az Európai Bizottsággal, egyértelmű információkat kell biztosítani az Európai Bizottság működéséről (különösen a döntéshozatal módjáról) és elvárásairól (a kért információk jellegéről), például a környezetvédelmi jog betartásának elmulasztása vagy a biológiai sokféleség károsításának kockázata tekintetében. |
| --- | --- |

2.3.17.

2.4.   
  A civil társadalom javaslatai a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és az Európai Bizottságnak a Szerződések őreként betöltött szerepét illetően

| 2.4.1. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson be észrevételeket a nemzeti parlamentekhez, amikor egy tagállam az uniós környezetvédelmi jogszabályok átültetése céljából jogszabályokat alkot. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Az EGSZB azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy harmadik felek kérésére tegyen észrevételeket, és juttassa el azokat az érdekelt feleknek, ha egy uniós környezetvédelmi jogot átültető nemzeti rendelkezést a legfelső bíróság előtt megtámadnak. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy emlékeztesse a tagállamokat arra, hogy az uniós jog nem ismeri az előírtnál szigorúbb átültetés fogalmát, és hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok szerint a környezet állapotának javítása érdekében folyamatosan intézkedéseket kell hozni. Ezért az uniós jogszabályok tiltják a visszalépéseket. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Az EGSZB arra is felkéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa a tagállamokat arról, hogy az uniós környezetvédelmi jog ugyan engedélyezi a másodlagos jog szabályaitól való eltérést, de megköveteli, hogy az eltéréseket az államok szigorúan határolják be annak érdekében, hogy azok ne legyenek ellentétesek az EU célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy folytassa a másodlagos környezetvédelmi jog értelmezésének és alkalmazásának megkönnyítését célzó iránymutatások kidolgozását, különösen két területen:






  a) | az egészségügyi kérdések figyelembevétele a környezeti értékelések során, |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

a)

az egészségügyi kérdések figyelembevétele a környezeti értékelések során,

| b) | a vizes élőhelyek többfunkciós szerepük szerint történő meghatározása. |
| --- | --- |

b)

a vizes élőhelyek többfunkciós szerepük szerint történő meghatározása.

| 2.4.6. | Az EU-nak segítenie kell a helyi fejlesztési modellek kidolgozásában és betartásában, valamint a környezetvédelem előmozdításában. Ezért az Európai Bizottság részéről rendszeresebb helyi ellenőrzésekre van szükség a tagállamokban annak biztosítása érdekében, hogy az uniós forrásokat megfelelően költsék el, és hogy a környezetvédelmi szabályozás és irányítás megfelelő végrehajtásába minden érintett köz- és magánszektorbeli szereplőt bevonjanak. Ez arra az általános követelményre is válasz lehet, amely szerint biztosítani kell, hogy az EU félreeső régióiban élő emberek és szervezetek támogatásban és az EU kulcsfontosságú szereplőinek kijáró bánásmódban részesüljenek. Az Európai Bizottságnak továbbá gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes tagállamban elegendő létszámú, jól képzett személyzetet alkalmazzanak az információkhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés területén, még inkább pedig felügyeleti célból, hogy a környezetvédelmi szabályozás megfelelő végrehajtása nyomon követhető legyen. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottság elnökét, hogy biztosítson a környezetvédelmi biztos számára nagyobb hatáskört, különösen a környezetvédelmi és az egészségügyi kérdések tekintetében. A biztosnak figyelmet kell fordítania a vidéki területek fejlesztésének összehangolására is, és ebben fokozottabb szerepet kellene vállalnia, mindenhol javítva az életminőséget, és biztosítva, hogy a hazai vállalkozások megfeleljenek az elfogadott uniós környezetvédelmi követelményeknek. A jövő versenyképes gazdaságának a szépség gazdaságává kell válnia, amely minden szépet és jót magában foglal, gondolva itt az életminőséget javító, kulturális, művészeti és környezetvédelmi jellegű helyi tevékenységekre. Egyik legfőbb célunk a hazai boldogság növekedése (growth of domestic happiness, GDH), azaz az általános jóllét kell hogy legyen, amely egy egészségesebb gazdasághoz kapcsolódik és fenntarthatóbb gazdasági, társadalmi és környezeti értékeket hoz létre, amelyek megújíthatók. |
| --- | --- |

2.4.7.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye: Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (HL C 283., 2018.8.10., 83. o.).

1

Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására

(2)  Az EGSZB véleménye: A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása (HL C 110., 2019.3.22., 33. o.).

2

A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása

(3)  Az EGSZB véleménye: Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (HL C 283., 2018.8.10., 83. o.).

3

Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására

(4)  Az EGSZB véleménye: A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása (HL C 110., 2019.3.22., 33. o.).

4

A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern.

5

(6)  Az EGSZB véleménye: A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása (HL C 110., 2019.3.22., 33. o.) (Következtetések, 1.5. pont).

6

A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/.

7

(8)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata (HL C 345., 2017.10.13., 114. o.).

8

A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata

(9)  Az EGSZB véleménye: A levegőminőségre, a vízre és a hulladékra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása (HL C 110., 2019.3.22., 33. o.).

9

(10)  Az EGSZB véleménye: Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (HL C 283., 2018.8.10., 83. o.).

10

(11)  Az EGSZB véleménye: Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (HL C 283., 2018.8.10., 83. o.).

11

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32003H0361

12

(13)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

14

(15)  COM(2019) 149 final.

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve ( 2008. november 19. ) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.) (http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/).

17

(18)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/eir_2019.pdf

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates

20

(21)  Az EGSZB véleménye: A légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer (HL C 288., 2017.8.31., 75. o.).

21

A légi közlekedési tevékenységekre vonatkozó kibocsátáskereskedelmi rendszer

(22)  Az EGSZB véleménye: Cselekvési terv az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozóan (HL C 262., 2018.7.25., 69. o.).

22

Cselekvési terv az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozóan

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.)(https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2014/94/oj).

23

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/58

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Kék biogazdaság

(feltáró vélemény)

(2020/C 47/08)

Előadó: Simo TIAINEN

Társelőadó: Henri MALOSSE

| Felkérés: | finn tanácsi elnökség, 2019.2.7. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2019.2.19. |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.1. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 151/1/1 |

Felkérés:

finn tanácsi elnökség, 2019.2.7.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2019.2.19.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.1.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

151/1/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A kék biogazdaság olyan gazdasági tevékenységeket és értékteremtést jelent, amelyek a megújuló vízi erőforrások és az ezekhez kapcsolódó szaktudás fenntartható és intelligens felhasználásán alapulnak. Európában hatalmas mennyiségű szakismeret, know-how és emberi hagyomány kapcsolódik a vízhez, a vízi erőforrásokhoz és a kék biogazdasághoz. A benne rejlő potenciálhoz és lehetőségekhez képest azonban a kék gazdasággal összefüggő európai üzleti tevékenységek egyelőre elég szerény méreteket öltenek. Számos akadály van, amit fel kell számolnunk. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ha elő akarjuk mozdítani ennek a gazdasági ágnak a fenntartható növekedését, akkor fel kell tárnunk az EU kék biogazdaságában rejlő lehetőségek teljes körét, és kutatási prioritásokat kell meghatároznunk. Mindenekelőtt azt kell jobban megértenünk, hogy miként használhatók fel a vízi eredetű nyersanyagok az értéknövelő folyamatokban. A fenntartható növekedés fokozásához a kutatás célirányos támogatására van szükség, amely az innováció, a multidiszciplináris fejlesztés és a vállalkozások fellendítésére, illetve új, színvonalas munkahelyek létrehozására irányul. A fenntartható növekedéshez emellett egyenlő versenyfeltételek jellemezte működési környezetre, valamint az ipar, a kutatási szervezetek, a hatóságok és a nonprofit szektor közötti széles körű együttműködésre és új partnerségek létrehozására van szükség. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A vizek és a vízi ökoszisztémák helyzete az EU számos területén nem megfelelő, pedig a jó vízminőség és az egészséges vízi környezet jelenti a kék biogazdaság alapját. Meg kell őrizni és helyre kell állítani az óceánok, tengerek, tavak és folyók jó állapotát és biológiai sokféleségét. Ehhez az érintett feleknek – köztük az EU-nak, a nemzeti és regionális intézményeknek, az egyetemeknek és kutatóközpontoknak, valamennyi érintett szakembernek (például a halászati és az idegenforgalmi ágazatban), valamint a civil társadalmi szervezeteknek – jelentős erőfeszítéseket kell tenniük. Ebbe bele kell tartoznia a megfelelő kutatásoknak, képzésnek és know-how-átadásnak is. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Több beruházásra van szükség a vízi környezetek és higiénés létesítmények kezelésébe, hogy mindenki számára biztosíthassuk a tiszta vízhez és a megfelelő higiénés létesítményekhez való hozzáférést és ezek fenntartható használatát. Versenyképes megoldásokra van szükség a szennyeződések vízből való eltávolítására, valamint vízkímélő és újrafeldolgozó technológiák kifejlesztésére. Új, költséghatékony megoldások szükségesek a természetes vizekbe szivárgó tápanyagok okozta terhelés csökkentésére, továbbá a kritikus helyzetű élőhelyek és a megváltozott víztestek helyreállítására. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB arra kéri az EU-t és a kék biogazdaságban működő más szereplőket, hogy tegyenek sürgős lépéseket az éghajlatváltozás és a vele járó hatások leküzdésére. Elsősorban az a fontos, hogy a halászatot és az akvakultúrát mielőbb hozzáigazítsuk a megváltozott éghajlati körülményekhez, mivel a feltételek drámai módon változnak, és ez jelentős hatással van ezekre a fontos megélhetési tényezőkre. A halászat, az akvakultúra és az algakultúra döntően fontos az EU-ban a vízi eredetű élelmiszerek fenntartható termelésének növeléséhez. Az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes víziélelmiszer-rendszerek kialakításához további kutatásra és innovációkra van szükség, és csak ez után képzelhető el a sikeres megvalósítás. Az algabiomassza potenciálisan fontos vízi erőforrás, amelyet számos különféle célra lehet nyersanyagként használni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az egyetemek, a kutatóközpontok, az NGO-k és a halászati ágazat közös erőfeszítésére van szükség ahhoz, hogy a halászati melléktermékekből és hulladékanyagokból új, hozzáadott értéket képviselő termékeket lehessen kifejleszteni. A technológiai innovációk és a szolgáltatások előmozdításához új finanszírozási eszközök szükségesek. Ágazatközi együttműködésre és jobb döntéshozatali folyamatokra is szükség van. A tengerek, tavak és folyók biológiai sokféleségének helyreállítása új lehetőségeket nyit majd a vállalkozások – köztük a családi és a kisvállalkozások – számára a helyi piacokon. Emellett a vízi idegenforgalomhoz kapcsolódó új üzleti modelleknek és a vízi erőforrások rekreációs célú használatának a népszerűsítése új, fenntartható üzleti lehetőségeket tartogat a távol eső régiók számára. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A kék biogazdaság programjához kapcsolódó fejlesztési intézkedések legfontosabb céljai: (i) tiszta víz és megfelelő higiéniás körülmények; (ii) egészséges, változatos és biztonságos vízi környezet; (iii) fenntartható vízi élelmiszer-termelés; (iv) értékes nem élelmiszer jellegű termékek; (v) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; (vi) kék egészség és jóllét; valamint (vii) a vízi erőforrásokkal kapcsolatos illegális tevékenységek elleni küzdelem jobb összehangolása. Ha Európa ilyen fejlesztésekbe fektet be, akkor megerősítheti éllovas pozícióját a körforgásos gazdaságban. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kérjük az Európai Uniót, hogy mozdítsa elő a kutatásra építő, emellett a tengerpartokon és a szárazföldi vizek partján élő közösségekben összegyűlt tudásanyag feltárását és átadását is magukban foglaló figyelemfelhívást, oktatást és képzést, lehetővé téve ezáltal egyrészt a környezeti szempontokat szem előtt tartó gazdálkodást, másrészt az e területhez kapcsolódó európai oktatási hálózatok létrehozását. A mezőgazdaság terén az EU-nak foglalkoznia kell a vízhiány kérdésével is. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB javasolja, hogy az uniós szakpolitikák között, a szomszédos országokkal való együttműködési politikák terén, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a Párizsi Megállapodás COP 21-es céljai kapcsán a kék biogazdaság legyen az egyik kiemelt terület. E tekintetben az EGSZB azt ajánlja, hogy az EU Tanácsa és az Európai Parlament kérje fel az Európai Bizottságot, hogy az EU különböző tengeri és akvakultúra-területein indítson több kísérleti jellegű fellépést, ügyelve arra, hogy olyanokat válasszanak ki, amelyek jól tükrözik a jelenlegi helyzetek sokféleségét az EU-ban, valamint azt, hogy ezeket mennyire érinti az összeomlás kockázata, és hogy mekkora a kék biogazdaság fejlődési potenciálja. A tagállamok, a régiók és az érdekelt felek bevonásával, valamint az EGSZB részvételével egy irányítóbizottságot kellene felállítani a bevált gyakorlatok cseréjének megszervezésére és annak biztosítására, hogy a sikeres kísérleti projekteket nagyobb léptékben is bevezessék. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A kék biogazdaság olyan gazdasági tevékenységeket és értékteremtést jelent, amelyek a megújuló vízi erőforrások és az ezekhez kapcsolódó szaktudás fenntartható és intelligens felhasználásán alapulnak. Azok a vállalkozások és tevékenységek, amelyek e termékek nyersanyagait előállítják, illetve a biológiai vegyületeket kinyerik, finomítják, feldolgozzák és átalakítják, mind a kék biogazdaság részét képezik. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A különböző tagállamokban a kék biogazdaság jelentősége, jellemzői és lehetőségei – az adott földrajzi feltételeknek megfelelően – nagymértékben eltérőek, amit figyelembe kell venni. A tagállamok többsége óceánnal vagy tengerrel határos. A parti tengervizek sok tagállam számára rendkívül fontosak. Emellett sok országban a tavak és folyók is jelentős szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2019 májusában az EGSZB véleményt fogadott el (1) a 2012-es biogazdasági stratégia frissítéséről szóló európai bizottsági közleményről. A véleményben szereplő következtetések és ajánlások a kék biogazdaság szempontjából is relevánsak. A jelen vélemény részletesebben ismerteti a kék biogazdaság lehetőségeit és potenciálját. A kék biogazdaság szorosan kapcsolódik a körforgásos gazdaság koncepciójához. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A tiszta víz és a megújuló vízi erőforrások komoly fenntartható üzleti lehetőségeket jelentenek és kulcsfontosságú megoldásokat kínálhatnak számos globális fenntartható fejlődési cél (a 2., 3., 6., 7., 8. és 14. fenntartható fejlődési cél) eléréséhez. Az EGSZB ezzel a feltáró véleménnyel arra az EU Tanácsának finn elnöksége által feltett kérdésre kíván reagálni, hogy az EU miként lendíthetné fel a kék biogazdaság fejlődését, és milyen intézkedéseket kell ennek során előtérbe helyezni. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Általános kérdések

| 3.1. | A kék biogazdaság számos előnyt nyújthat, de csak akkor, ha a vízi környezet egészséges és produktív. A biológiai sokféleséget fenyegető veszélyek az éghajlatváltozással párosulva komoly kockázatot jelentenek a vízi élőlények termelési kapacitásaira, ahogy azt a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) 2019. májusi jelentése is kimutatta. A túlzott kiaknázás, a szennyezés, a parti fejlesztések, a csúcsrajáratott turizmus és a közlekedés mind súlyos kihívást jelent, különösen az Európai Unió azon területein, amelyeket ezek a stressztényezők kiemelten érintenek (főleg a Földközi-tenger környékén). Erre olyan megoldásokat kell találni, amelyek megfelelnek az egyes környezetek és régiók sajátosságainak. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A biomassza iránti igény a jövőben növekedni fog, és az EU-nak meg kell oldania ezt a kihívást. A zéró nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátású gazdaságra való biomassza alapú átállás lehetőségeit a földterületek szűkössége korlátok közé szorítja. Fontos lesz ezért, hogy a biogazdaság lehetőségeinek teljes körét igénybe véve javítsuk a vízi erőforrások termelékenységét. Ide tartozik például az algák és más olyan, újszerű fehérjeforrások termelése és használata is, amelyek révén enyhülhet a mezőgazdasági területre nehezedő nyomás. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A kék biogazdaság növekvő lehetőségeket nyújt az élelmezésbiztonság javítására, emellett egészséges és alacsony szénlábnyomú élelmiszert, új élelmiszereket és élelmiszer-adalékanyagokat, állati takarmányt, gyógytápanyagokat, gyógyszereket, kozmetikumokat, új anyagokat, tiszta vizet és nem fosszilis eredetű energiát szolgáltathat, továbbá tápanyag-újrahasznosítást és számos más előnyt kínálhat. A kék biogazdaság növekedése attól függ, hogy sikerül-e biztosítanunk a vizek és a vízi ökoszisztémák jó állapotát, kialakítanunk az ellenállóképes halászati és vízi termelési rendszereket, megvalósítanunk az ágazatközi hatékony, rendszerszerű együttműködést, valamint hogy sikerül-e bevezetnünk technológiai innovációkat, új pénzügyi eszközöket, illetve jobb szolgáltatásokat és fenntartható üzleti modelleket. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A kék biogazdaság megvalósítását illetően fontos hangsúlyozni a kulturális tényezők jelentőségét. A tengerpartokon és szárazföldi vizek partján élő lakosság körében összegyűlt tudásanyag rendkívüli értéket jelent Európa számára, amennyiben sikerül azt feltérképeznünk, megőriznünk és átadnunk a következő generációknak. Ezért tehát a kék biogazdaság terén folytatott valamennyi fellépésnek magában kell foglalnia egy kulturális és humán dimenziót is, és biztosítani kell minden érintett – különösen a helyi képviselők, a szakemberek és a civil társadalom – bevonását. |
| --- | --- |

3.4.

4.   A kék biogazdaság és a fenntartható fejlődési célok

| 4.1. | Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai szorosan kapcsolódnak a vizekhez és a vízi környezetekhez. Ezek a célok azokra a legfontosabb globális kihívásokra kívánnak megoldást találni, amelyekkel ma szembe kell néznünk, és körvonalazzák, miként lehet elérni egy fenntarthatóbb jövőt olyan, alapvető kérdések kapcsán, mint az élelmezésbiztonság, az éghajlatváltozás vagy a környezetkárosodás megakadályozása. Az egyes célok szorosan összefüggnek egymással, és azokat ebben a dokumentumban a vízre és a vízi természeti erőforrásokra épülő fenntartható üzleti lehetőségek szempontjából tárgyaljuk. Mindenekelőtt a víz, az energia és az élelmiszerek között van szoros kapcsolat. |
| --- | --- |

4.1.

Tiszta víz és higiénés körülmények

| 4.2. | A 6. fenntartható fejlődési cél (Tiszta víz és megfelelő higiénés körülmények) azt irányozza elő, hogy mindenki számára biztosítani kell a hozzáférést a tiszta vízhez és a megfelelő szanitációhoz, illetve a fenntartható használatot. Világszinten még ma is több mint egymilliárd embernek nincs hozzáférése megfelelő minőségű édesvízhez, és több mint kétmilliárd főt fenyeget az a veszély, hogy csak korlátozottan tud édesvízhez jutni. Az édesvíz iránti globális igény 2030-ra várhatóan jelentősen megnő. Az EGSZB egy 2018-as véleményében (2) foglalkozott az ivóvíz témájával. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Noha az EU-ban és más régiókban is történtek előrelépések az utóbbi időben, növelni kell az édesvízkészletek kezelésébe és a higiénés létesítményekbe irányuló beruházásokat. A fő cél az, hogy versenyképes megoldásokat találjunk a szennyezések vízből való eltávolítására és a víztakarékosságot, illetve az újrahasznosítást célzó technológiákat dolgozzunk ki a szennyvíz mennyiségének csökkentésére. A víztakarékossági és víz-újrahasznosítási megoldásokban és technológiákban komoly lehetőségek rejlenek, akárcsak a vízerőforrások és a vízellátás intelligens irányításában. Vannak olyan új víztisztítási elgondolások és technológiák, amelyek segítségével a szennyvízből eltávolíthatók a gyógyszer- és hormonmaradványok, valamint a mikroműanyagok. Léteznek emellett ígéretes innovációk arra nézve, hogy a tengervizet megújuló energia felhasználásával ívóvízzé alakítsák. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A jó vízminőség a kék biogazdaság alapja. A jó vízgazdálkodás a világ szinte minden fontos problémája – például a vízi erőforrások túlzott mértékű felhasználása vagy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szükségessége – esetében lényeges eleme a megoldásnak. A vizek kapcsán az életciklus-gazdálkodáshoz világos célokra, aktuális információkra, tervezésre és irányításra van szükség. Ebbe beletartoznak a vízszolgáltatáshoz és annak nyomon követéséhez használt digitális megoldások, a szennyvízkezelés sokoldalú új technológiai megoldásai (membrántechnológia), valamint az egy-egy területre való szűk látókörű összpontosítás helyett az összefüggésekben való gondolkodás. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EU-nak lehetősége van arra, hogy a vízhez kapcsolódó technológiák és szolgáltatások biztosítójaként fontos globális szereplővé váljon a vízügyi szektorban. A digitalizáció új lehetőséget kínál a vízügyi cégek számára, és jelentősen növelheti a vízgazdálkodás, valamint a termelési és szolgáltatási koncepciók hatékonyságát. A digitális megoldások felhasználhatók olyan szolgáltatások biztosítására, amelyek most és a jövőben is megfelelnek a fogyasztók igényeinek. Az EU versenyképes és fenntartható megoldásokat kínálhat ezen a területen az egész világ számára. |
| --- | --- |

4.5.

Egészséges, változatos és biztonságos vízi környezet

| 4.6. | Az óceánok, tengerek és szárazföldi vizek a világ legnagyobb fenntartható fehérjeforrását jelentik. Világszerte több mint hárommilliárd ember megélhetése függ a tengeri és tengerparti biodiverzitástól. Óceánjaink, tengereink és szárazföldi vizeink minősége az emberi tevékenység révén gyors ütemben romlik. Különösen a parti és a szárazföldi vizek romlanak le a szennyezés és az eutrofizáció következtében, és az élőhelyek riasztó mértékben tűnnek el. Mindezek a változások pusztító hatással vannak a vízi ökoszisztémák működésére és a biológiai sokféleségre és ezáltal az élelmiszer-termelés lehetőségére is. Ennek az alapvetően fontos globális erőforrásnak a gondos kezelése kulcskérdés a fenntartható jövő szempontjából. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A 14. fenntartható fejlődési cél (Óceánok és tengerek védelme) az óceánok, tengerek és vízi erőforrások megőrzését és fenntartható használatát irányozza elő. Több intézkedésre is szükség van a helyzet javítása érdekében, így többek közt arra, hogy lényegesen csökkentsük a vizek mindenfajta szennyezését és hatékonyabban irányítsuk az emberi tevékenységeket. Új megoldásokra van szükség a természetes vizekbe szivárgó tápanyagok okozta terhelés csökkentése érdekében. Gazdaságilag hatékony eszközöket és módszereket kell kifejleszteni és kipróbálni a talaj tápanyagmegkötő képességének javítására. Az eutrofizációt is csökkenteni lehet oly módon, hogy nagyobb mértékben nyúlunk az eddig nem kellően alkalmazott halfajokhoz, illetve növeljük az algák termelését és kitermelését (tápanyagokként eltávolítjuk őket a kifogott halakkal együtt). Új megoldásokra van szükség az eutrofizáció csökkentése, valamint a folyók, tavak és a tengerfenék helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az egészséges vízi környezetek számos új és színvonalas munkahely megteremtéséhez járulhatnak hozzá. Az egészséges halállományok és a tiszta vizek jelentik a fenntartható halászat és a vizek szabadidős célú igénybevételének alapját, továbbá új lehetőségeket nyitnak a kék biogazdaság számára. Világszerte erőfeszítéseket tesznek a folyók és az édesvizek helyreállítására, hogy újra feljavuljanak a leromlott élőhelyek, illetve helyreálljanak az ökoszisztéma-folyamatok, a vándorló halfajok állományai, a biotikus közösségek és az általuk nyújtott szolgáltatások. A vándorló állományok helyreállítása új potenciális megélhetési forrást hoz majd a ritkán lakott területekre, a családi vállalkozási modell keretében munkahelyeket teremtve az emberek számára, hozzáféréssel a helyi piacokhoz. |
| --- | --- |

4.8.

A vízi eredetű élelmiszerek fenntartható termelése

| 4.9. | A világ élelmiszer-szükséglete várhatóan jelentősen nőni fog. A 2. fenntartható fejlődési cél (Az éhezés megszüntetése) az éhezés felszámolását, az élelmezésbiztonság megvalósítását, a táplálkozás javítását és a fenntartható elsődleges termelés előmozdítását irányozza elő 2030-ra. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A halászat és az akvakultúra tápláló élelmiszert és olyan jövedelmeket biztosít, amelyekre nagy szükség van, miközben elősegíti a vidékfejlesztést és potenciálisan védi a környezetet is. Jelenleg a hal adja a globális állatifehérje-ellátás mintegy 17 %-át és az emberi fogyasztásra szánt fehérje 6,5 %-át. Emberek százmilliói számára a hal jelenti a fehérjék és az esszenciális tápanyagok fő forrását. Sok halállomány még ma is túlhalászott és jobb kezelést igényel. A jelentős támogatások a világ számos részén még ma is komoly kapacitásfelesleget tartanak fenn a halászflották terén. Az óceánokat, tengereket és szárazföldi vizeket a jelenleginél sokkal fenntarthatóbb módon kellene használni. Az akvakultúrába, a halászatba és halfeldolgozásba, valamint a hulladékokból és mellékáramokból nyerhető új termékek fejlesztésébe való beruházások alapvetően fontosak a fenntartható élelmiszer-termelés növeléséhez és az élelmezésbiztonság fenntartásához. Kiemelendő, hogy az EU-nak a halak és halászati termékek terén jelentős mértékben negatív a kereskedelmi egyenlege; az EU-ban fogyasztott tengeri eredetű élelmiszerek mintegy 60 %-a importból származik. Ezek az importok nem mindig felelnek meg a fenntartható termelésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó uniós kritériumoknak. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az akvakultúrában komoly további növekedési potenciál rejlik. Jóval több biomasszát lehetne fenntartható módon termelni az európai akvakultúra-ágazatban, ha több fajt alkalmaznának, köztük például a táplálékláncban alacsonyabb szinten álló tengeri fajokat (pl. algákat és puhatestűeket) is. Az akvakultúra fejlesztése előtt azonban számos akadály áll. Először is az akvakultúrás termelés növeléséhez további takarmányforrások kellenek. A halászat során kifogott kevésbé értékes halakat a jövőben egyre inkább közvetlen emberi fogyasztásra használjuk majd, és csak kisebb mértékben állati takarmány nyersanyagául. Az akvakultúrás termeléshez további, takarmányként felhasználható biomassza szükséges, ami olyan, jelenleg messze nem eléggé kiaknázott fajokból származhat, mint a krill és a mezopelágikus zónában élő egyéb szervezetek vagy a moszatok, továbbá hulladékok (mellékáramok) feldolgozásából. Másodszor: az akvakultúra-létesítményekhez rendelkezésre álló korlátozott hely egyre nagyobb probléma, amit meg kell oldani. Az akvakultúra fenntartható fejlesztéséhez kulcsfontosságú a tengeri és édesvízi tevékenységek olyan hatékony tervezése, amelynek során a gazdasági, társadalmi és kulturális szempontokat egyaránt figyelembe veszik. Harmadszor pedig jobb megoldásokra van szükség a tápanyag-elszivárgás és a járványvédelem problémáinak megoldására. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | A különböző országok szigorú környezetvédelmi jogszabályai jelentős hatással vannak az akvakultúra költségeire és versenyképességére. Különféle új technológiák állnak intenzív fejlesztés alatt, de még mindig sok a gazdasági és technológiai bizonytalanság. A vízvisszaforgatásos akvakultúra-rendszereknek (recirculating aquaculture systems, RAS) számos előnyük van. Ilyen például, hogy csak minimális mennyiségű vizet használnak fel, a szennyvíz- és hulladékkiáramlás hatékonyan kézben tartható, kicsi a helyigényük, és a termelési feltételek szabályozhatók. A RAS-technológiákban különösen az édesvízi rendszerek terén rejlik fantázia. Valószínű azonban, hogy a tengeri akvakultúra-tevékenység egyre nagyobb részének a nyílt tengeren kell majd zajlania. Új megközelítésekre van szükség a többszöri használat és az integrált kezelés terén, ideértve a területrendezést és a helyi gazdálkodási terveket is. |
| --- | --- |

4.12.

Hozzáadott értéket képviselő vízi termékek és nem élelmiszercélú felhasználások

| 4.13. | A halak és más vízi szervezetek emberi fogyasztási célra történő feldolgozása mellékáramokat generál, amelyeket gyakran nem használnak közvetlen emberi fogyasztásra. Becslések szerint a kitermelt halbiomassza 30–70 %-a alacsony értékű melléktermékké válik, vagy teljes mértékben veszendőbe megy. Ezek részben olyan, potenciálisan hasznos és értékes anyagok, amelyeket az ipar adott esetben élelmiszerként vagy más célokra felhasználhatna. Ezekből az anyagokból értékes funkcionális alapanyagok állíthatók elő különböző speciális termékekhez. Számos vízi szervezet járulhat hozzá új termékek, például gyógytáplálékok, gyógyszerek és kozmetikumok kifejlesztéséhez. Emellett új enzimek, lipidek, biopolimerek és más biológiai anyagok nyerhetők belőlük. Nagyon fontos, hogy ezeket a nyersanyagokat ökológiai szempontból hatékony módon használjuk fel. Jelentős a globális nyomás abba az irányba, hogy javítsuk valamennyi biológiai anyag hasznosítását, és ezzel csökkentsük a hulladék mennyiségét is. A tengeri biotechnológia fontos szerepet játszhat abban, hogy a kék biogazdaság hozzáadott értéket termelhessen. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | A kék gazdaságon belül az algabiomassza egyre fontosabb forrás számos kereskedelmi alkalmazáshoz. Az algák a biológiai alapú folyamatok és termékek hatékony, fenntartható és egyelőre még messzemenően kihasználatlan forrását jelentik. Tápanyagokban gazdagok és nagy az energiatartalmuk. Európa-szerte egyre inkább belátják a makroalgák és mikroalgák nagyobb mértékű termelésének fontosságát, mivel ezek olyan forrást jelentenek, amely nyersanyagként igen sokféle célra használható. Egyre nagyobb az érdeklődés az algák kitermelése, tenyésztése és feldolgozása iránt, hogy azokból nagy értékű termékek széles körét, például élelmiszereket, állati takarmányokat, gyógytápanyagokat és egyéb biológiai alapú termékeket állítsanak elő. |
| --- | --- |

4.14.

Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás

| 4.15. | Széles körben elismert, hogy az éghajlatváltozás számos környezeti változót érint, beleértve a csapadékot, a hőmérsékletet, a folyók vízhozamát, a káros algavirágzást és az óceánok elsavasodását. A 13. cél (Fellépés az éghajlatváltozás ellen) sürgős intézkedéseket kíván meg az éghajlatváltozás és annak hatásai elleni küzdelem érdekében. Az emelkedő hőmérsékletek hatással vannak az óceánokra, a tengerekre és egyéb vizekre, illetve a tápanyaghálózatokra, a halászatra és az emberek megélhetésére. Európában az éghajlatváltozás révén várhatóan növekedni fog a téli csapadék, továbbá az emelkedő hőmérsékletekkel együtt jár majd az eutrofizáció és a vízminőségromlás nagyobb kockázata is. Ennek számos kedvezőtlen hatása lesz majd a halállományokra és más vízi erőforrásokra, így pedig a halászatra és más termelési módokra is. A magas hőmérsékletek károsan befolyásolják a hideg vízben élő fajok, például a lazacfélék életét, és számos káros faj, illetve betegség terjedéséhez hozzájárulnak. Azok a fajok, amelyeknek kedvez az eutrofizáció, terjedőben vannak. A hőmérsékleti csúcsok komoly kihívást jelentenek az akvakultúra-farmok számára. A mezőgazdaság terén az EU-nak foglalkoznia kell a vízhiány kérdésével is. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | A jövőbeli élelmiszerrendszernek az éghajlatváltozásra adott megoldás, nem pedig a probléma részét kell képeznie. A halászat és az akvakultúra az éghajlatot befolyásoló emissziók szempontjából nézve alapvetően hatékony módjai a fehérjetermelésnek. Elő kell tehát mozdítani a fenntartható halászatot és haltenyésztést. Fontos továbbá, hogy ellenállóképesebbé tegyük a halászati és akvakultúrás termelési rendszereket. A halászati tevékenységeket hozzá kell igazítani a megváltozott körülményekhez, például a szélsőséges időjárási feltételekhez és a jégmentes telekhez. Az akvakultúra terén a hőmérsékleti csúcsokra való felkészülés egyik lehetséges módja a tengeren történő tenyésztés, amihez egyes esetekben előnyös lehet a tengervíz átlagos hőmérsékletének emelkedése. A vízvisszaforgatásos akvakultúra-rendszerek segíthetik az akvakultúraipart az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban. A tenyésztett halak magas hőmérsékletekkel szembeni tűrőképessége haltenyésztési programok révén javítható. |
| --- | --- |

4.16.

A kék biogazdaság hozzájárulása az egészséghez és a jólléthez

| 4.17. | A 3. cél (Egészség és jóllét biztosítása) arra irányul, hogy mindenki számára minden életkorban biztosítsuk az egészséges életet és előmozdítsuk az emberek jóllétét. A vízi környezetekre épülő jólléti és szabadidős szolgáltatások jelentős növekedési potenciált rejtenek magukban. A vízi erőforrások fenntartható rekreációs használatának előmozdítása új üzleti lehetőségeket nyit meg a távoli, nem városi jellegű régiók számára, ami új, magas színvonalú munkahelyek létrejöttéhez járul majd hozzá. Jelentősége és gazdasági potenciálja folytán a kék biogazdaság a 8. célhoz (Tisztességes munka és gazdasági növekedés) is hozzájárul. |
| --- | --- |

4.17.

5.   Kiemelt intézkedések

| 5.1. | A kék biogazdaság programjához kapcsolódó fejlesztési intézkedések legfontosabb céljai: (i) tiszta víz és megfelelő higiéniás körülmények, a tengervíz sótalanítása, a szennyezés csökkentése; (ii) egészséges, változatos és biztonságos vízi környezet, valamint a vízi környezetek ökoszisztémáinak és biodiverzitásának helyreállítása; (iii) fenntartható vízi élelmiszer-termelés; (iv) értékes nem élelmiszer jellegű termékek létrehozása; (v) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; (vi) kék egészség és jóllét, a tengerekhez, folyókhoz és tavakhoz kapcsolódó energiamegtakarítás és megújulóenergia-termelés; (vii) a vízkészletek jobb megóvása és megőrzése; valamint (viii) a vízi erőforrásokhoz kapcsolódó illegális tevékenységek elleni fellépés jobb összehangolása. Mindezek mellett egyre fontosabb témakör az alacsony költségű és tiszta vízi bioenergia, valamint a szerves hulladék felhasználása is. Ha Európa ilyen típusú fejlesztésekbe fektet be, akkor megerősítheti éllovas pozícióját a körforgásos gazdaságban. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB javasolja, hogy az EU Tanácsa és az Európai Parlament kérje fel az Európai Bizottságot, hogy indítson olyan, konkrét kísérleti projekteket, amelyek az EU kiválasztott területein lévő vízi ökoszisztémák állapotának és termelőképességének javítására irányulnak, ügyelve arra, hogy a helyszínek tükrözzék a jelenlegi helyzetek sokféleségét és a kék biogazdaságban rejlő fejlődési potenciált. Ezeket a kísérleti fellépéseket olyan tengerpart menti és szárazföldi vízterületeken (beleértve a szigeteket is) kell végrehajtani, amelyeket közepesen vagy súlyosan érintenek az emberi hatások, mint például a túlzott szezonális turizmus, a környezetszennyezés, a szárazföldi forrásokból származó tápanyagterhelés, a vízfolyások megváltozása és a vízi erőforrások túlzott kiaknázása. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A kísérleti projekteket minél gyorsabban végre kell hajtani, együttműködve a helyi választott képviselőkkel, egyetemekkel és kutatóközpontokkal, szakemberekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel. A projekteknek lehetővé kell tenniük a legfontosabb lépések és intézkedések kidolgozását és tesztelését annak érdekében, hogy javítani lehessen a kísérleti helyszínek jelenlegi, nem megfelelő helyzetén. Az EGSZB észszerű számú kísérleti projekt elvégzését ajánlja a Földközi-tenger, a Fekete-tenger, az Atlanti-partvidék, az Északi-tenger és a Balti-tenger térségében, valamint olyan belső vízi területeken, ahol komoly lehetőségek vannak a helyzet javítására. Ezek a projektek magukban foglalhatják például szennyezett vagy túl sok tápanyagot tartalmazó vizek speciális szűrőfajok – köztük osztrigák, tengeri sünök, kagylók és vízi növények (algák) – segítségével történő megtisztítását többek közt kikötőkben vagy idegenforgalmi övezetekben, vagy a vándorlási útvonalak és az ívóhelyek helyreállítását a vándorló halak életciklusainak visszaállítása érdekében. Ugyanakkor e kísérleti projektekben azt is meg lehetne vizsgálni, hogy milyen lehetőségek nyílnak a CO2 nagy léptékben történő leválasztására. A kísérleti projektek megvizsgálhatnák azt is, hogy milyen lehetőség van olyan, új technológiák kifejlesztésére, amelyek a tengerekből és tavakból energiát állítanak elő, illetve új módszereket feltérképezésére a vízkészletek megőrzésére. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Arra kérjük az Európai Uniót, hogy a kísérleti projektek eredményei és tapasztalatai alapján támogassa a tengerparti és a szárazföldi vizekkel rendelkező területeken élő közösségekben a képzést és a szakismeretek átadását, lehetővé téve ezzel az ilyen környezetek helyreállítását és megfelelő kezelését és európai képzési hálózatok létrehozását ezen a téren, és bebizonyítva, hogy van lehetőség színvonalas munkahelyek létrehozására ezen a területen. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A kísérleti projektekhez a tagállamok, a régiók és az érdekelt felek bevonásával, valamint az EGSZB részvételével egy irányítóbizottságot kellene felállítani a bevált gyakorlatok cseréjének összehangolására és annak biztosítására, hogy a sikeres kísérleti projekteket nagyobb léptékben is bevezessék. Ezzel párhuzamosan az uniós tagállamokat és az érintett régiókat arra kellene ösztönözni, hogy a helyi érdekelt felekkel és a civil társadalmi szervezetekkel konzultálva készítsenek kék biogazdasági stratégiákat. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az Európai horizont és a LIFE kutatási program, illetve a kék biogazdaság kísérleti projektjei révén nyert uniós szakismereteket bizonyos feltételek mellett elérhetővé kellene tenni harmadik országok – különösen a keleti partnerség országai, a földközi-tengeri és az afrikai országok, Oroszország és a Balti-tengeri térség országai, valamint más érdeklődő országok – számára is. A kék biogazdaságnak az EU számára kiemelt területté kell válnia az ENSZ-szel folytatott együttműködési programokon belül, illetve olyan eszközzé, amely segít elérni az globális felmelegedés elleni küzdelem kapcsán kitűzött párizsi COP21 célokat. |
| --- | --- |

5.6.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye a 2012. évi biogazdasági stratégia frissítéséről szóló közleményről (HL C 240., 2019.7.16., 37. o.).

1

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Az emberi fogyasztásra szánt víz minősége (átdolgozás) (ivóvíz-irányelv) (HL C 367., 2018.10.10., 107. o.).

2

Az emberi fogyasztásra szánt víz minősége (átdolgozás)

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/64

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalom növelése

[COM(2019) 168 final]

(2020/C 47/09)

Előadó: Franca SALIS-MADINIER

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.6.3. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.18. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 198/1/4 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.6.3.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.18.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

198/1/4

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | A mesterséges intelligencia (AI) nem maga a cél, hanem egy eszköz, amely radikális kedvező változásokat idézhet elő, de kockázatokkal is járhat. Ezért meg kell határozni a használatának kereteit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az Európai Bizottságnak intézkedéseket kellene hoznia a mesterséges intelligencia és a gépi tanulás rosszindulatú használatával kapcsolatos előrejelzés, megelőzés és tilalom kapcsán, és jobban szabályoznia kellene a rosszindulatú szándékkal előállított termékek forgalmazását. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EU-nak különösen támogatnia kellene az ökológiai és éghajlatvédelmi átállás felgyorsítását lehetővé tevő konkrét alkalmazásokra irányuló AI-rendszerek kifejlesztését. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Meg kell határozni, hogy a kihívások közül melyek azok, amelyek etikai kódexekkel, önszabályozással és önkéntes vállalásokkal kezelhetők, és melyek azok, amelyeket nyomonkövetési mechanizmusokkal és a szabályok megszegése esetén szankciókkal kiegészített szabályozási és jogi eszközökkel kell kezelni. Az AI-rendszereknek minden körülmények között igazodniuk kell a különböző meglévő jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A mesterséges intelligenciához olyan megközelítésre van szükség, amely a műszaki szempontokat, valamint a társadalmi és etikai szempontokat egyaránt magában foglalja. Az EGSZB üdvözli, hogy az EU a mesterséges intelligencia emberközpontú és az alapértékeivel – az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása – összhangban álló megközelítését kívánja kialakítani. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB ismételten megerősíti (1), hogy a munkaszervezésben, annak felügyeletében és ellenőrzésében, valamint az értékelési és munkaerő-felvételi rendszerekben változást előidéző AI-rendszerek bevezetésekor konzultációt kell folytatni a munkavállalókkal és képviselőikkel, és tájékoztatni kell őket. Az Európai Bizottságnak elő kell mozdítania a szociális párbeszédet annak érdekében, hogy a munkavállalókat bevonják az AI-rendszerek használatába. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB hangsúlyozza (2), hogy a megbízható mesterséges intelligencia feltétele az, hogy az ember ellenőrzést gyakorolhasson a gép felett és a polgárokat tájékoztassák annak céljairól. A mesterséges intelligencián alapuló rendszereknek megmagyarázhatónak kell lenniük, vagy ha ez nem lehetséges, a polgárok és a fogyasztók számára információkat kell nyújtani azok korlátairól és kockázatairól. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EU-nak foglalkoznia kell a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén „újonnan felmerülő kockázatokkal” (3). Előírásokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy az autonóm rendszerek ne okozhassanak kárt vagy személyi sérülést. A munkavállalókat ki kell képezni arra, hogyan dolgozzanak a géppel és vészhelyzetben hogyan állítsák le azt. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB olyan, tesztelési eljárásokon alapuló, hatékony tanúsítási rendszer bevezetésére szólít fel, amelynek segítségével a vállalatok igazolhatják AI-rendszereik megbízhatóságát és biztonságosságát. Az átláthatóság, az algoritmikus döntéshozatali folyamatok nyomonkövethetősége és megmagyarázhatósága továbbra is technikai kihívást jelentenek, amelyhez szükség van az olyan uniós eszközök támogatására, mint az Európai horizont program. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A magánélet- és az adatvédelem tiszteletben tartása fogja meghatározni, hogy a polgárok és a fogyasztók milyen fokú bizalommal viseltetnek a mesterséges intelligencia iránt. Az adatok tulajdonjoga, azok ellenőrzése, illetve a vállalatok és szervezetek általi felhasználása olyan kérdések, amelyek még bőven szabályozásra szorulnak (különösen a dolgok internetével együtt). Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a technológiai fejlődés fényében rendszeresen vizsgálja felül az általános adatvédelmi rendeletet (GDPR) (4) és a kapcsolódó jogszabályokat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB szerint nagyon fontos átgondolni, hogy az AI-rendszerek milyen módon tudnak hozzájárulni az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentéséhez, különösen az ipari, a szállítási, az energetikai, az építőipari és a mezőgazdasági ágazatokban. Szót emel amellett, hogy az éghajlatvédelmi és a digitális átállást összekapcsoltan kell kezelni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB szerint nem biztos, hogy az AI-rendszerek ellenőrzése elég lesz a felelősségi körök meghatározásához és a bizalomkeltéshez. Az EGSZB azt javasolja, hogy kezeljék prioritásként olyan világos szabályok meghatározását, amelyek mulasztás esetén a felelősséget jogi személyiségekre: természetes személyekre vagy jogi személyiséggel rendelkező szervezetekre ruházzák. Az EGSZB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság kiemelt fontossággal vizsgálja meg az AI-rendszerek biztosíthatóságának alapvető kérdését. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB javasolja, hogy az előírásokat betartó vállalatok számára dolgozzanak ki egy „megbízható európai vállalkozás” tanúsítványt a mesterséges intelligencia területén, amelynek alapját többek között a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport által összeállított értékelési lista képezi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EU-nak azáltal, hogy a G7 és a G20 keretein belül, illetve a kétoldalú megbeszélések során előmozdítja az ezzel a területtel kapcsolatos munkákat, arra kell törekednie, hogy a mesterséges intelligencia szabályozása túllépjen az európai határokon. A megbízható mesterséges intelligencia érdekében nemzetközi megállapodást kell kialakítani, amely lehetővé teszi nemzetközi szabványok kidolgozását és azok helytállóságának rendszeres ellenőrzését. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 2.1. | A vizsgált közlemény az Európai Bizottság által 2018 júniusában kijelölt magas szintű szakértői csoport munkáján alapul. A közleményben az Európai Bizottság hét kulcsfontosságú követelményt határoz meg a megbízható mesterséges intelligencia megvalósításához, amelyeket a 4. pontban sorolunk fel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság kísérleti időszakot indított el az érdekelt felek széles körének bevonásával. Ennek gerincét az az értékelési lista képezi, amelyet a magas szintű szakértői csoport állított össze az egyes kulcsfontosságú követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából. A magas szintű szakértői csoport 2020 elején fogja felülvizsgálni és frissíteni az értékelési listát, és az Európai Bizottság adott esetben újabb intézkedésekre tesz javaslatot. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Bizottság a nemzetközi színtéren is érvényesíteni kívánja a mesterséges intelligenciával kapcsolatos megközelítését, és továbbra is aktív szerepet fog játszani, többek között a G7 és a G20 keretében is. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az emberközpontú mesterséges intelligenciához olyan megközelítésre van szükség, amely a műszaki szempontokat, valamint a társadalmi és etikai szempontokat egyaránt magában foglalja. Az EGSZB üdvözli, hogy az uniós intézmények egyértelműen a mesterséges intelligencia olyan megközelítését kívánják kialakítani, amely megfelel az Unió alapértékeinek. Ezek: az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása. Ahogy azt az Európai Bizottság is hangsúlyozta (5), a mesterséges intelligencia nem maga a cél, hanem egy eszköz, amely radikális kedvező változásokat idézhet elő. Mint minden eszköz, a mesterséges intelligencia is egyszerre teremt lehetőségeket és idéz elő kockázatokat. Ezért az EU-nak le kell fektetnie a használatának kereteit, és világosan meg kell határoznia az ezzel kapcsolatos felelősségi köröket. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az emberközpontú mesterséges intelligencia iránti bizalmat az értékek és az elvek megerősítése, egy jól kidolgozott keretszabályozás és a legfontosabb követelményeket tartalmazó etikai iránymutatás teremti majd meg. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az összes érdekelt féllel együtt meg kell határozni, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatos számos kihívás közül melyek azok, amelyeket szabályozási nyomonkövetési mechanizmusokkal és a szabályok megszegése esetén szankciókkal kiegészített szabályozási és jogi eszközökkel kell kezelni, és melyek azok, amelyek etikai kódexekkel, önszabályozással és önkéntes vállalásokkal kezelhetők. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság átvett néhány, eredetileg az EGSZB által felvetett elvet, viszont sajnálja, hogy a mostani szakaszban semmilyen konkrét intézkedést nem javasol a fogyasztói jogokkal, a rendszerbiztonsággal és a felelősséggel kapcsolatos jogos aggályok kezelése érdekében. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az AI-rendszereknek be kell tartaniuk a meglévő keretszabályozást, különös tekintettel a személyes adatok védelmére, a termékfelelősségre, a fogyasztóvédelemre, a megkülönböztetésmentességre, a szakképesítésekre, valamint a munkahelyeken a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra. Biztosítani kell, hogy ezek a jogszabályok illeszkedjenek a digitalizáció és a mesterséges intelligencia által támasztott új kihívásokhoz. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ahogy azt az Európai Bizottság is megjegyzi, „olyan eljárásokat kell létrehozni, amelyek segítségével tisztázhatók és értékelhetők az AI-rendszerek használatához kötődően a különböző alkalmazások esetében felmerülő esetleges kockázatok” (6). Az EGSZB nagyon nagy fontosságot tulajdonít ezen értékelés jövőbeli módozatainak, valamint az értékelés elvégzéséhez figyelembe vehető mutatók kidolgozásának. A magas szintű munkacsoport által összeállított értékelési lista tervezete kiindulópontot jelent az ezzel kapcsolatos folyamatok végrehajtásához. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ez az AI-rendszerektől várt hozzáadott érték méltányos elosztásának kérdését is érinti. Az EGSZB úgy véli, hogy a kedvező változásoknak, amelyeket a mesterséges intelligencia a gazdasági fejlődés, a termelési és fogyasztási folyamatok fenntarthatósága (különösen az energia tekintetében), az erőforrás-felhasználás javulása szempontjából előidézhet, minden ország és az országok minden polgárának javát kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Az emberi cselekvőképesség támogatása és emberi felügyelet

| 4.1.1. | Az Európai Bizottság biztosítani szeretné, hogy az AI-rendszerek semmiképpen se veszélyeztethessék az emberek önállóságát és ne idézhessenek elő kedvezőtlen hatásokat. Az EGSZB egyetért az ember gép feletti ellenőrzésére összpontosító megközelítéssel, ahogy ezt korábbi véleményeiben is kifejtette. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ehhez arra van szükség, hogy a polgárok megfelelő tájékoztatást kapjanak e rendszerek céljairól, hogy ezek megmagyarázhatók legyenek, vagy ha ez nem lehetséges (például a mélytanulás esetében), a polgároknak információkat kell nyújtani a rendszer korlátairól és kockázatairól. A polgárok számára minden esetben lehetővé kell tenni, hogy szabadon máshogy dönthessenek, mint a mesterséges intelligencia. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | A vállalatoknál és az állami hatóságoknál a munkavállalókat és képviselőiket megfelelően tájékoztatni kell és konzultációt kell folytatni velük azon AI-rendszerek bevezetésekor, amelyek megváltoztathatják a munkaszervezést, és amelyek az ellenőrzés, a felügyelet, az értékelés és a munkaerőfelvétel szempontjából őket is érinthetik. Az Európai Bizottságnak elő kell mozdítania a szociális párbeszédet annak érdekében, hogy a munkavállalókat bevonják az AI-rendszerek használatába. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | A humánerőforrás tekintetében különösen nagy figyelmet kell fordítani az AI-rendszerek tisztességtelen használatának – például a korlátlan felügyelet, az egészségügyi adatokra kiterjedő személyesadat-gyűjtés, ezen adatok harmadik felekkel történő megosztása – veszélyeire, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén újonnan felmerülő kockázatokra (7). Egyértelmű előírásokat kell kidolgozni annak érdekében, hogy az ember és gép közötti együttműködés ne okozhasson kárt vagy személyi sérülést. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) által az együttműködő robotokról kidolgozott szabvány (8), amely a gyártóknak, az integrátoroknak és a felhasználóknak szól, iránymutatásokat ad a munkaterület megtervezéséhez és megszervezéséhez, valamint azon kockázatok csökkentéséhez, amelyeknek az emberek ki lehetnek téve. A munkavállalókat ki kell képezni a mesterséges intelligencia és a robotika használatára, az ezekkel való munkavégzésre és különösen arra, hogy vészhelyzetben hogyan állítsák le azokat („vészfékezés” elve). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Műszaki stabilitás és biztonság

| 4.2.1. | Az EGSZB kéri, hogy vezessenek be európai biztonsági szabványokat és alakítsanak ki egy olyan, tesztelési eljárásokon alapuló, hatékony tanúsítási rendszert, amelynek segítségével a vállalatok igazolhatják AI-rendszereik megbízhatóságát. Az EGSZB hangsúlyozni kívánja, hogy az AI-rendszerek biztosíthatóságának kérdése is fontos szerepet játszik. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az Európai Bizottság keveset foglalkozik a mesterséges intelligencia és a gépi tanulás rosszindulatú használatával kapcsolatos előrejelzés, megelőzés és tilalom aspektusával, amelyre sok kutató felhívta a figyelmet (9). Jobban figyelembe kellene venni e kutatók ajánlásait, különösen azokat, amelyek az ilyen technológiák kettős használatával kapcsolatosak; az ugyanis érintheti a digitális biztonságot (az informatikai támadások elterjedése, az emberek és a mesterséges intelligencia sebezhetőségének kihasználása, adatmérgezés), a fizikai biztonságot (az autonóm rendszerek, köztük az önvezető járművek, drónok, automata fegyverek feltörése) vagy a politikai biztonságot (tömeges személyesadat-gyűjtés, célzott propaganda, videó manipuláció stb.). A kutatóknak, mérnököknek és állami hatóságoknak szorosan együtt kell működniük e kockázatok kivédése érdekében; a szakértőket és egyéb érintett feleket, például a felhasználókat és a fogyasztókat be kell vonni az ezekről a kihívásokról folytatott vitákba. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Adatvédelem és adatkezelés

| 4.3.1. | Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az adatokhoz való hozzáférést „megfelelően irányítani és ellenőrizni kell” (10). Az EGSZB úgy gondolja, hogy túl kell lépni az általános nyilatkozatokon. Az, hogy a polgár milyen fokú bizalommal viseltetik az AI-rendszerek iránt, a mesterséges intelligencia fejlődését is meg fogja határozni. Az adatok tulajdonjogának, azok ellenőrzésének, illetve a vállalatok és szervezetek általi felhasználásának kérdéseit még bőven szabályozni kell. Például az autók által az autógyártóknak továbbított adatmennyiség, valamint a továbbított adatok típusa komoly kérdéseket vetnek fel (11). A beépített adatvédelem elve ellenére, amelynek a GDPR értelmében az összekapcsolt dolgoknak meg kell felelniük, azt tapasztalhatjuk, hogy a fogyasztó csak nagyon kevés vagy semmilyen információval nem rendelkezik erről a kérdésről, és semmilyen ellenőrzési lehetősége nincs ezen adatok felett. Ezért az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a technológiai fejlődés fényében vizsgálja felül a GDPR-t és a kapcsolódó jogszabályokat (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Átláthatóság

| 4.4.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy az algoritmikus döntéshozatali folyamatok megmagyarázhatósága alapvető fontosságú nem is annyira maguknak a mechanizmusoknak, hanem a döntéshozatali folyamatok során alkalmazott logikáknak, valamint annak a megértéséhez, hogy ezeket milyen módon befolyásolják az AI-rendszerek. A gépi tanulási rendszerekre vonatkozó standard tesztelési eljárások kialakítása továbbra is technikai kihívást jelent, amelyhez szükség van az olyan uniós eszközök támogatására, mint az Európai horizont program. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon megközelítésével, hogy az AI-rendszereket azonosíthatóvá kell tenni oly módon, hogy „a felhasználók felismerjék, hogy egy AI-rendszerrel kommunikálnak” (13), például a beteg és az egészségügyi dolgozó közötti kapcsolat, valamint a polgárok egészségéhez és jóllétéhez kapcsolódó szakmai szolgálatok keretében is. Az EGSZB kitart amellett, hogy azt is lehetővé kell tenni, hogy a felhasználó vagy a fogyasztó tájékoztatást kaphasson az emberek által végzett szolgáltatásokról. Sok AI-rendszer valójában meglehetősen nagy mennyiségű emberi munka közreműködését igényli, amelyről a végfelhasználók gyakran nem is tudnak (14). E kérdés mögött a felhasználókkal és a szolgáltatás fogyasztóival szembeni átláthatóság hiányával, valamint a rejtett és el nem ismert munka kihasználásával kapcsolatos probléma is meghúzódik. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az EGSZB másfelől úgy véli, hogy a fogyasztót mindig tájékoztatni kell arról, hogy AI-rendszereket építettek be az általa vásárolt termékekbe, és mindig lehetővé kell tenni, hogy hozzáférhessen ezekhez az adatokhoz és azokat ellenőrizhesse. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Sokféleség, megkülönböztetésmentesség és méltányosság

| 4.5.1. | A polgárok, felhasználók és fogyasztók profiljának elkészítését lehetővé tevő egyes AI-alkalmazások a hátrányos megkülönböztetés szempontjából rejtenek kockázatot (például a munkaerőfelvételnél, az ingatlanbérlésnél, egyes személyi szolgáltatásoknál). Az Európai Uniónak van az egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó joganyaga (15). Az AI-rendszereknek igazodniuk kell ehhez. Ezeket a jogszabályokat azonban ki kell igazítani és adott esetben meg kell erősíteni (a betartásuk ellenőrzése tekintetében is), hogy megfeleljenek az új gyakorlatoknak. Valós a veszélye annak, hogy az algoritmikus profilalkotás a megkülönböztetés új hathatós eszközévé válik. Az EU-nak meg kell előznie ezt a veszélyt. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | A rasszizmusellenes irányelv (16) és a nemek közötti egyenlő bánásmód elvének a munkaerőpiacon kívüli érvényesítéséről szóló irányelv (17) a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmód előmozdítását szolgáló, különleges szervek létrehozását írja elő. Az EGSZB fontosnak tartja, hogy ezek a szervek aktív szerepet játsszanak az AI-rendszereknek a közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés kockázatával kapcsolatos nyomon követésében és ellenőrzésében. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Társadalmi és környezeti jólét

| 4.6.1. | Az Európai Bizottság nem jelöl meg pontos irányvonalakat arra vonatkozóan, hogy milyen módon lehet összekapcsolni az éghajlatvédelmi és a digitális átállást, különösen az AI-rendszerek használatával kapcsolatban. Nagyon fontos átgondolni, hogy az AI-rendszerek milyen módon tudnak hozzájárulni az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentéséhez, különösen az ipari, a szállítási, az energetikai, az építőipari és a mezőgazdasági ágazatokban. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Az Európai Bizottság állítása szerint az AI-rendszerek felhasználhatók a szociális készségek megerősítésére, de annak a veszélye is fennáll, hogy hozzájárulnak ezek leépüléséhez. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak jobban fel kell mérnie egyes társadalmi kockázatokat. Például tanulmányok mutattak rá arra, hogy egyes, AI-rendszereket is magukban foglaló alkalmazásokat úgy terveztek meg, hogy az online szolgáltatások (közösségi hálózatok, játékok, videók stb.) felhasználóit a lehető leghosszabb ideig a kapcsolatban tartsák. Céljuk, hogy a lehető legtöbb adatot gyűjthessék össze a felhasználók magatartásáról. Az ennek érdekében alkalmazott stratégiák az algoritmikus ajánlások vég nélküli ismétlésétől a játékokon stb. át az emlékeztetőkig és értesítésekig terjednek. Vizsgálták, hogy a túl sok netezés és túl nagy igénybevétel milyen hatásokat gyakorol a gyermekekre (18), és az eredmények azt igazolták, hogy ezek hatására nő a szorongás, az agresszív társas viselkedés, az alváshiány, továbbá kihatnak a tanulásra, a társas kapcsolatokra, az egészségre és a jóllétre. A megbízható mesterséges intelligencia megteremtéséhez az EU-nak figyelembe kell vennie ezeket a hatásokat és meg kell előznie azokat. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Végül az általános jóllét egyik tényezője a munkahelyi biztonságérzethez kapcsolódik. A digitalizáció hatásai azonban alááshatják a biztonságérzetet és stresszforrások lehetnek (19). Ezért stratégiákat kell kidolgozni a változásokra való felkészülésre – még az esetleges szerkezetátalakítások bekövetkezése előtt – és a munkavállalók továbbképzésére. Ehhez a vállalaton belül minőségi szociális párbeszédre van szükség a munkáltatók és a munkavállalók képviselői között, amely többek között lehetővé teszi az új technológiák, különösen a mesterséges intelligencia és a robotika inkluzív kiépítését. Az igazgatóságok és a munkavállalók közötti bizalom megerősítése érdekében fontos, hogy a menedzsmentre, az értékelésekre, a munkavállalók ellenőrzésére vonatkozó AI-rendszerek megmagyarázhatók, paramétereik ismertek legyenek, a működésük pedig átlátható legyen. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Elszámoltathatóság

| 4.7.1. | A gépi tanulási rendszerek által hozott döntéseket nem egyszerű elmagyarázni, ráadásul azokat rendszeresen frissítik is. Az EGSZB szerint nem biztos, hogy az AI-rendszerek ellenőrzése elég lesz a felelősségi körök meghatározásához és a bizalomkeltéshez. Ezért olyan szabályok meghatározását javasolja, amelyek mulasztás esetén a felelősséget jogi személyiségekre: természetes személyekre vagy jogi személyiséggel rendelkező szervezetekre ruházzák. Az EGSZB azt ajánlja, hogy inkább megbízható vállalatokra vagy szakemberekre kell támaszkodni, mint algoritmusokra, és javasolja, hogy az előírásokat betartó vállalatok számára dolgozzanak ki egy „megbízható európai vállalkozás” tanúsítványt a mesterséges intelligencia területén, amelynek alapját többek között a magas szintű szakértői csoport által összeállított értékelési lista képezi. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | A termékfelelősségről szóló irányelv (20) megállapítja az európai gyártókra alkalmazandó objektív felelősség elvét: ha egy hibás termék kárt okoz a fogyasztónak, a gyártó felelősségre vonható, még akkor is, ha nem követett el hibát vagy nem járt el hanyagul. Az AI-rendszerek egyre elterjedtebb tervezése, kiépítése és használata következtében az EU-nak megfelelő felelősségi szabályokat kell elfogadnia azokra a helyzetekre vonatkozóan, amelyekben a fogyasztónak kínált digitális tartalmú termékek vagy szolgáltatások veszélyesek és károsak lehetnek. Fontos, hogy a fogyasztók hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz olyan esetekben, amikor egy AI-rendszer okoz kárt nekik. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Európán túl is szabályozásra van szükség

| 5.1. | A globalizált világban a mesterséges intelligencia szabályozásának túl kell lépnie az európai határokon. Európának elő kellene mozdítania, hogy a mesterséges intelligenciával kapcsolatban széles körű megállapodás jöjjön létre a G7 és a G20 keretein belül, és folytatnia kellene a kétoldalú megbeszéléseket annak érdekében, hogy az országok többsége részt vehessen a mesterséges intelligencia szabványosítási folyamataiban és rendszeresen ellenőrizhesse azok helytállóságát. |
| --- | --- |

5.1.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 440., 2018.12.6., 1. o.

1

(2)  HL C 288., 2017.8.31., 1. o., HL C 440., 2018.12.6., 1. o.

2

(3)  https://osha.europa.eu/hu/emerging-risks.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet)(HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, 5. o.

6

(7)  Lásd különösen az „OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces” című dokumentumot.

7

OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces

(8)  ISO/TS 15066, 2016.

8

(9)  Lásd „The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation”, 2018. február.

9

The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation

(10)  COM(2019) 168 final, 6. o.

10

(11)  „Your car knows when you gain weight”, The New York Times (International Edition), 2019.5.22.

11

Your car knows when you gain weight

(12)  HL C 190., 2019.6.5., 17. o.

12

(13)  COM(2019) 168 final, 6. o.

13

(14)  Lásd például: „’A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft”, The Guardian, 2019.5.29. és „Bot technology impressive, except when it’s not the bot”, The New York Times (International Edition), 2019.5.24.

14

’A white-collar sweatshop’: Google Assistant contractors allege wage theft

Bot technology impressive, except when it’s not the bot

(15)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.; HL L 303., 2000.12.2., 16. o.; HL L 373., 2004.12.21., 37. o.; HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

15

(16)  A Tanács 2000/43/EK irányelve (2000. június 29.) a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

16

(17)  A Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.).

17

(18)  Lásd többek között Kidron, Evans, Afia (2018), „Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design”, 5Rights Foundation.

18

Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design

(19)  A magas szintű munkacsoport jelentése a digitalizálódásnak az EU munkaerőpiacaira gyakorolt hatásáról, 2019.

19

(20)  A Tanács irányelve (1985. július 25.) a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 210., 1985.8.7., 29. o.)

20

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/69

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye –

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, „Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése” című stratégiai innovációs tervéről

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

és

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről (átdolgozás)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Főelőadó: Antonello PEZZINI

| Felkérés: | Európai Parlament, 2019.7.18.
  Tanács, 2019.7.26. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 173. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” |
| Elnökségi határozat: | 2019.9.24. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.31. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 168/0/1 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2019.7.18.

Tanács, 2019.7.26.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 173. cikkének (3) bekezdése és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás”

Elnökségi határozat:

2019.9.24.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.31.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

168/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) teljes mértékben támogatja a rendelet módosításában az EIT és az EU többéves kutatási és innovációs keretprogramja között javasolt szinergiákat, amelyek az Európai horizont” program – amely a kutatás és az innováció struktúráját is egyszerűsítené – útján bevezetett észszerűsítés keretében valósulnának meg. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB meggyőződése szerint az Európai horizont program „nyílt innovációja” egyedüli kapcsolattartó pontként fog működni a nagy potenciállal rendelkező innovátorok számára az Európai Innovációs Tanács útján, és az EIT-vel fennálló szinergia révén fokozni fogja az ökoszisztémákkal és a szereplőkkel való együttműködést, elkerülve a tevékenységek megkettőzését és az átfedéseket, és biztosítva a tényleges kiegészítő jelleget, amint azt a Tanács jelezte az Európai horizont program végrehajtását szolgáló egyedi programra tett javaslattal kapcsolatban (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ebben az összefüggésben az EIT-nek minden célkitűzést illetően az innováció egyik fő mozgatórugójaként kell fellépnie, amely képes kezelni a következő területeken mutatkozó társadalmi kihívásokat: fenntartható innovációs ökoszisztémák; innováció és vállalkozói készségek az egész életen át tartó tanulás szempontjából; a felsőoktatási intézmények működésének bővítése; piacorientált új megoldások a globális kihívások leküzdése érdekében; szinergiák és hozzáadott érték az Európai horizont program egészében. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB szerint az EIT-nek és tudományos és innovációs társulásainak (TIT-ek) határozottabb szerepet kell játszaniuk az uniós innovációs környezetben, nemzeti és regionális szinten egyaránt; fejleszteni kell képességeiket a különböző szinteken részt vevő szereplőkkel való fokozottabb és jobb koordináció érdekében; az EU vállalkozási kultúrájának megerősítése érdekében pedig bővíteni kell tevékenységüket minden vállalkozás tekintetében, azok méretétől függetlenül. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az EIT őrizze meg és hangsúlyozza hozzáadott értékének egyediségét, az oktatásnak a vállalkozói tanulásban (learning by doing) magas szintű szaktudással rendelkező európai vezetőjeként, és határozzon meg és kísérletezzen ki új tanítási és tanulási módszereket. Az EIT-t mint védjegyet el kell ismernie a legfontosabb nemzetközi akkreditáló testületeknek, és a TIT-ek és partnereik körén kívül is alkalmazni kell, hogy ösztönözhessen egy egyre bővülő innovációs közösséget, az EU-n kívüli országokkal, különösen Ázsiával és az USA-val együttműködve. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB véleménye szerint az EIT-nek – az ipari vonatkozású doktori programok mintájára – támogatnia kell az erőteljes kereskedelmi értékkel rendelkező olyan új termékek kifejlesztését, amelyek mögött széles körű oktatási tapasztalatok állnak, és amelyeket nemzetközi szinten terjesztenek. Ez kétségkívül elősegítené azt, hogy az új üzleti partnerek erőteljesebben és aktívabban bevonhatók legyenek a TIT-ek tevékenységébe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A kkv-k jobb bevonása érdekében a TIT-eknek új lehetőségeket kell feltárniuk a „szomszédsági hatás” kiaknázására és előmozdítására, különösen a területi központokkal együtt, amelyek a regionális és helyi szereplők számára a globális innovációs platformokhoz való hozzáférési pontokként kell, hogy működjenek. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EIT-nek és a TIT-eknek ki kell dolgozniuk saját vállalkozás- és fejlesztésfinanszírozási stratégiáikat az innovatív vállalatok konszolidációs folyamatának támogatása érdekében. Meg kell erősíteni a közös hálózatokat a pénzügyi világgal és a kockázatitőke-alapokkal is. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a TIT-ek földrajzi eloszlása során határozottabban vegyék figyelembe a geopolitikai egyensúlyt, és azok jobban fedjék le az EU területét, kezdve a „Kulturális és kreatív iparágak” TIT-tel. A TIT-eknek olyan területeken is jelen kellene lenniük, mint amilyen például az Adriai-tenger vidéke és a Balkán, valamint Kína. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervről szóló határozatra irányuló javaslat tekintetében az EGSZB úgy véli, hogy a folyamatot holisztikus megközelítés kell, hogy jellemezze, és annak minden típusú partnerségre (P2P, PPP, EIT-TIT, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák zászlóshajói) ki kell terjednie, hogy a tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően teljes áttekintést biztosítson a partnerségek révén elért eredményekről, és megvalósíthassa a politikai célokat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB általánosságban egyetért a határozatra irányuló javaslat mellékletében foglalt stratégiai innovációs tervvel, amennyiben a javasolt intézkedések teljes mértékben összhangban állnak az Európai horizont program stratégiai tervével, amint az az EP és a Tanács 9. keretprogramról szóló közös álláspontjában is szerepel (2). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB üdvözli a bejelentett erőfeszítéseket, miszerint „a TIT-ek szükségtelen adminisztratív terheinek csökkentése érdekében az EIT folytatja az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítéseit, ezáltal lehető téve éves üzleti tervük és többéves stratégiájuk gyors és hatékony végrehajtását”. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EIT-nek jelentést kell készítenie minden olyan sikeres innovatív termékről, amelyek az EIT évtizedes tapasztalata alapján piacra kerültek (value for money). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB emellett fontosnak tartja a következőket: jelentéstételi és nyomonkövetési erőfeszítések, pontos hatásmutatókkal kísérve; a TIT-ek operatív teljesítményének értékelése; a tényleges eredmények; a célok elérését illetően megvalósított eredmények és előrelépések, összhangban az Európai horizont program keretrendszerével. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Mivel Európa számára nem könnyű feladat a találmányok piacképes termékekké és szolgáltatásokká alakítása, az EU felülvizsgálta saját kutatási politikáját, hogy orvosolható legyen az a helyzet, hogy nem képes az alapkutatásban rejlő kiválóságot rögtön piacorientált innovációvá alakítani. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT), amelyről az EGSZB korábban már állást foglalt (3), az Európai Unió 2008-ban hozta létre saját innovációs kapacitásának megerősítése céljából, és az EIT az európai kutatási és innovációs keretprogram szerves részét képezi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jelenleg az EIT a legnagyobb integrált innovációs ökoszisztéma Európában. Üzleti partnereket, kutatási és oktatási intézményeket fog össze, és támogatja a TIT-eket. Ezek a közösségek széles körű európai partnerségeket képviselnek, amelyek képesek kezelni a konkrét globális kihívásokat és meg tudják erősíteni a fejlesztési ökoszisztémákat, támogatva az oktatást és a kutatást az innovációt elősegítő környezet létrehozása és az innovatív vállalkozások létrehozásának ösztönzése érdekében, az Európai Innovációs Tanáccsal (EIC) egymást szorosan kiegészítve. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A jelenlegi, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó „Horizont 2020” keretprogram kifejezetten olyan új, nyilvánosan bevezetett eszközökkel történő innovációt finanszíroz, amely célja az európai innováció fokozása és a vállalkozások innovációs tevékenységekben való további részvételének ösztönzése, ideértve a következőket: köz-magán társulások, például közös technológiai kezdeményezések; kölcsön- és garanciarendszerek, mint például az RSFF; és a kockázati tőke, például a GIF (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EIT, amelynek költségvetése több mint 300 millió euro volt a 2008–2013 közötti időszakra, 2,7 milliárd euro a 2014–2020 közötti időszakra és 3,1 milliárd euro a 2021–2027 közötti időszakra, fontos szerepet kíván játszani az Európa 2020 stratégia keretében (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EIT célja az innovációs folyamatok fejlesztése a képzésnek és a vállalkozói szellemnek a kutatásba és az innovációba történő integrálásával, kifejezett célja pedig az, hogy konkrétan a kézzelfogható eredményekre és a konkrét előnyökre összpontosítson (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az EIT a TIT-eken – azaz az oktatási, kutatási és vállalkozási szervezetek együttműködése révén egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó széles körű európai partnerségeken – keresztül működik. Az EIT támogatást nyújt a TIT-ek számára, és nyomon kell, hogy kövesse azok tevékenységeit, az eredmények hatékony ellenőrzése és terjesztése mellett. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az EIT jelenleg az Európai horizont keretprogram szerves része, a keretprogram III. pillérének („Innovatív Európa”) egyik alkotóelemeként. Ugyanakkor kiegészítő jelleget és szinergiákat kellene létrehozni az EIT és a program más alkotóelemei között is (7). A TIT-ek az EIT szerves részeként „intézményesített európai partnerségeknek” minősülnek. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az EIT általános célkitűzései konkrétan annak az Európai horizont keretprogramban azonosított beavatkozási területein tükröződnek, amely a következőket is meghatározza: az európai partnerségek kiválasztási, végrehajtási, nyomonkövetési, értékelési és megszüntetési kritériumai, ideértve az EIT TIT-jeire vonatkozó feltételeket is. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | A beavatkozás fő területeit érdemes megemlíteni:






  — | Európa-szerte a fenntartható innovációs ökoszisztémák megerősítése, |
| --- | --- | --- |

2.9.1.

—

Európa-szerte a fenntartható innovációs ökoszisztémák megerősítése,

| — | vállalkozói és innovációs készségek fejlesztésének előmozdítása az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, |
| --- | --- |

—

vállalkozói és innovációs készségek fejlesztésének előmozdítása az egész életen át tartó tanulás összefüggésében,

| — | az uniós egyetemeknek a vállalkozói szellem előmozdítását célzó átalakítása, |
| --- | --- |

—

az uniós egyetemeknek a vállalkozói szellem előmozdítását célzó átalakítása,

| — | új megoldások piaci forgalomba hozatala, a globális kihívások leküzdése érdekében. |
| --- | --- |

—

új megoldások piaci forgalomba hozatala, a globális kihívások leküzdése érdekében.

| 2.10. | Az EIT decentralizált uniós szervként működik. Székhelye Budapesten van. Az EIT nem kutatási központ, és közvetlenül nem járul hozzá egyes projektek finanszírozásához, hanem támogatást biztosít a TIT-ek számára. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | A TIT-ek nyílt felhívás alapján kerülnek kiválasztásra, nagy társadalmi hatású kiemelt témák alapján. Az EIT jelenleg nyolc TIT-et támogat, amelyek határokon átnyúló partnerségek keretében egyesítenek vállalatokat, egyetemeket és kutatóközpontokat (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mindegyik TIT célja az innovációs kapacitások megerősítése, tevékenységeik pedig kiegyensúlyozott portfóliót alkotnak három ágazatban:






  — | új termékek, szolgáltatások és innovatív megoldások támogatására és fejlesztésére irányuló, innovációt támogató projektek, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

új termékek, szolgáltatások és innovatív megoldások támogatására és fejlesztésére irányuló, innovációt támogató projektek,

| — | oktatás, innovatív oktatási és képzési programok, amelyeket az egyes TIT-ek posztgraduális programok (MSc/PhD) formájában kínálnak; vezetői/szakmai továbbképzési tanfolyamok; az egész életen át tartó tanulás moduljai; nyári egyetemek, EIT minőségi jelöléssel, |
| --- | --- |

—

oktatás, innovatív oktatási és képzési programok, amelyeket az egyes TIT-ek posztgraduális programok (MSc/PhD) formájában kínálnak; vezetői/szakmai továbbképzési tanfolyamok; az egész életen át tartó tanulás moduljai; nyári egyetemek, EIT minőségi jelöléssel,

| — | vállalkozások létrehozására és támogatására irányuló tevékenységek, induló innovatív vállalkozási programokkal, amelyek segítik a vállalkozókat és a potenciális vállalkozókat abban, hogy ötleteikből sikeres vállalkozásokat hozzanak létre, elsősorban a piacra jutásra, a finanszírozásra, a hálózatokra, a mentorálásra és a tanácsadásra (coaching) összpontosítva. |
| --- | --- |

—

vállalkozások létrehozására és támogatására irányuló tevékenységek, induló innovatív vállalkozási programokkal, amelyek segítik a vállalkozókat és a potenciális vállalkozókat abban, hogy ötleteikből sikeres vállalkozásokat hozzanak létre, elsősorban a piacra jutásra, a finanszírozásra, a hálózatokra, a mentorálásra és a tanácsadásra (coaching) összpontosítva.

| 2.13. | Ezzel párhuzamosan, figyelemfelkeltő stratégiájának részeként, minden TIT elkötelezett amellett, hogy figyelemfelkeltő, kommunikációs és terjesztési tevékenységeket végezzen, ideértve a regionális innovációs program (RIS) kidolgozását is, az EIT-vel szoros szinergiát megvalósítva. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Az EGSZB korábban már hangsúlyozta, hogy a „TIT-eknek garantálniuk kell a különböző európai országok képviseletét, mégpedig az innovációs központok helyszíne tekintetében”, valamint hogy a „vállalkozói készség tudományos pillér általi támogatását [...] erősíteni kell” (9). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Az EGSZB azt is megjegyezte, hogy „a TIT-ek viszonylag koncentrált területen helyezkednek el”, valamint reményét fejezte ki, hogy „külön erőfeszítéseket” tesznek „azért, hogy a lehető legtöbb tagállamban jöjjenek létre kapcsolatok a laboratóriumokkal, vállalatokkal és kutatási intézményekkel” (10). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Az EP a maga részéről kérte az Európai Bizottságot, hogy tartsa meg a tudományos és innovációs társulásokat az EIT-ben, hangsúlyozva az átláthatóság és az érintettek széles körű bevonásának fontosságát, valamint hogy „elemezze, hogy az ETI és a tudományos és innovációs társulások (TIT) hogyan működhetnek együtt az EIC-vel” (11). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Az EP a Számvevőszék jelentése alapján arra is rámutatott, hogy a TIT-ek nem használják ki teljes mértékben az Intézet által nyújtott támogatásokat, főként az üzleti tervek hiányos végrehajtása miatt (12). Ezenkívül az EU Számvevőszékének az EIT-ről szóló különjelentése arra hívta fel a figyelmet, hogy az Intézet összetett működési kerete és igazgatási problémái akadályozták annak általános hatékonyságát, és számos hiányosságot okoztak. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | A Tanács a maga részéről elismerte a stratégiai partnerségek és kezdeményezések, például az EIT és a Marie Skłodowska-Curie cselekvések bizonyított hozzáadott értékét (13), és a jövőbeli Európai horizont programról szóló megállapodásban a harmadik pillér (innovatív Európa) az élvonalbeli és áttörést jelentő innovációk megerősítésére fog összpontosítani, az Európai Innovációs Tanács létrehozásával. Ez utóbbi egyablakos ügyintézést kínál majd a nagy potenciállal rendelkező innovátorok számára (14). |
| --- | --- |

2.18.

3.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 3.1. | A javaslatok célja a TIT-ek nagyobb nyitottsága és átláthatósága, valamint az EIT hozzáigazítása a következő uniós kutatási és innovációs programhoz (2021–2027), továbbá – különös tekintettel az európai partnerségekre – az Európai horizont programhoz, az EU innovációs potenciáljának további erősítése céljából. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A javasolt 3 milliárd euro előirányzattal, amely 600 millió euróval (25 %-kal) magasabb, mint a jelenlegi stratégiai innovációs tervé (2014–2020), az EIT várhatóan hatékonyan tudja majd finanszírozni a meglévő tevékenységeket és az új TIT-eket, és támogathatja 750 felsőoktatási intézmény innovációs képességét. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EIT olyan tevékenységeket kell, hogy végrehajtson, amelyek célja:






  — | Európa-szerte a fenntartható innovációs ökoszisztémák megerősítése, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

Európa-szerte a fenntartható innovációs ökoszisztémák megerősítése,

| — | vállalkozói és innovációs készségek fejlesztésének előmozdítása az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, valamint az uniós egyetemeknek a vállalkozói szellem előmozdítását célzó átalakítása, |
| --- | --- |

—

vállalkozói és innovációs készségek fejlesztésének előmozdítása az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, valamint az uniós egyetemeknek a vállalkozói szellem előmozdítását célzó átalakítása,

| — | új megoldások piaci forgalomba hozatala, a globális kihívások leküzdése érdekében. |
| --- | --- |

—

új megoldások piaci forgalomba hozatala, a globális kihívások leküzdése érdekében.

| 3.4. | Az EIT-rendelet átdolgozására irányuló javaslat (15) célja, hogy egyértelműbb jogi helyzetet garantáljon, illetve nagyobb összhangot biztosítson az EU kutatási és innovációs keretprogramjával új jogalap nyújtásával; emellett egyszerűsített finanszírozási modellt vezet be az EIT számára a további állami és magánbefektetések megkönnyítése érdekében, megerősítve az EIT igazgatási struktúráját. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervről (ASI) szóló határozatjavaslatnak – amelynek összhangban kell állnia az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogrammal – a következő célkitűzéseket kell követnie:






  — | a TIT-ek regionális szintű hatásainak fokozása a megerősített EIT-hálózatoknak köszönhetően, több felsőoktatási intézményt, vállalkozást és kutatási szervezetet bevonva, a regionális intelligens szakosodási stratégiákkal összefüggésben, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

a TIT-ek regionális szintű hatásainak fokozása a megerősített EIT-hálózatoknak köszönhetően, több felsőoktatási intézményt, vállalkozást és kutatási szervezetet bevonva, a regionális intelligens szakosodási stratégiákkal összefüggésben,

| — | a felsőoktatás innovációs kapacitásának támogatása, |
| --- | --- |

—

a felsőoktatás innovációs kapacitásának támogatása,

| — | új TIT-ek elindítása. Az EIT két új TIT-et hoz létre, amelyeket az Európai horizont programozott prioritásai szempontjából legmegfelelőbb ágazatokban választanak ki. Az első a kulturális és kreatív ágazatokra összpontosít, a második pedig egy későbbi szakaszban, 2025-ben kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

—

új TIT-ek elindítása. Az EIT két új TIT-et hoz létre, amelyeket az Európai horizont programozott prioritásai szempontjából legmegfelelőbb ágazatokban választanak ki. Az első a kulturális és kreatív ágazatokra összpontosít, a második pedig egy későbbi szakaszban, 2025-ben kerül meghatározásra.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli az EIT által az EU versenyképességének előmozdításában az innovációs ökoszisztéma támogatása révén játszott szerepet, amennyiben az intézet képes volt hozzájárulni az úgynevezett „tudásháromszög” fejlődéséhez. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy a „nyílt innováció” az Európai Innovációs Tanácson keresztül egyedüli kapcsolattartó pontként fog működni a nagy potenciállal rendelkező innovátorok számára, és hogy az EIT-vel szinergiát alkotva fokozni fogja az ökoszisztémákkal és az innovatív folyamatok szereplőivel való együttműködést. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ebben az összefüggésben az EIT-nek minden célkitűzés esetében az innováció egyik fő mozgatórugójává kell válnia, hogy kezelhesse a társadalom kihívásait a következő területeken:






  — | fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte,

| — | vállalkozói innováció és készségek az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, ideértve a felsőoktatási intézmények kapacitásfejlesztését, |
| --- | --- |

—

vállalkozói innováció és készségek az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, ideértve a felsőoktatási intézmények kapacitásfejlesztését,

| — | új megoldások, amelyek célja a piac, a globális kihívások leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

—

új megoldások, amelyek célja a piac, a globális kihívások leküzdése érdekében,

| — | szinergiák és hozzáadott érték az Európai horizont programon belül. |
| --- | --- |

—

szinergiák és hozzáadott érték az Európai horizont programon belül.

| 4.4. | Az EIT-nek és a TIT-eknek határozottabb szerepet kell játszaniuk az uniós innovációs környezetben nemzeti és regionális szinten, továbbá meg kell erősíteniük kapacitásukat a különböző szinteken részt vevő szereplőkkel való fokozottabb és megfelelőbb koordináció érdekében. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EIT-nek az EU vállalkozási kultúrájának megerősítése érdekében fokoznia kell tevékenységét minden vállalkozás tekintetében, azok méretétől függetlenül, szinergiákat kell létrehoznia az Európai Innovációs Tanáccsal (EIC), és hozzáadott értéket kell biztosítania számos projekt számára az Európai horizont programon belül. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB szerint az EIT-nek és a TIT-eknek prioritást kell élvezniük a TIT-ekben aktív nagy- és középvállalkozások közötti kapcsolatok szisztematikus megerősítése, valamint a TIT kezdeményezéseiben részt vevő új vállalkozások és az induló innovatív vállalkozások tekintetében egyaránt. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EIT-nek és a TIT-eknek ki kell dolgozniuk saját stratégiáikat a vállalatok finanszírozására, az innovatív vállalatok megerősítésének támogatása céljából, a pénzügyi világgal és a kockázatitőke-alapokkal való megfelelő kapcsolatok révén. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy az EIT pénzügyi támogatását az ágazat méretének, típusának és érettségének megfelelően kell kiegyensúlyozni. A kis- és középvállalkozások számára a szabályozási terhek nagyobb nehézségeket jelentenek, ezért pénzügyi támogatást kell kapniuk. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | A kkv-k jobb bevonása érdekében a TIT-eknek fel kell tárniuk a „szomszédsági hatás” kiaknázására és előmozdítására szolgáló módszereket, bevonva különösen a területi központokat, amelyek a regionális és helyi szereplők számára a globális innovációs platformokhoz való hozzáférési pontokkként kell, hogy működjenek, és célzott struktúrákat és támogatást kell biztosítaniuk a kkv-k számára. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a területi központok alapvető fontosságúak a TIT jövője szempontjából. A helyi innovációs rendszerekben történő integráció és a külső partnerekkel szembeni hatékony kapuőri funkció a TIT jövőbeni pénzügyi fenntarthatósága szempontjából egyaránt elengedhetetlen. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Fokozni kell a TIT-ek nyitottságát és átláthatóságát. A TIT-ek partnereinek (teljes, társult stb.) kiválasztásra vonatkozó eljárásokat és kritériumokat nyilvánosságra kell hozni. A tevékenységek/projektek (például az innovációs javaslatok) kiválasztására vonatkozó szabályokat széles körben elérhetővé kell tenni és terjeszteni kell az egész EU-ban, emellett pedig megfelelő visszajelzési mechanizmusokat kell bevezetni, amelyeket független szervek követnének nyomon. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az EIT a felsőfokú oktatás európai vezetőjeként őrizze meg és hangsúlyozza az oktatás területén meglévő hozzáadott értékének egyediségét, és dolgozza ki a munkahelyi vállalkozói tanulás (learning by doing) sajátos kompetenciáit. Az EIT-t mint védjegyet el kell ismernie a legfontosabb nemzetközi akkreditáló testületeknek. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az EGSZB véleménye szerint az EIT-nek – az ipari vonatkozású doktori programok mintájára – támogatnia kell olyan új termékek kifejlesztését, amelyeket erős kereskedelmi érték jellemez, és amelyeket integráltak a nemzetközi szintű oktatási tapasztalatokba. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Az EGSZB teljes mértékben támogatja a módosított rendeletben az EIT és az EU többéves kutatási és innovációs keretprogramja között az Európai horizont program, valamint a javasolt „európai partnerségek” keretében javasolt közelítést. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Az EGSZB szerint egyszerűsíteni kell mind az EIT – amelynek irányítását meg kell erősíteni –, mind a TIT-ek működését, és ez utóbbiaknak ugyanazon szabályok alapján éves jelentéseket kell készíteniük, éves helyett pedig többéves üzleti terveket kell elfogadniuk. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy hatékonyan orvosolni kell az Európai Számvevőszék megállapításaiban foglaltakat az EIT-modell olyan kulcsfontosságú elemeivel kapcsolatban, amelyeket nem megfelelően dolgoztak ki, hogy biztosítható legyen az EIT eredményes és innovatív nyilvános rendszerként való működése. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervről szóló határozatra irányuló javaslat tekintetében az EGSZB úgy véli, hogy a folyamatot holisztikus megközelítés kell, hogy jellemezze, és annak minden típusú jelenlegi partnerségre (P2P, PPP, EIT-TIT, a jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák zászlóshajói) ki kell terjednie, a tanácsi következtetésekben foglalt felhívásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

4.16.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 31-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  2018/0225 (COD) – 8550/19 sz. intézményközi dokumentum, 2019. április 15.

1

(2)  2018/0224 (COD) – 7942/19 sz. intézményközi dokumentum, 2019. március 27.

2

(3)  HL C 161., 2007.7.13., 28. o., HL C 181., 2012.6.21., 122. o., HL C 62., 2019.2.15., 33. o.

3

(4)  A közös technológiai kezdeményezéseket az ipar igényeinek jobb kielégítése érdekében vezették be egyes kutatási területeken. Ezek független uniós szervek, az iparág, bizonyos esetekben pedig a tagállamok részvételével. Az RSFF-et – kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus – a kutatók adósságfinanszírozáshoz jutásának javítása érdekében indították el, különösen a kutatás, technológiai fejlesztés és innováció ágazatában, a nagyobb kockázatot jelentő beruházások számára. A GIF egy a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz, amely a versenyképességi és innovációs program keretében kockázati tőkét biztosít az innovatív kkv-k és a nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv-k számára.

4

(5)  Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1292/2013/EU rendelet 3. cikke (HL L 347., 2013.12.20., 174. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1312/2013/EU határozata (2013. december 11.) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása egy innovatívabb Európához (HL L 347., 2013.12.20., 892. o.).

6

(7)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

7

(8)  EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond; EIT Digital: For a strong, digital Europe; EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers; EIT Health: Together for healthy lives in Europe; EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy; EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing; EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe; EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

8

Drivers of climate innovation in Europe and beyond

For a strong, digital Europe

EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers

Together for healthy lives in Europe

Pioneering change in sustainable Energy

Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing

Developing raw materials into a major strength for Europe

Smart, green and integrated transport

(9)  HL C 62., 2019.2.15., 33. o.

9

(10)  HL C 181., 2012.6.21., 122. o.

10

(11)  Az Európai Parlament 2017. június 13-i állásfoglalása a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében (HL C 331., 2018.9.18., 30. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament (EU) 2019/1483 állásfoglalása (2019. március 26.) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet 2017. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (HL L 249., 2019.9.27., 229. o.).

12

(13)  A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről, 2018. május 23.

13

(14)  Az EU Tanácsa, sajtóközlemény, 2019. március 27.

14

(15)  Az (EU) 1292/2013 rendelet.

15

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/76

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek és a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK irányelvnek az uniós keretben végzett védelmi feladatok tekintetében történő módosításáról

(COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS))

(2020/C 47/11)

Előadó: Benjamin RIZZO

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2019.5.13. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.17. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 204/2/5 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2019.5.13.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.17.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

204/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB elismeri az Európai Bizottság azon célját, hogy a héa tekintetében azonos bánásmódot biztosítson a tagállamok uniós kereteken belül együttműködő fegyveres erői, valamint a NATO-nak az EU-ban alkalmazott, már jelenleg is héamentességben részesülő fegyveres erői számára. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása észszerűnek tűnik e téren. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB érti, hogy miért hoztak létre 2000 óta bizonyos uniós struktúrákat az EU-n belül biztonsági és védelmi feladatokat ellátó fegyveres erők irányítása céljából. A védelemért felelős főigazgató révén ezek a struktúrák most jobban áttekinthetők és felügyelhetők. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB megérti, hogy az európai bizottsági javaslatban szereplő két mentességi feltétel a következő: egyrészt a fegyveres erők bevetésére saját tagállamukon kívül kerüljön sor, másrészt közös európai védelmi feladat ellátásában vegyenek részt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB elfogadja, hogy vannak olyan területek, amelyek nem tartoznak az új mentesség hatálya alá. Ezek a területek elsősorban biztonsági célokat, humanitárius mentési feladatokat és a szolidaritási klauzulára történő hivatkozáson alapuló eseteket érintenek. Ennek következtében az általános héamentesség a „katonai műveletekre” korlátozódik, szűken értelmezve ezt a koncepciót. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a különböző nemzeti adóhatóságok rendelkezzenek egy olyan közös rendszerrel, amelynek keretében megvalósulnak az új mentességek. Ezért azt ajánljuk, hogy az Európai Bizottság a héaellenőrzési csoportján keresztül hozzon létre egy erre a célra szolgáló rendszert, amelybe a fegyveres erők részére a szolgáltatók által kibocsátott, héamentes számlákat be kell vezetni az európai bizottsági javaslatban meghatározott mentesség kihasználása céljából. Ily módon valamennyi tagállamban egységes rendszert alkalmaznak majd. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy a bizottsági javaslat által bevezetett mentességek költségeivel és előnyeivel kapcsolatos információkat pontosabban kell kiszámítani, hogy mielőbb reálisabb beszámoló álljon rendelkezésre az ilyen mentességekről. Ez ösztönözni fogja a jobb és átláthatóbb jelentéstételt a tagállamok és általában a közvélemény számára. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1. | 2019. március 24-én az Európai Bizottság tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot tett közzé a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv (1) módosításáról, illetve a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK (2) irányelvnek az uniós keretben végzett védelmi feladatok tekintetében történő módosításáról. Ebben felvázolta azt a tervét, amely szerint a fegyveres erők részére teljesített termékértékesítéseket, illetve szolgáltatásnyújtásokat héa- és jövedékiadó-mentessé tenné, amennyiben a fegyveres erők a saját tagállamukon kívül állomásoznak és európai védelmi feladatokban vesznek részt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 2. cikke szerint a héa alkalmazási köre az adóalany által valamely tagállamban ellenszolgáltatás fejében teljesített összes termékértékesítésre és szolgáltatásnyújtásra, továbbá az Európai Unióba irányuló összes termékimportra kiterjed. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az irányelv kiemeli, hogy létre kell hozni egy közös héamentességi jegyzéket annak biztosítása céljából, hogy az uniós saját forrásokat valamennyi tagállamban egységes módon szedjék be. A héamentességi jegyzék jelenleg nem foglalja magában a biztonsági és védelmi célú termékértékesítést, illetve szolgáltatásnyújtást. Következésképpen a fegyveres erők számára értékesített termékek vagy nyújtott szolgáltatások, illetve a fegyveres erők által importált termékek héakötelesek. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ellenben a héairányelv jelenleg mentességet biztosít az Észak-atlanti Szerződésben részes államok azon fegyveres erői részére teljesített termékértékesítések, illetve szolgáltatásnyújtások tekintetében, amelyek saját államukon kívül közös védelmi feladatokban vesznek részt. Ez a mentesség azon helyzetek kezelésére szolgál, amikor „a bevételek és a kiadások körforgása megszakad, mivel az ilyen termékértékesítésekre, illetve szolgáltatásnyújtásokra kivetett héa szokásos esetben annál az államnál jelentkezne bevételként, amelyben a fegyveres erők találhatók, nem pedig ezek saját államában”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 2008/118/EK tanácsi irányelv hasonló mentességet biztosít a jövedéki adó alól az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) tagjainak fegyveres erői számára szállított jövedéki termékek tekintetében. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az uniós jog szerinti jövedéki adók az alkoholtartalmú italokra, a dohánygyártmányokra és az energiatermékekre (üzemanyagokra és fűtőanyagokra, például a benzinre és a gázolajra, valamint a villamos energiára, a földgázra és a szénre) vonatkoznak. Az adók struktúrája és minimális mértékei uniós szinten harmonizálva vannak. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Míg a NATO védelmi feladatai (1977 óta) a héairányelv és (1993 óta) a jövedékiadó-irányelv értelmében mentességet élveznek, jelenleg semmilyen mentesség nem vonatkozik az uniós keretben végzett közös védelmi feladatokhoz kapcsolódó termékértékesítésekre, illetve szolgáltatásnyújtásokra. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) (3) – amely eredetileg (2000-ben) európai biztonsági és védelmi politika (EBVP) néven jött létre – a közös uniós védelempolitika fokozatos kialakításának kulcsfontosságú eszköze. A Lisszaboni Szerződés jelentősen hozzájárult a KBVP kidolgozásához, létrehozva többek között az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) annak érdekében, hogy segítse az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét feladatai ellátásában, ideértve a KBVP-hez kapcsolódó feladatokat is. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) kölcsönös segítségnyújtási záradékot tartalmaz és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az „állandó strukturált együttműködés” (PESCO) (4) révén megerősítsék katonai képességüket. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A 2001-ben létrehozott Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) (5) a Tanács legmagasabb szintű katonai szerve, és ez irányítja „az uniós kereten belüli valamennyi katonai tevékenységet, és tanácsot ad a KBVP keretében megvalósuló katonai missziók és műveletek tervezésével és végrehajtásával, valamint a katonai képességek fejlesztésével kapcsolatban”. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 2016 júniusában az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája (6) megteremtette az alapokat a KBVP következő három fő prioritás mentén történő továbbfejlesztéséhez: a külső konfliktusokra és válságokra való reagálás, a partnerek képességeinek kiépítése, valamint az Unió és az uniós polgárok védelme. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | 2018 márciusában az Európai Bizottság és a főképviselő közös közleményt tett közzé a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről (7). A cselekvési terv elismeri, hogy „az adminisztratív terhek csökkentése és ezáltal a katonai mobilitás terén jelentkező késedelmek és költségek mérséklése érdekében egyenlő bánásmódot kell alkalmazni a védelmi feladatok vonatkozásában”. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A közös közlemény egészen pontosan kimondja, hogy „a katonai mobilitás megkönnyítése a jelenlegi hozzáadottértékadó-szabályokat is érinti. A védelmi erőfeszítésekhez és különösen a katonai mobilitáshoz szükség van olyan szolgáltatásokra, mint például a képzés, a gyakorláshoz szükséges anyagok, a szállás, az élelmiszer/étkezdei szolgáltatások, az üzemanyag stb. Ezeket a szolgáltatásokat főszabályként hozzáadottérték-adó terheli. A katonai mobilitással foglalkozó ad hoc munkacsoport keretében a tagállamok megállapították, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében egyenlő bánásmódot kell alkalmazni a védelmi erőfeszítésekkel szemben, elkerülve ezáltal a katonai mobilitás késedelmét és költségeit, valamint ösztönözve a tagállamokat az együttműködésre”. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | E kérés nyomán a szóban forgó európai bizottsági javaslat arra törekszik, hogy az EU és a NATO keretében végzett védelmi feladatok esetében a lehetőségekhez mérten összehangolja mind a héa-eljárást, mind a jövedékiadó-mentességet. A javaslat szerint a mentességek alkalmazási körébe tartozó KBVP-tevékenységek a következők: i. katonai missziók és műveletek; ii. harccsoportok; iii. kölcsönös segítségnyújtás. Ezenkívül az állandó strukturált együttműködésre (PESCO) és az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) tevékenységeire ugyancsak kiterjed. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Fontos megjegyezni, hogy az európai bizottsági javaslat alapján a fegyveres erők és az őket kísérő polgári állomány számára teljesített termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások csak abban az esetben mentesíthetők az adó alól, ha az ilyen erők a KBVP keretében folytatott uniós tevékenység végrehajtása céljából végzett védelmi feladatokban vesznek részt. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | A mentességek ezért nem terjednek ki a fegyveres erők kizárólag biztonsági célból, humanitárius és mentési feladatok ellátása céljából, illetve az EUMSZ 222. cikkében rögzített szolidaritási klauzulára való hivatkozással történő bevetésére olyan esetekben, amikor a bevetésnek nincs védelmi vonzata. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Óvatos becslések szerint – az 5,3 milliárd EUR-ra rúgó teljes védelmi kiadásból – 530 millió EUR tudható be az európai bizottsági javaslat hatálya alá tartozó kiszervezett tevékenységeknek, ami az összes tagállamra vetítve megközelítőleg 80 millió EUR összegű lehetséges héabevétel-kiesést eredményezhet (18 %-os átlagos héamértékkel számolva). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | A jövedéki adók tekintetében a mentességnek mindenekelőtt – fő termékként – az energiatermékekre és a villamos energiára kell kiterjednie. A héa esetéhez hasonlóan feltételezhető, hogy a jövőben az ilyen költségek mintegy 10 %-a mentesülne a jövedéki adó alól. A hatás számszerűsítéséhez azonban nem állnak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | A tagállamoknak legkésőbb 2022. június 30-ig kell majd elfogadniuk és kihirdetniük az új szabályoknak való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szövegéről tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot. |
| --- | --- |

2.19.

3.   Általános és részletes megjegyzések

| 3.1. | Az Európai Bizottság javaslata kiegészíti a héára vonatkozó 2016. évi cselekvési tervet, amelynek célja a héarendszer korszerűsítése, hogy ezáltal egyszerűbb, a csalással szemben ellenállóbb és a vállalkozások számára előnyösebb modell jöjjön létre. A katonai területet érintő fent említett módosításokat ezért egy átfogóbb reform keretében fogják bevezetni, és azok a kezdetektől fogva az új rendszer részét fogják képezni. Ily módon elkerülhetők a már meglévő rendszer jövőbeli módosításával kapcsolatos esetleges problémák. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az európai bizottsági javaslat új mentességeket vezet be, ezért módosítja a 2006/112/EK irányelvben foglalt jelenlegi jegyzéket. E jelentős módosítás célja, hogy a héa szempontjából bizonyos mértékben „egyenlő versenyfeltételeket” teremtsen egyrészről a NATO-műveletek, másrészről pedig a tagállami katonai erők által az uniós keretben végrehajtott műveletek tekintetében. Ennek következtében biztosított lesz a következetesség, az Unió és a NATO védelmi feladatainak esetében pedig hasonló lesz a mentességek köre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a NATO védelmi tevékenységére vonatkozó jelenlegi, már meghatározott és korlátozott hatályú mentességek köre nem fog bővülni, mivel csupán az uniós keretben végrehajtott katonai műveletek javát szolgáló összehangolásra fog sor kerülni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az új irányelvben foglalt, a NATO fegyveres erőire hivatkozó meglévő bekezdéseket tükröző rendelkezések kidolgozásával kapcsolatos döntés összhangban áll az Európai Bizottság arra irányuló végső céljával, hogy az ilyen műveleteket és a közös uniós keretben végrehajtott katonai feladatokat illetően egyenlő bánásmódot biztosítsanak. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy ennek nem lesz negatív vonzata az uniós költségvetésre nézve, mivel a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját forrás ellensúlyozza a tradicionális saját források és a héaalapú saját forrás által nem fedezett kiadásokat. A bizonyos tagállamokban be nem folyó héaalapú saját forrásokat az összes tagállam együttesen fogja ellensúlyozni a GNI-alapú saját források felhasználásával. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A javaslat összhangban van a szubszidiaritás elvével, tekintve, hogy az uniós jogszabályok a különböző nemzeti szabályoknál alkalmasabbak arra, hogy a belső piac egészében összehangolják a héa egyedi katonai műveletekre való alkalmazhatóságát. Az Európai Bizottság a héa jövőjével foglalkozó csoport keretében konzultált a tagállamokkal, és ennek során általánosságban megerősítést nyert, hogy uniós szintű fellépésre van szükség, ami igazolja az irányelvre irányuló javaslat melletti döntést. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A javaslat láthatólag az arányosság elvével is összhangban van, mivel nem mutat túl a Szerződésekben a közös védelempolitikának a KBVP keretében történő fokozatos kialakításával kapcsolatban meghatározott célkitűzések megvalósításához szükséges mértéken. Az EGSZB támogatja az ilyen hosszú távú és ambiciózus célkitűzést. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Észszerűnek tűnik az a döntés, hogy egyetlen javaslat keretében foglalkozzanak a héa és a jövedéki adók közötti összhang fenntartásával és az adómentességekkel, és indokolható azon ritka esetek egyike, amikor a jövedéki adókat és a héát az uniós jogszabályon belül együtt szabályozzák. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB mégis azt javasolja, hogy a héa- és a jövedékiadó-rendszer keretében biztosított mentességek alkalmazási körét jobban határozzák meg. Valóban stratégiai jelentőséggel bír, hogy a héa- és a jövedékiadó-rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság és kiszámíthatóság érdekében pontosan meghatározzák az ilyen mentességek egyedi hatókörét. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ami a jogi egyértelműség és kiszámíthatóság szükségességét illeti, fontos megjegyezni, hogy a biztosított mentességeket főként a katonai téren működő nemzeti értékesítők/szolgáltatók, valamint a nemzeti adóhatóságok fogják alkalmazni és – különböző szempontból – értékelni. A nemzeti adóhatóságok tájékoztatni fogják a katonai téren működő nemzeti értékesítőket/szolgáltatókat arról, hogy hogyan állítsák ki héa-számláikat a katonaság felé. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | E tekintetben az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság adjon ki részletes végrehajtási szabályokat – a héabizottság által közzétett magyarázó feljegyzés vagy iránymutatások révén – a nemzeti adóhatóságok és a vállalkozások részére annak érdekében, hogy a tagállamokon belül elkerülhetők legyenek a technikai bonyodalmak. A NATO-ra vonatkozó mentességekhez kapcsolódó korábbi gyakorlat bizonyára hasznos lehet ahhoz, hogy némi kezdeti iránymutatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB végezetül hangsúlyozza, hogy az európai bizottsági javaslatban bemutatotthoz hasonló új mentességi mechanizmus a konkrét végrehajtás ellenőrzése érdekében természetesen megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat is megkövetel. Az EGSZB következésképpen azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a héa ellenőrzésével foglalkozó bizottsági csoport révén dolgozzon ki és vezessen be egy megfelelő rendszert a tagállamokban az új adómentességi rendszer ellenőrzésére azzal a céllal, hogy – amennyiben lehetséges és megvalósítható – összegyűjtsenek minden releváns gyakorlati információt a nemzeti adóhatóságoktól. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | E rendszer hozzájárulhat az új adómentességi rendszer hatékony és egyben átlátható végrehajtásához, lehetővé téve ugyanakkor a pontos utólagos hatásvizsgálati elemzések elkészítését. A tagállamok tehát elfogadhatnának egy közös platformot, a különböző tagállamokban létező különféle rendszerek helyett egyetlen olyat létrehozva, amelyet minden tagállam követ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Célszerű egy részletesebb és hatékonyabb költségbecslést végezni a héamentesség által gyakorolt hatás felmérése érdekében, mivel a héa a lakosság által fizetett adók részét képezi; emellett nagyobb átláthatóság ajánlatos. Az is nyilvánvaló, hogy a nagyobb természeti katasztrófák esetében sokkal nagyobb lenne e mentesség költsége. |
| --- | --- |

3.14.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A Tanács 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/118/EK irányelve a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 9., 2009.1.14., 12. o.).

2

(3)  A közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának (KKBP) szerves részét képezi [1]. A KBVP-t az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) foglalja keretbe. A 41. cikk vázolja a KKBP és a KBVP finanszírozását, e szakpolitikát pedig az V. cím 2. fejezete 2. szakaszának (A közös biztonság- és védelempolitikára vonatkozó rendelkezések) 42–46. cikke, az 1., 10. és 11. jegyzőkönyv, valamint a 13. és 14. nyilatkozat ismerteti bővebben. Az Európai Parlament KKBP és a KBVP terén játszott sajátos szerepét az EUSZ 36. cikke határozza meg.

3

(4)  A PESCO-ra vonatkozó rendelkezéseket az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 46. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (6) bekezdésével létrehozott állandó strukturált együttműködésről szóló 10. jegyzőkönyv tartalmazza.

4

(5)  Az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) a Tanács (az Európai Unió Katonai Bizottságának felállításáról szóló 2001. január 22-i tanácsi határozat) által létrehozott legmagasabb szintű katonai szerv.

5

(6)  Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – globális stratégia az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozóan.

6

(7)  Közös közlemény az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A katonai mobilitás javítása az Európai Unióban (JOIN(2017) 41 final).

7

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/81

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Befektetői állampolgársági és letelepedési programok az Európai Unióban

[COM(2019) 12 final]

(2020/C 47/12)

Előadó: Jean-Marc ROIRANT

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.3.12. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.15. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 213/1/5 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.3.12.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.15.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

213/1/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB csatlakozik az Európai Parlament közelmúltbeli jelentésében (1) foglalt, az összes befektetői program fokozatos megszüntetésére irányuló kéréshez, valamint sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezt az ajánlást, illetve az ajánlás figyelmen kívül hagyása esetén szolgáljanak észszerű érvekkel és bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB elismeri, hogy ennek hatálybalépéséig az Európai Bizottság által létrehozott tagállami szakértői csoportnak a befektetői állampolgársági és letelepedési programok (CBI- és RBI-programok) jelentette, az alábbi 3. szakaszban részletezett kockázatok kezelése és elsődleges megbízatásának teljesítése érdekében a következőkre kell összpontosítania:






  i) | a CBI- és RBI-programok kérelmezőinek kockázati profiljához igazított és a pénzmosás elleni uniós szabályoknak megfelelő átvilágítási és biztonsági ellenőrzésekre vonatkozó minimumszabályok; |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

a CBI- és RBI-programok kérelmezőinek kockázati profiljához igazított és a pénzmosás elleni uniós szabályoknak megfelelő átvilágítási és biztonsági ellenőrzésekre vonatkozó minimumszabályok;

| ii) | a program működési integritására vonatkozó minimumszabályok, a vonatkozó jogi kerettel összhangban az átláthatósági és irányítási intézkedéseket, valamint az iparágra vonatkozó szabályozási intézkedéseket is beleértve; és |
| --- | --- |

ii)

a program működési integritására vonatkozó minimumszabályok, a vonatkozó jogi kerettel összhangban az átláthatósági és irányítási intézkedéseket, valamint az iparágra vonatkozó szabályozási intézkedéseket is beleértve; és

| iii) | a tagállamok, valamint a tagállamokon belüli nemzeti illetékes hatóságok közötti információmegosztásra vonatkozó iránymutatások és mechanizmusok. |
| --- | --- |

iii)

a tagállamok, valamint a tagállamokon belüli nemzeti illetékes hatóságok közötti információmegosztásra vonatkozó iránymutatások és mechanizmusok.

| 1.3. | Ezen intézkedéseket az Európai Bizottságnak szoros nyomonkövetéssel és – amennyiben az uniós vívmányok lehetővé teszik – szankciók érvényesítésével kell alátámasztania. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a tagállamokat külön időbeli korlátozások nélküli, a kérelmezők kiemelt kockázatot jelentő profiljához igazított átvilágítási folyamatok, azaz az ötödik pénzmosási irányelvben (2) részletesen ismertetett fokozott átvilágítási standardok alkalmazására ösztönözzék. Ennek a kérelmezők külső finanszírozóira is ki kell terjednie abban az esetben, ha a kérelmezőknek lehetőségük van a befektetés megvalósításával harmadik feleket megbízni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy hozzon létre egy olyan koordinációs mechanizmust, amely lehetővé teszi a tagállamoknak az állampolgárság és tartózkodási engedély iránti, kedvezően elbírált és visszautasított kérelmekkel kapcsolatos információcserét. Ez történhet egymással összekapcsolt olyan központi nyilvántartások formájában, amelyek információkat tartalmaznak arról az átvilágítási folyamatról, amelynek alapján egy adott kérelmet elutasítottak, továbbá az elutasító döntés okairól, megnehezítve ezzel a legenyhébb feltételeket biztosító lehetőségeknek a tagállamok közötti megkeresését. Az elutasítás indokainak közzététele során figyelembe kell venni a biztonsági ügynökségek minden olyan esetleges aggályát, amely a közbiztonsághoz vagy az ügynökségek közötti nemzetközi együttműködéshez kapcsolódik. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB azt javasolja, hogy a kérelmezőknek szolgáltatást nyújtó valamennyi ügynök és közvetítő az ötödik pénzmosási irányelvben meghatározott pénzmosás elleni szabályok hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB javasolja továbbá, hogy az EU a kérelmezők számára szolgáltatásokat nyújtó valamennyi ügynököt arra ösztönözzön, hogy akkreditációval rendelkezzen, valamint uniós szinten harmonizált minimumfeltételeket és -követelményeket meghatározó magatartási kódex hatálya alá tartozzon, hogy a kérelmek elfogadására vonatkozó szigorú és megbízható dokumentáció elkészítését elmulasztó ügynökökre szankciókat lehessen alkalmazni, és egynél többszöri mulasztás esetén be lehessen vonni az engedélyüket/akkreditációjukat. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB elismeri, hogy az állami hatóságoknak esetleg szakügynökségeket kell megbízniuk a szükséges ellenőrzések elvégzésével, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy a kérelmek elfogadásáért vagy elutasításáért továbbra is a hatóságok viseljék az elsődleges felelősséget. A hatóságoknak egy sor, az összeférhetetlenség, illetve a megvesztegetési kockázatok elkerülésére szolgáló intézkedést is fenn kell tartaniuk. Így például a szakügynökségeket a teljesítési költségek helyett a kiváló minőségű szolgáltatást előnyben részesítő, szilárd szerződéskötési elvek alapján kell kiválasztani, ki kell zárni őket a programok hirdetéséből, illetve a kérelmezőknek történő kiegészítő szolgáltatásnyújtásból, javadalmazásuk pedig nem függhet a kérelmek eredményétől. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Szintén elengedhetetlen, hogy azokat a fokozott átvilágításról szóló jelentéseket, amelyek kockázatot azonosítottak, megvitassák az érintett állami ügynökséggel annak biztosítása érdekében, hogy minden érintett tagállam átfogó képet kapjon a szóban forgó kockázat típusáról és szintjéről, és teljes mértékben megértse, hogy a szakügynökség által alkalmazott források és kutatási technikák miként igazodnak a bevált gyakorlat alapelveihez. A döntésekkel kapcsolatos megfelelő feljegyzéseket és dokumentumokat addig kell megőrizni, ameddig a dokumentumhamisításra és a megvesztegetési bűncselekményekre vonatkozó elévülési szabályok azt lehetővé teszik. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a programok erős irányítási és felügyeleti mechanizmusokkal működjenek, és nyilvános ellenőrzés alá kerüljenek. A polgárokat tájékoztatni kell a CBI- és az RBI-programokhoz kapcsolódó célkitűzésekről, kockázatokról és előnyökről. Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a befektetői állampolgárságot és a befektetői letelepedést kérelmezőkkel kapcsolatos információk nyilvánosan hozzáférhetőek legyenek, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokat a programokkal kapcsolatos információk összehangolt és összehasonlítható módon, nyílt adatformátumban történő módszeres gyűjtésére és közzétételére ösztönözze. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a tagállamok az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban rendszeres hatásvizsgálatokat végezzenek és megtegyék a szükséges kiigazításokat, a programok felett független felügyelet gyakoroljanak, valamint a programokat rendszeresen ellenőrizzék és közzétegyék az eredményeket. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A tagállamoknak ezenkívül megalapozott visszaélés-bejelentési mechanizmusokat kell biztosítaniuk az alkalmazottak és a polgárok számára az aggályok és visszaélések jelentéséhez, és ki kell alakítaniuk az állampolgársági és tartózkodási jogok visszavonására szolgáló mechanizmusokat azokra az esetekre, amikor a korrupció vagy bűncselekmények új bizonyítékát tárják fel. Az állampolgárságtól való megfosztással kapcsolatos döntéseket a nemzeti és uniós jogszabályokkal összhangban kell meghozni. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Az európai bizottsági jelentés háttere és lényegi tartalma

| 2.1. | Az állampolgárság a polgár és az állam közötti kötelék. Egy ország állampolgársága hagyományosan a születés ténye alapján kerül megszerzésre, akár leszármazás (jus sanguinis), akár a területen való születés (jus soli) okán. Az államok ezen túlmenően olyan személyeknek is adhatnak állampolgárságot, akik bizonyos feltételeknek megfelelnek vagy valódi kapcsolatot tudnak felmutatni az országgal (honosítás). Ez magában foglalja azt a követelményt is, hogy a kérelmezőnek az érintett tagállamban állandó lakóhelyet kell létesítenie és fenntartania, ezzel tanúsítva, hogy érdekeltségeinek egy részét a szóban forgó tagállamba kívánja áthelyezni. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az elmúlt évtizedekben számos uniós tagállam hozott létre CBI- és RBI-programokat azzal a céllal, hogy befektetéseket vonzzanak, cserébe pedig az érintett országban állampolgárságot és tartózkodási jogokat biztosítanak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az Európai Parlament a 2014. január 16-i állásfoglalásában (3) aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy „az uniós állampolgárság közvetlen vagy közvetett egyértelmű áruba bocsátására” irányuló nemzeti rendszerek magát az uniós polgárság fogalmát ássák alá. A 2018. május 30-án megtartott vita során az Európai Parlament a CBI- és RBI-programokkal járó számos kockázatot megvitatott (4). A kérdést az Európai Parlament pénzügyi bűncselekményekkel, adókijátszási és adókikerülési ügyekkel foglalkozó különbizottsága (TAX3) vitatta meg részletesebben. A TAX3 végső jelentése (5) meghatároz egy sor kulcsfontosságú mérséklő intézkedést a CBI- és RBI-programok által jelentett kockázatok csökkentésére, többek között arra kéri a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb fokozatosan szüntessék meg az összes létező programot. A jelentés arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a programok végleges hatályon kívül helyezéséig szigorúan ellenőrizze a kérelmezőkön végzett ügyfél-átvilágítás megfelelő végrehajtását, valamint biztosítsa a tagállamok közötti jobb adatgyűjtést és koordinálja a köztük zajló információcserét. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019. január 23-án az Európai Bizottság kiadott egy jelentést (6), amely megvizsgálja az érintett nemzeti jogi kereteket és gyakorlatokat, valamint ismerteti a programokkal kapcsolatos legfőbb kockázatokat, kihívásokat és aggályokat. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az Európai Bizottság jelentése szerint a programok a biztonságot, a pénzmosást, az adókijátszást és az uniós szabályok megkerülését illetően kockázatokat hordoznak. A jelentés szerint e kockázatokat tovább súlyosbítja némely program működésének átláthatatlansága és a tagállamok közötti együttműködés hiánya. Az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy továbbra is nyomon követi a CBI- és RBI-programok uniós jognak való megfelelését, és szükség esetén intézkedéseket tesz. Ezen eljárás javítása és a programokból eredő kihívások kezelését célzó konkrét intézkedések azonosítása céljából az Európai Bizottság létrehozott egy szakértői csoportot, amely ebben az évben már kétszer ülésezett, hogy megvizsgálja a befektetői állampolgársági programokból eredő kockázatokat, és meghatározza az ezek csökkentését szolgáló intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ezeknek a programoknak a többségét a 2007-ben kezdődött pénzügyi válságot követően vezették be. A válság által súlyosan érintett egyes európai országok e programokban a gazdasági fellendülés lehetőségét láthatták. Az országok között a közvetlen külföldi befektetésekért folyó versengés terén ez eltérő előírások és követelmények irányába hathatott. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Általános megjegyzések

3.1.   Az EU-t érintő kockázatok és fenyegetések

| 3.1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság jelentését, amely átfogóan elemzi és egyértelműen meghatározza a szóban forgó programok által jelentett, minden uniós polgárt és az EU egészét érintő különféle típusú kockázatokat. A jelentés mindenekelőtt rámutat arra, hogy a CBI- és RBI-programok, ha azokat nem hajtják végre megfelelően, korrupciós, pénzmosási, biztonsági és adóelkerülési kockázatokat hordozhatnak, és az ilyen programokat működtető egyes tagállamokat, valamint az EU egészét egyaránt kiteszik e fenyegetéseknek. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy kérdések merülhetnek fel néhány ilyen program uniós alapelveknek és célkitűzéseknek, köztük a lojális együttműködés elvének való megfelelésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   A CBI- és RBI-programok közötti különbségtétel mellőzése

| 3.2.1. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy nem kellene különbséget tenni a CBI- és az RBI-programok által okozott kockázatok kezelésének módjai között. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Habár az útlevél és a vízum kiadásának következményei az általuk biztosított eltérő jogok miatt jelentősen különböznek, a programok mindkét típusa ugyanolyan szintű biztonsági kockázattal jár, és ezért azokat ugyanolyan magas szintű kockázatcsökkentési intézkedéseknek kellene kísérniük. Ez különösen fontos annak megelőzése érdekében, hogy a legnagyobb kockázatot jelentő jelentkezők a befektetői állampolgársági programokból a letelepedési programokba kerüljenek. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Míg az RBI-programok ideiglenes jellegüknél fogva kevésbé tűnnek kockázatosnak, az állandó státusz megszerzése előtt is megnyitják az utat. Egyes országokban a befektetői tartózkodási vízumok kedvezményezettjei néhány év elteltével már állandó tartózkodási engedély vagy állampolgárság iránti kérelmet nyújthatnak be. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Pénzmosási és korrupciós kockázatok

| 3.3.1. | Az Európai Bizottság jelentése rávilágít, hogy a kockázatvállalás a kérelmezőkön végzett nem megfelelő biztonsági és átvilágítási ellenőrzésekkel társulva miként nyithatja meg az EU kapuit a korrupt egyének előtt. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Az európai bizottsági jelentés a biztonsági és átvilágítási ellenőrzésekkel kapcsolatos számos lehetséges kiskapura és szürke zónára mutat rá. Ez különösen az állampolgárság iránti kérelmek nemzeti hatóságok általi feldolgozásával és ennek az uniós szabályokkal való kölcsönhatásával kapcsolatban vet fel aggályokat. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy általánosságban a kérelmezők kiemelt kockázatot jelentő profiljának ellenére a fokozott átvilágítási ellenőrzéseket nem alkalmazzák szisztematikusan. Ráadásul az eltartottak, illetve a kérelmező támogatása céljából pénzeszközöket biztosító harmadik fél finanszírozók nem tartoznak szisztematikusan szigorú átvilágítási ellenőrzések hatálya alá. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Az EGSZB megérti, hogy az igénybevevők számára e programoknak az egyik legfőbb vonzereje az, hogy az állampolgárság, illetve a tartózkodási jogok gyors, olykor néhány hónapon belüli megszerzésének lehetőségét kínálják. Megszokott, hogy ezt nyíltan reklámozzák. A kérelmezők profilja és származása azonban gyakran megnehezíti, hogy a határidőn belül megfelelő átvilágítási és biztonsági ellenőrzéseket végezzenek és megbízható üzletiintelligencia-jelentéseket készítsenek. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | A minimumszabályok hiánya arra enged következtetni, hogy nem minden tagállam egyformán szelektív, ami kétségeket vet fel a kérelmezők tekintetében végzett ellenőrzések szigorúságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Úgy tűnik, hogy az RBI-programokat működtető tagállamok némelyike nem rendelkezik az olyan biztonsági aggályok proaktív kezelésére szolgáló eljárásokkal, amelyek esetleg csak a tartózkodási jogok megadása után merülnek fel. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Az EGSZB emellett kiemeli a pénzmosás elleni uniós szabályok megkerülésének jelentős kockázatát, mivel azok a közvetítők és szervezetek, amelyeken keresztül a kérelmezők által fizetett pénzösszegek beérkeznek, nem minősülnek a negyedik és ötödik pénzmosási irányelv értelmében vett kötelezett szolgáltatóknak. Ráadásul nem minden tagállam írja elő, hogy a befektetéseket a pénzmosás elleni uniós kötelezettségek hatálya alá tartozó nemzeti bankokon keresztül teljesítsék, és azokban az esetekben, amikor a fizetéseket készpénzben, közvetlenül a kormányzati szervezeteknek teljesítik, ezek a pénzmozgások sem tartoznak a pénzmosás elleni uniós jogszabályok hatálya alá. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Irányítási és átláthatósági hiányosságok

| 3.4.1. | Az EGSZB aggódik amiatt, hogy a CBI- és RBI-programok elégtelen elszámoltathatósága és korlátozott átláthatósága ugyancsak korrupciót eredményezhet. Az átláthatóság és az integritás hiánya magát az államot és az állami tisztviselőket is kiteszi a korrupciós kockázatoknak. A CBI- és RBI-programok strukturális gyengeségei közé tartozhatnak a következők: kiterjedt mérlegelési jogkör a döntéshozatalban, a megfelelő független felügyelet hiánya, valamint a kérelemben és az átvilágítási folyamatban egyaránt érintett magánügynökök és közvetítők összeférhetetlenségének kockázata. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Az EGSZB különösen aggódik amiatt, hogy egy nagymértékű pénzforgalmat generáló és vagyonos magánszemélyekkel foglalkozó ágazatban az ilyen strukturális gyengeségek és az átláthatatlanság a kormányzatokat indokolatlan befolyásnak, visszaéléseknek és megvesztegetésnek tehetik ki. Összességében ezek a programok nemcsak azt a kockázatot rejtik magukban, hogy korrupt személyek lépnek be a tagállamokba, hanem azt is, hogy maguk a hatóságok korrupttá válhatnak. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy egyes joghatóságokban az állami hatóságok maguk végzik el az átvilágítást, míg másokban esetleg szakügynökségeket alkalmaznak az ellenőrzések végrehajtásához, amelyek eredményeit azután beépítik a végleges határozatba. Megjegyzi továbbá, hogy minden esetben a kormányzatokat terheli az elsődleges felelősség a kérelmek elfogadásáért vagy elutasításáért, az átvilágítás megállapításait használva a döntésük megalapozásához. Azon esetek tekintetében, amikor a kérelmezési folyamat e kulcsfontosságú lépését szakügynökségekre bízzák, az EGSZB felhívja a figyelmet a lehetséges összeférhetetlenségi és megvesztegetési kockázatokra, és véleménye szerint nem szabad megengedni, hogy az állam szerződést kössön ilyen ügynökségekkel az átvilágítási vizsgálatok kérelmezőkön történő elvégzésére, miközben az ügynökségek ezzel egy időben szolgáltatásokat és tanácsadást nyújtanak a kérelmezők számára. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Az EGSZB azt szeretné, ha több hivatalos számadat állna rendelkezésre a jelenség méreteiről (a befektetések volumenéről, a kérelmezők és a kedvezményezettek számáról, arról, hogy mely országok állampolgárairól van szó, a befektetések összegéről és hatásáról stb.), és sajnálatosnak tartja, hogy az egyre növekvő közérdeklődés ellenére a CBI- és az RBI-programok kérelmezőivel és a befektetéseikkel kapcsolatban még az alapvető információkat is továbbra is homály fedi. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Az uniós dimenzió

| 3.5.1. | Az Európai Bizottság jelentése rávilágít a probléma uniós dimenziójára. Nemcsak arról van szó, hogy az EU-t fontos „termékelőnyként” használják a befektetők vonzására, hanem arról is, hogy egy adott tagállam által hozott, útlevél vagy vízum megadására irányuló döntés a többi tagállamot és az EU egészét is hátrányosan érintheti, mivel egy ilyen döntés révén a teljes schengeni térséghez és az egész belső piachoz hozzáférést adnak. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az uniós állampolgárság reputációja, valamint az egységes jogok és értékek vannak veszélyben, továbbá megismétli az Európai Parlament álláspontját és egy korábbi biztos szavait (7), miszerint „az uniós állampolgárság nem eladó”. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Következésképpen az állampolgárság és a tartózkodási jog megadása – az ebből származó nyereségek, etikai vonatkozások és kockázatok – minden uniós polgárra hatással van. Az EGSZB megjegyzi, hogy ennek ellenére az uniós polgárok továbbra sem tudják, hogy miként működnek ezek a programok, miként vagy miként nem mérséklik nemzeti kormányaik a CBI- és RBI-programokkal járó elkerülhetetlen kockázatokat, és mi a programok keretében megvalósított befektetések végső célja. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Az EGSZB elismeri, hogy az uniós szintű harmonizált előírások és gyakorlatok hiánya az átvilágítási standardok és az átláthatóság szempontjából negatív versenyre ösztönözhet, emellett a kockázatot jelentő magánszemélyeket arra indíthatja, hogy az egyes joghatóságok között megkeressék az útlevél megszerzésének legenyhébb feltételeit biztosító lehetőségeket. Az európai bizottsági jelentés kiemeli, hogy ezeket a kockázatokat tovább súlyosbítja a tagállamok közötti, a befektetői állampolgárságot kérelmező személyekkel kapcsolatos konzultáció és információcsere jelenlegi hiánya. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha az egyik tagállamban biztonsági és pénzmosással összefüggő indokokból elutasítanak egy kérelmet, megvan az esélye, hogy azt egy másik tagállamban elfogadják. Az EGSZB szerint ezért hasznos lenne, ha a tagállamok bevezetnék azt a követelményt, hogy a befektetői állampolgársági kérelem részeként érvényes schengeni vízumot kelljen bemutatni. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy habár a CBI- és az RBI-programok működésének módja országonként változik, az egyes országokban azonosított konkrét problémákat célzó, eseti alapú megközelítés nem lesz elegendő, és a probléma kezeléséhez uniós szinten összehangolt megközelítésre van szükség. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Adókijátszás és egyéb kockázatok

| 3.6.1. | Ahogy azt az Európai Parlament (8) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) (9) a közelmúltban részletesen ismertette, a CBI- és RBI-programokkal adókijátszási célból esetleg visszaélhetnek, mivel lehetővé teszik a befektetők számára, hogy továbbra is a saját országukban rendelkezzenek adóügyi illetőséggel, miközben a CBI- és RBI-programok által biztosított adókedvezmények előnyeit élvezik. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Megállapították, hogy a speciális adórendszerekhez hozzáférést nyújtó programok különösen kockázatosak és valószínűleg adókijátszáshoz vezetnek. Az ilyen programok mindenekelőtt lehetővé teszik az egyének számára a közös jelentéstételi standard szerinti jelentéstétel megkerülését. Az OECD két uniós tagállamot vett fel az olyan CBI-/RBI-programokat nyújtó joghatóságok jegyzékébe, amelyek kiemelt kockázatot jelenthetnek a közös jelentéstételi standard integritására nézve (10). |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | A fenti 2.3. és 3.6.1. pontban említett európai parlamenti tanulmány a CBI- és az RBI-programok által felvetett másfajta kockázatokra, például a befektetések ilyen jellegű beáramlásának volatilitása miatt kialakuló makrogazdasági kockázatokra, az ingatlanpiaci árak inflációjából fakadó társadalmi-gazdasági kockázatokra, illetve politikai kockázatokra is rávilágít, ideértve az olyan kockázatokat is, mint az uniós intézményekbe vetett bizalom romlása, az uniós állampolgárság jó hírének csorbulása és ily módon az uniós polgárok jövőbeli mobilitásának és szabad mozgásának lehetséges veszélyeztetése. Kiemeli továbbá annak kockázatát is, hogy egyre nagyobb különbséget tesznek a migránsok egyes kategóriái között. Ezért a tagállamoknak fontos tisztázniuk, hogy a várható előnyök és hatások fényében milyen kockázatokat készek vállalni, és az is fontos, hogy rendszeres hatásvizsgálatot végezzenek annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatok helyett az előnyök felé billenjen a mérleg nyelve. |
| --- | --- |

3.6.3.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   A magánszektor szerepe

| 4.1.1. | A magánvállalatok CBI- és RBI-programok irányításában betöltött szerepének értékelése tekintetében az EGSZB elismeri, hogy két különböző típusú vállalat létezik. Az első típusba azok a vállalatok tartoznak, amelyek szerződést kötöttek az állammal a program irányítása, a kérelmek feldolgozása és a kérelmezők szűrése céljából, a másik típusba pedig azok a vállalatok tartoznak, amelyek szolgáltatásokat, illetve a programban való részvétel iránti kérelem benyújtásában segítséget nyújtanak a befektetők számára, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e akkreditációval vagy sem. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Noha az EGSZB elismeri, hogy az állammal szerződött magánvállalkozásoknak hasznos szerepük lehet a kérelmezők átvilágításának elvégzésében, a szükséges háttérellenőrzések végrehajtásában és az üzletiintelligencia-jelentések összeállításában, óva int attól, hogy ezeket a cégeket kockázatértékeléssel vagy döntéshozatallal bízzák meg. Az EGSZB ragaszkodik ahhoz, hogy ez a felelősség az illetékes állami hatóságokat terhelje. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Az EGSZB-t nagyon aggasztja, hogy az uniós jogokat és az uniós állampolgárságot értékesíthető termékként reklámozzák. Az EGSZB rendkívül aggasztónak találja azt is, hogy összeférhetetlenség áll fenn abban az esetben, ha a kérelmezők szűrésére szerződött cégek kapcsolódó kereskedelmi tevékenységeket is végeznek vagy kiegészítő szolgáltatásokat is nyújtanak az esetleges ügyfeleknek. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | A CBI- és az RBI-programok keretében kérelmet benyújtó befektetőknek szolgáltatásokat nyújtó magánügynökök és -vállalatok tekintetében az EGSZB sajnálattal állapítja meg, hogy a kívánt ügyfeleik kockázati profiljának ellenére a CBI-/RBI-ágazatban dolgozó cégek és magánszemélyek nem tartoznak szisztematikusan jogi szabályozás hatálya alá, és nem minősülnek a pénzmosás elleni szabályok értelmében vett kötelezett szolgáltatóknak sem. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Az EGSZB megjegyzi továbbá, hogy a kérelmezőknek szolgáltatásokat nyújtó tagállamok közül nem mindegyik írja elő a közvetítők akkreditálását és/vagy engedélyeztetését, azaz egy „megfelelőségi és megbízhatósági” vizsgálaton való megfelelés és az akkreditációra vonatkozó minimumfeltételeknek való megfelelés kötelezettségét, beleértve annak igazolását, hogy a közvetítők szabályozott szakmai tevékenységet folytatnak, valamint a tényleges tulajdonosi információk közzétételét és érdekeltségi nyilatkozat tételét. Az EGSZB ezért örvendetesnek tartaná, ha bevezetnének egy kötelező magatartási kódexet, valamint bevezetnék a szabályozott szakmai tevékenységet folytatók illetékes tagállami szervek általi felügyeletét, és azt, hogy a szolgáltatók nyilvánosan hozzáférhető jegyzékén keresztül információt nyújtsanak a szabályozott szakmai tevékenységet folytató személyekről. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   A külső dimenzió

| 4.2.1. | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki az olyan harmadik országok által bevezetett CBI- és RBI-programok EU-ra jelentett kockázatai miatt, amelyekkel az EU vízummentességi megállapodást kötött, ideértve például a csatlakozásra váró országokat, a keleti partnerországokat, valamint a karibi és a csendes-óceáni térség országait. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon ajánlását, miszerint a vízummentes státusz harmadik országoknak történő megadását a CBI- és RBI-programok végrehajtására vonatkozó lehető legmagasabb szintű előírásokhoz kell kötni, és a meglévő vízummentességi rendszereket ezen előírások fényében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy miközben azon munkálkodnak, hogy az Unióban fokozatosan megszüntessék a meglévő programokat, a csatlakozásra váró országoknak nem szabad megengedni, hogy a csatlakozásukkor CBI- vagy RBI-programokat működtessenek, elkerülendő, hogy a jelenleg meglévő programok mellé újabbak is társuljanak. |
| --- | --- |

4.2.2.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_HU.pdf.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/843 irányelve (2018. május 30.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 43. o.) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=HU.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. január 16-i állásfoglalása a megvásárolható uniós állampolgárságról (HL C 482., 2016.12.23., 117. o.) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//HU.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/CRE-8-2018-05-30-ITM-019_HU.html?redirect.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_HU.pdf.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2019:0012:FIN:HU:PDF.

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf.

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

9

(10)  http://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

10

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/87

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladás

(COM(2018) 811 final)

(2020/C 47/13)

Előadó: Andreas THURNER

Társelőadó: Antonello PEZZINI

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.2.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Közgyűlési határozat: | 2019.1.22. (a felkérést megelőzően) |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.1. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 162/0/1 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.2.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Közgyűlési határozat:

2019.1.22. (a felkérést megelőzően)

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.1.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

162/0/1

1.   Következtetések és politikai ajánlások

Az EGSZB

| 1.1. | kéri, hogy a 2020 utáni időszakra vonatkozóan az európai zöld megállapodás részeként készüljön egy olyan, naprakésszé tett uniós erdőgazdálkodási stratégia, amely megbízhatóan előre tud tekinteni 2050-ig, hogy biztosítani lehessen egyes széles körben elismert politikai kötelezettségvállalásoknak – az ENSZ erdészeti stratégiai tervének, az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak és a Párizsi Megállapodásnak – a koherens végrehajtását. Valamennyi ágazatban el kell ismerni azt, hogy az erdők, az erdészet és az erdőalapú iparágak fontos szerepet játszanak e célok teljesítése során, ebből adódóan pedig optimalizált ágazatközi együttműködést kell kialakítani; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatalmas kihívás a bolygó számára, és az erdészeti ágazat számára közvetlen, jobbára negatív következményekkel jár. Ugyanakkor az erdőalapú ágazat komoly lehetőségeket tartogat – a fenntartható és körforgásos biogazdaság útján – az éghajlatváltozás következményeinek mérséklésére, feltéve, hogy idejében végrehajtják a hatékony alkalmazkodási stratégiákat. A szén-dioxid megkötésére irányuló teljes potenciált még jobban ki kell aknázni a faanyagok mobilizálásának fenntartható módon történő bővítésével, a fosszilis alapú nyersanyagok és energia fokozottabb mértékű helyettesítésével, továbbá a szén-dioxid tartós fatermékekben történő tárolásának szélesebb körben való alkalmazásával. A több különböző fajból álló elegyes erdők éghajlati szempontból több előnnyel járnak, mint a monokultúrák, amelyeknek negatív hatásuk lehet a hosszú távú fenntarthatóságra; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | hangsúlyozza, hogy a harmonizált erdészeti információs rendszerek további fejlesztése fontos annak érdekében, hogy növeljük az erdei erőforrások rendelkezésre állásával és állapotával, valamint az általuk a társadalom számára nyújtott sokféle szolgáltatással – ideértve a megújuló nyersanyagokat, az energiát és más erdészeti termékeket – kapcsolatos tudást és adatokat; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | hangsúlyozza az erdők többfunkciós szerepének fontosságát, és megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás fenyegetést jelent az ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából. Az éghajlatváltozás miatt várhatóan nagyobb valószínűséggel fordulnak majd elő természetes eredetű rendellenességek, például erdőtüzek, áradások és aszályok, illetve kártevők, például szúinváziók által okozott károk. A pénzügyi eszközök helyes kombinációja elengedhetetlen feltétele az erdők multifunkcionális szerepének megerősítését célzó korszerű technológiába, valamint éghajlat-politikai és környezeti intézkedésekbe való folyamatos beruházások biztosításának; A magántulajdonban lévő erdőgazdaságok vonatkozásában alapvetően fontos biztosítani a tulajdonjogok érvényesülését, és azt, hogy az erdővel kapcsolatos döntéseket az erdőtulajdonosokkal közösen hozzák meg; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | javasolja, hogy mérjék fel az európai erdőalapú ágazatban dolgozók jelenlegi helyzetét és a jövőbeli munkaerőigényeket, különös tekintettel az erdei munkaerőre. Az erdőalapú értéklánc továbbfejlesztése és az ökoszisztémák életképességének biztosítása érdekében pontos képet kell kapnunk az ágazat vonzerejéről és az ágazatban dolgozó szakképzett munkaerőről. A tisztességes munkalehetőségek és munkakörülmények előfeltételei annak, hogy az erdőalapú ágazat vonzó legyen az emberek számára; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ösztönzi az erdőkkel kapcsolatos uniós szakpolitikák tekintetében az Erdészeti Állandó Bizottság, az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoport, valamint az erdőalapú iparágakkal és az ágazati kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó uniós szakértői csoport intenzív előzetes bevonását, hogy teljes mértékben kiaknázható legyen a rendelkezésre álló szakértelem; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | hangsúlyozza, hogy fontos a globális erdőirtás és erdőpusztulás csökkentése. Ehhez azzal lehet hozzájárulni, hogy – például egy páneurópai megállapodás útján – megerősítjük az aktív és fenntartható erdőgazdálkodást, Európában nagyobb mértékben felhasználjuk a helyben termelt biomasszát, továbbá támogatjuk a fenntarthatóbb fogyasztói minták felé történő átmenetet. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Általános megjegyzések

Az EGSZB

| 2.1. | üdvözli az Európai Bizottságnak az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról szóló jelentését, és megállapítja, hogy a többéves végrehajtási tervben (többéves erdőgazdálkodási terv) foglalt intézkedések jó részét a tervek szerint végrehajtották; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | üdvözli az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról, valamint az erdőkre vonatkozó új stratégiai keretre vonatkozó ajánlásokról szóló tanácsi következtetéseket; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az erdészeti politika terén mennyire fontos a tagállami szubszidiaritás, és kiemeli, hogy az uniós erdőgazdálkodási stratégia – a különböző erdészeti vonatkozású szakpolitikák koordinációját és koherenciáját biztosító eszközként – kulcsszerepet játszik a fenntartható erdőgazdálkodás holisztikus szemléletének és az erdőalapú szektor értékláncának a megerősítésében; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | hangsúlyozza, hogy az erdőalapú ágazat fontos a fosszilisenergia-alapú gazdaságról a bioalapú gazdaságra való áttérés során. Ha az erdőalapú ágazat markáns szerepet kap a körforgásos biogazdaságban, akkor az európai gazdaság komoly lehetőségekhez jut az ágazaton belüli globális technológiai vezető szerep megszerzését illetően; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás súlyos kihívás az emberiség és bolygónk számára, amely már most is komoly kihatással van az erdőkre és az erdőalapú ágazatra (pl. a faellátás mennyiségére és minőségére gyakorolt hatás és a rendkívüli mennyiségű sérült faállomány). Ebből következően kulcsfontosságúak a mérséklésre irányuló intézkedések, illetve az erdőgazdálkodás és az erdők változó éghajlati feltételekhez igazodó kialakítása. Ennek kapcsán kiemelten fontos, hogy egészséges és ellenálló erdeink legyenek. Az aktív és fenntartható gazdálkodás, többek között az erdők biodiverzitásának megőrzése elengedhetetlen ahhoz, hogy ellenálló képességüket és vitalitásukat hosszú távon meg lehessen óvni. A faanyag mobilizálásának (többek között digitalizáció és új technológiák útján történő) további fejlesztése, valamint a fa és a faalapú termékek felhasználása kulcselemei az éghajlati célkitűzések elérésének. A szén-dioxid megkötésében rejlő teljes potenciált jobban ki kell aknázni azáltal, hogy fokozzuk a fosszilis alapú nyersanyagok és energia helyettesítését, továbbá nagyobb szerepet adunk a szén-dioxid tartós fatermékekben történő tárolásának; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | hangsúlyozza a kutatás és az innováció jelentőségét a tekintetben, hogy megoldásokat találjunk a fás biomasszára alapuló értékláncok fenntarthatóbbá tételére. Ez a feldolgozó technológiák, valamint a fás biomasszára alapuló, új innovatív piaci megoldások kidolgozása révén felgyorsítja majd az előrehaladást az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése felé. A digitális és technológiai megoldások további fejlődése és elterjedése előmozdítja majd a precíziós erdészeti technológiákat, és jobb lehetőségeket fog kínálni a fenntartható erdőgazdálkodás támogatására; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | elismeri az erdők többfunkciós szerepének és a sokoldalú ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásának fontosságát, és rámutat, hogy az éghajlatváltozás miatt komoly veszélyben forog az, hogy az erdők elláthassák ezt a szerepet. Ezért megfelelő erőforrásokra van szükség annak biztosításához, hogy fennmaradjanak a különféle ökoszisztéma-szolgáltatások, ideértve az erdők védelmi funkcióját is, valamint a társadalom fával való fenntartható ellátását, megőrizve ugyanakkor a biodiverzitást és gondoskodva az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról. A pénzügyi eszközök (pl. EBB, ESBA, KAP, ESZA, nemzeti alapok, magánalapok) helyes kombinációja biztosíthatja az erdők többfunkciós szerepét megerősítő korszerű technológiába, illetve éghajlat-politikai és környezeti intézkedésekbe való további beruházásokat. A jövőbeli többéves pénzügyi keretben fontolóra kell venni egy külön alap létrehozását olyan intézkedések támogatására, amelyek mérséklik az erdészet területén az éghajlatváltozás miatt bekövetkező jelentős veszteségeket; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | hangsúlyozza, hogy az aktívan művelt erdők és az erdőalapú ágazat nagyban hozzájárulnak ahhoz, hogy a vidéki és a városi területeken további – többek között az ökoturisztikai, szabadidős és egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó – zöld munkahelyek és növekedés jöjjön létre; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | hangsúlyozza, hogy az erdészeti ágazatban az új és korszerű technológiák képzett munkaerőt és méltányos munkafeltételeket igényelnek. Jelenleg Európa-szerte problémát jelent a képzett fiatal munkaerő hiánya, ezért megfelelő intézkedéseket kell tenni e kihívás kezelésére és annak érdekében, hogy az erdőalapú ágazat vonzóbb legyen a fiatalok számára. Ehhez hasznos lépés lehet a munkaerő feltérképezése; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | hangsúlyozza, hogy a természetes bolygatások – például erdőtüzek, áradások, aszály vagy kártevők (pl. szúbogarak) és betegségek okozta károk – megelőzése és kezelése kapcsán fontos a korai tervezés, az együttműködés és a beruházások előmozdítása; |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | hangsúlyozza, hogy az erdők fontos védelmi szerepet látnak el az erózióval, a lavinákkal, a sziklaomlásokkal és az áradásokkal szemben, különösen a hegyvidéki területeken; |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | megjegyzi, hogy az erdők – a művelés alatt álló erdők is – természetüknél fogva nagy biodiverzitású ökoszisztémák. Az ipari jellegű, ültetvényszerű monokultúrák azonban – különösen ha nem őshonos fajokból állnak – sokszor alacsony biodiverzitásúak, nagyobb katasztrófakockázatot rejtenek magukban és bizonyos esetekben nem működnek nettó szénelnyelőkként. A fenntartható erdőgazdálkodásnak magában kell foglalnia az olyan, többféle fafajból álló erdők iránti igényt, amelyeket a folyamatos erdőborítást célul kitűző erdészeti modell szerint („örökerdő-üzemmódban”) kezelnek. A több különböző fajból álló elegyes erdők éghajlati szempontból több előnnyel járnak, mint a monokultúrák, amelyeknek negatív hatásuk lehet a hosszú távú fenntarthatóságra; |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ösztönzi az Erdészeti Állandó Bizottság, az erdészettel és parafával foglalkozó társadalmi párbeszédben részt vevő csoport, valamint az erdőalapú iparágakkal és az ágazati kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó uniós szakértői csoport megfelelőbb előzetes bevonását az erdőkkel kapcsolatos uniós szakpolitikákba. Ez megerősíti majd a döntéshozatalban, az ismeretterjesztő és kommunikációs kampányokban, valamint a politikai döntések támogatásában és végrehajtásában az erdőalapú értéklánccal kapcsolatos ismeretalapot; |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | rámutat, hogy a helyi és a regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak az erdők fenntartható használatának előmozdításában és az erdőalapú ágazat életképességének növelésében, és lehetőségük van arra, hogy ezt a szempontot figyelembe vegyék a közbeszerzési folyamatokban; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | úgy ítéli meg, hogy a fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos megfelelő kommunikációs és tájékoztatási lépések fontosak a társadalom támogatásának biztosításához. E tekintetben komoly lehetőségeket kínálnak a városi és a városkörnyéki erdők, mivel itt szoros a kapcsolat a társadalom (a helyi szabadidős tevékenységek) és az erdőalapú ágazat között; |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | hangsúlyozza, hogy fontos, hogy egy, az erdőkről szóló, jogilag kötelező érvényű megállapodás irányába vigyük a folyamatot annak érdekében, hogy a páneurópai régióban erősödjön az erdőkre vonatkozó szakpolitikai keret. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Részletes megjegyzések

3.1.   Az erdők meghatározó szerepet töltenek be az éghajlatváltozás kezelésében

| 3.1.1. | A klímasemleges gazdaságra való áttérés komoly kihívás és lehetőség is egyben; a fosszilis kibocsátások terén jelentős csökkentést, a CO2 megkötését illetően pedig érdemi növekedést tesz szükségessé. A fosszilis nyersanyagokra épülő termékek és tüzelőanyagok mással való helyettesítése nagyban hozzájárulhat a klímasemlegesség 2050-re való eléréséhez. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | A szén-dioxid hatékony elnyeléséhez a biomassza folyamatos és fokozódó növekedésére, továbbá körültekintő kitermelési módszerekre és időzítésre van szükség. Az ilyen módon elnyelt biogén szén-dioxid hosszú távú tárolásához a faalapú termékek fokozott (több, jobb, hosszabb ideig tartó) felhasználására van szükség. Az aktív és fenntartható erdőgazdálkodás és az erőforrás-hatékony fafelhasználás kulcselemeit képezik ezen éghajlati célok elérésének (amint azt az éghajlatváltozási és energiaügyi politika hatásairól (1), valamint az erőfeszítés-megosztásról és a LULUCF-ágazatról (2) szóló korábbi véleményekben már kifejtettük). A faalapú termékek felhasználásának bővítésére tett erőfeszítések szempontjából fontos lehet a LULUCF-rendelet (3) keretében a faipari termékek tágabb körének elismerése, és mindenképpen az is, ha a faipari termékekben megkötött szén felezési ideje – környezetkímélő favédelmi technológiák alkalmazása révén – meghosszabbodik. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Egy m3 fában körülbelül egy tonna CO2 van megkötve (4). A növekvő biomassza bizonyítottan képes elnyelni a CO2-t. Ezért mindenképpen szükség van a fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlatoknak megfelelő aktív erdőgazdálkodásra (5) és az erdőállományok folyamatos felújítására ahhoz, hogy el lehessen érni a biomassza rendelkezésre állását előmozdító, maximális fenntartható növekedést. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   A többfunkciós erdők és ökoszisztéma-szolgáltatások megfelelő kompenzációt tesznek szükségessé

| 3.2.1. | Az erdők a faalapú és nem faalapú (pl. parafa, gomba, bogyók) termékek mellett számos olyan ökoszisztéma-szolgáltatást is nyújtanak, amelyek a vidéki, város környéki és városi közösségek számára nélkülözhetetlenek (pl. vizet, levegőt, szabadidős teret, egészségjavító hatást). Az éghajlatváltozás miatt változó körülmények növelik az erdőkre nehezedő nyomást és a természeti katasztrófák kockázatát. A megfelelő éghajlatvédelmi intézkedéseknek, valamint a mérséklési és alkalmazkodási erőfeszítéseknek ezért erősíteniük kell az erdők ellenálló képességét és többfunkciós szerepét. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Az éghajlatváltozás által súlyosbított károsítások (pl. szúinváziók, széltörések, erdőtüzek, áradások, aszályok) miatti nehéz piaci helyzet ellenére mindenképpen gondoskodni kell az ökoszisztéma-szolgáltatások folytonosságáról, hogy az erdők e többfunkciós szerepe megőrizhető legyen. Ezért igen fontos, hogy az erdőalapú iparágak faanyaggal és fás biomasszával való ellátását megfelelő piaci háttér támogassa. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Érdemes lehet emellett megvizsgálni a kibocsátáskompenzációs egységek önkéntes szén-dioxid-piacokon való áruba bocsátását is (6). Például a CARBOMARK LIFE kísérleti projekt (7) az éghajlatváltozás enyhítését célzó önkéntes helyi szén-dioxid-piacok kidolgozásával foglalkozik. A cél a szén-dioxid-kreditekkel önkéntes alapon zajló kereskedelem helyi piacának előmozdítása, az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós szakpolitikák megerősítésének eszközeként:






  — | az üvegházhatású gázok hatásának a szén-dioxid-megkötés előmozdításával történő enyhítése, |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

az üvegházhatású gázok hatásának a szén-dioxid-megkötés előmozdításával történő enyhítése,

| — | a hátrányos helyzetű térségek számára jövedelemtermelés az erdei ökoszisztémák által nyújtott szén-dioxid-megkötési szolgáltatás értékének felbecslése útján, |
| --- | --- |

—

a hátrányos helyzetű térségek számára jövedelemtermelés az erdei ökoszisztémák által nyújtott szén-dioxid-megkötési szolgáltatás értékének felbecslése útján,

| — | annak előmozdítása, hogy a helyi közigazgatási szervek alkalmazzanak kompenzációs stratégiákat, |
| --- | --- |

—

annak előmozdítása, hogy a helyi közigazgatási szervek alkalmazzanak kompenzációs stratégiákat,

| — | a kis- és középvállalkozások elszámoltathatóbbá tétele, ezáltal pedig arra való ösztönzése, hogy mérsékeljék saját környezeti hatásukat. |
| --- | --- |

—

a kis- és középvállalkozások elszámoltathatóbbá tétele, ezáltal pedig arra való ösztönzése, hogy mérsékeljék saját környezeti hatásukat.

Gondoskodni kell ugyanakkor arról is, hogy a kompenzációs mechanizmus semmilyen szempontból se legyen aránytalan, és ne akadályozza a faanyag fenntartható mobilizálását és az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást.

3.3.   Egy fenntartható és körforgásos biogazdaság gazdasági lehetőségeket kínál az erdészeti ágazat számára, és nagy lehetőségeket rejt magában az éghajlatváltozás enyhítésére (egy korábbi véleményben már kifejtettek szerint (8)
  )

| 3.3.1. | A fenntartható biogazdaság különféle mechanizmusokon keresztül járul hozzá az éghajlatváltozás mérsékléséhez: a légkörben lévő szén-dioxid fotoszintézis révén a biomasszában történő megkötésével, a szén bioalapú termékekben történő tárolásával, valamint a fosszilis alapú nyersanyagok, anyagok, termékek és tüzelőanyagok bioalapúakkal történő helyettesítésével. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | A faalapú termékek képesek a szén-dioxid tartós tárolására, és ezzel hosszú időre kivonják azt a légkörből. A tartós fatermékek, például az építkezésre szánt faanyag és a kiváló minőségű bútorok a szén-dioxid-tárolás leghatékonyabb módjai között vannak. A rövidebb hasznos élettartamú bioalapú termékek esetében az újrafelhasználás és az újrafeldolgozás garantálja a szén további tárolását. Mindezen termékekben – ideértve a fejlett bioüzemanyagokat, a textileket és a zöld vegyi anyagokat – komoly potenciál rejlik arra, hogy az éghajlatváltozás fő okainak minősülő fosszilis alapú nyersanyagokat és termékeket helyettesítsék. Ráadásul a használati életciklusuk végén a bioalapú termékeket új bioalapú termékekhez vagy bioenergiaként lehet hasznosítani, és ezzel kiválthatják a fosszilis energiaforrásokat. Természetesen az értéklánc mentén felmerülő mellékáramokkal is foglalkozni kell. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | A jól működő bioalapú és faalapú értékláncok ágazatközi együttműködés útján történő létrehozásának előmozdítása kulcsszerepet játszhat abban, hogy új vállalkozási ökoszisztémák és lehetőségek alakuljanak ki az ágazatban. Ennek kapcsán az említett faalapú értékláncok és általában véve a körforgásos biogazdaság támogatása érdekében kiemelten kell kezelni a kutatást, az innovációt és az innovációk új szintre emelését, valamint az oktatást, a képzést és a készségfejlesztést. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   A fenntartható erdőgazdálkodás erősítésének és a globális erdőirtás megállításának továbbra is az uniós erdészeti stratégia egyértelmű céljai közé kell tartoznia

| 3.4.1. | A fenntartható erdőgazdálkodás az uniós tagállamok nemzeti hatáskörébe tartozik, a fenntartható erdőgazdálkodás közösen elfogadott fogalommeghatározása pedig része az EU-szerte végrehajtott nemzeti és szubnacionális jogszabályoknak. A fenntartható erdészeti gyakorlatok nemzeti szintű erdészeti irányítási rendszerekre épülnek. A piaci alapú önkéntes eszközök, mint például a tanúsítás, a fenntarthatóság bizonyításának egyik módját jelenthetik. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Az aktív és fenntartható erdőgazdálkodás páneurópai megállapodás útján történő megerősítése, és ezzel a globális erdőirtás és erdőpusztulás csökkentése; kellően megalapozott fenntarthatósági fejezetek beépítése a kereskedelmi megállapodásokba; a helyben termelt biomassza Európában történő nagyobb mértékű felhasználása; továbbá a fenntarthatóbb fogyasztói minták felé történő átmenet támogatása mind kulcsfontosságú tényezők a fenntartható fejlődési célok eléréséhez. Emellett globális méretekben is közös erőfeszítésekre van szükség az erdősítési tevékenységek támogatása érdekében. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Ennek kapcsán az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság „A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról” című közleményét (9). |
| --- | --- |

3.4.3.

4.   A vélemény háttere

| 4.1. | Az Európai Bizottság 2018. december 7-én tette közzé az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról szóló időközi jelentését (10) („a jelentés”). A jelentés betekintést kínál az uniós erdőgazdálkodási stratégiában meghatározott alábbi nyolc kiemelt terület végrehajtása során elért eredményekbe (11):






  1. | Vidéki és városi közösségeink támogatása |
| --- | --- | --- |

4.1.

1.

Vidéki és városi közösségeink támogatása

| 2. | Az uniós erdőalapú iparágak, a bioenergia és a szélesebb értelemben vett zöld gazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának növelése |
| --- | --- |

2.

Az uniós erdőalapú iparágak, a bioenergia és a szélesebb értelemben vett zöld gazdaság versenyképességének és fenntarthatóságának növelése

| 3. | Erdők a változó éghajlat alatt |
| --- | --- |

3.

Erdők a változó éghajlat alatt

| 4. | Az erdők védelme és az ökoszisztéma-szolgáltatások erősítése |
| --- | --- |

4.

Az erdők védelme és az ökoszisztéma-szolgáltatások erősítése

| 5. | Milyen erdeink vannak, és milyen változásoknak vannak kitéve? |
| --- | --- |

5.

Milyen erdeink vannak, és milyen változásoknak vannak kitéve?

| 6. | Új, innovatív erdőgazdálkodás és a hozzáadott értékkel rendelkező termékek |
| --- | --- |

6.

Új, innovatív erdőgazdálkodás és a hozzáadott értékkel rendelkező termékek

| 7. | Együttműködés erdeink egységesebb kezelése és jobb megismerése érdekében |
| --- | --- |

7.

Együttműködés erdeink egységesebb kezelése és jobb megismerése érdekében

| 8. | Erdőgazdálkodás globális perspektívából |
| --- | --- |

8.

Erdőgazdálkodás globális perspektívából

| 4.2. | A többéves végrehajtási terv (12) (többéves erdőgazdálkodási terv) 2017-ig határozza meg az Európai Bizottság prioritásait. A jelentés a fennmaradó, 2018 és 2020 közötti időszakra vonatkozó prioritások meghatározásához is segítséget kíván nyújtani. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A jelentés azt a következtetést vonja le, hogy az uniós erdészeti stratégia végrehajtása nagyrészt jó úton halad. A legfontosabb elemek vagy végrehajtás alatt állnak, vagy pedig azokat 2020-ig végre fogják hajtani. A jelentés azonban nem foglalkozik a 2020 utáni időszakkal. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A Tanács 2019. április 15-én elfogadta az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról szóló tanácsi következtetéseket (13), és felszólította az Európai Bizottságot, hogy „kezdje meg a 2020 utáni, új uniós erdőgazdálkodási stratégiával kapcsolatos lehetőségek vizsgálatát”. Egy ilyen stratégiai keret logikusan az erdőkre és az erdőalapú ágazat egészére is kell, hogy vonatkozzon. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A Régiók Európai Bizottsága 2019 áprilisában megtartott plenáris ülésén véleményt (14) fogadott el „Az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása” címmel. |
| --- | --- |

4.5.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  EGSZB-vélemény: Az éghajlatváltozási és energiaügyi politika hatása a mezőgazdasági és erdészeti ágazatra (HL C 291., 2015.9.4., 1. o.).

1

(2)  EGSZB-vélemény: Erőfeszítés-megosztás 2030-ig/földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) (HL C 75., 2017.3.10., 103. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

3

(4)  Forrás: BFW-Praxisinformation, 28. szám (2012, 4. o.).

4

(5)  H1. állásfoglalás: General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe.

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends.

6

(7)  CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation.

7

(8)  EGSZB-vélemény: Biogazdaság – hozzájárulás az EU klímavédelmi és energetikai célkitűzéseihez, valamint az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaihoz (HL C 440., 2018.12.6., 45. o.).

8

(9)  COM(2019) 352 final.

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims.

10

(11)  COM(2013) 659 final.

11

(12)  SWD(2015) 164 final.

12

(13)  A Tanács következtetései az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása terén elért előrehaladásról és egy új erdészeti stratégiai keretről.

13

(14)  Az RB véleménye: Az uniós erdőgazdálkodási stratégia végrehajtása (HL C 275., 2019.8.14., 5. o.)..

14

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/92

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselevési terv végrehajtásáról

(COM(2019) 190 final)

(2020/C 47/14)

Előadó: Peter SCHMIDT

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.4.11. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 29. cikkének (1) bekezdése |
| Elnökségi határozat: | 2019.3.19. |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.1. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.31. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 164/2/0 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.4.11.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 29. cikkének (1) bekezdése

Elnökségi határozat:

2019.3.19.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.1.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.31.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

164/2/0

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról szóló jelentését és különösen annak elismerését, hogy az érdekelt felek bevonásának alapvető szerepe lesz a körforgásos gazdaságra való átállásban. Az EGSZB támogatja továbbá azokat az Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság megválasztott elnöke politikai iránymutatásaiban (1) közölt terveket, amelyek egy európai zöld megállapodás létrehozásával és a körforgásos gazdaság új, konkrét ágazatokra – például a textil- és az építőiparra – koncentráló cselekvési tervére történő javaslattétellel kapcsolatosak. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja (ECESP) egy olyan platform, amely azzal a céllal jött létre, hogy összefogja a körforgásos gazdaság közösségét Európában. 2017-ben az EGSZB és az Európai Bizottság közös kezdeményezéseként alakult meg a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról szóló EGSZB-vélemény (2) ajánlásai nyomán. Az intézmények partnersége kulcsfontosságú szerepet játszott a platform sikerében, és fontos, hogy ez a partnerség a körforgásos gazdaságra vonatkozó minden új cselekvési terv kapcsán folytatódjon és bővüljön annak biztosítása érdekében, hogy a civil társadalom szereplői álljanak az átmenet középpontjában. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB határozottan hisz abban, hogy a platform kulcsfontosságú szerepet tölt be az érdekelt felek részvételének biztosításában; ezt a szerepet a jövőben is el kell látnia, illetve azt tovább kell erősíteni. A körforgásos gazdaság holisztikus megközelítésének garantálása érdekében tovább kell fejleszteni a platformot, szem előtt tartva a más szakpolitikai területekkel (például energiaügy, éghajlatváltozás, szociálpolitika, polgári szerepvállalás, jóllét, társadalmi integráció/befogadás, polgári/fogyasztói jogok és felelősségek) való, illetve a kormányzati szintek (európai, nemzeti, regionális és helyi szint) közötti kölcsönös kapcsolatokat. Azonosítani kell továbbá a körforgásos gazdaságra való átállás előtt álló akadályokat, különösen az olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a textilipar, az élelmiszeripar, az építőipar, az elektronika és a (mikro-) műanyagok. Bizonyítékokat kell gyűjteni a munkahelyteremtés, a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a költségmegtakarítás és az együttműködésen alapuló fogyasztási modellek előnyeiről. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A körforgásos gazdaság egyre nagyobb jelentőségének és többdimenziós jellegének tükrözése érdekében a következő ciklusban a platformot támogató koordinációs csoport tagjainak be kell vonniuk más fontos érdekcsoportok (például az ifjúság és a pénzügyi ágazat) képviselőit is, segíteniük kell a jövőre vonatkozó forgatókönyvek kidolgozását az ágazatok közötti összefonódások megerősítése érdekében, illetve gyakrabban kellene összeülniük és a platform nagyköveteiként kellene fellépniük a körforgásos gazdaság közösségén kívüli fórumokon is. A koordinációs csoport ezenkívül a jövőben a tájékozott politikaalkotás lehetővé tétele érdekében foglalkozhatna a körforgásos gazdaságon alapuló megoldások helyi szintű tesztelésének kísérleti fellépések és élő laboratóriumok révén történő támogatásával is. A koordinációs csoport, ahogyan eddig is, a jövőben is létfontosságú lesz a platform sikeréhez, ezért minden, a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv kapcsán konzultációt kell vele folytatni a szakpolitikai irányokról. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB kiemeli, hogy az inkluzivitás biztosítása érdekében a körforgásos gazdaságra történő átállást immár nemzeti, regionális és helyi szinten kell levezetni. Fontos, hogy a tevékenységek a helyi sajátosságokhoz igazodjanak és a helyi erősségekre építsenek. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A decentralizált megközelítés különösen hasznos lehet abban, hogy feltérképezzük, mivel járul hozzá a körforgásos gazdaság a polgárok jó életminőségéhez. A polgárok magatartása, motivációi és a körforgásos megoldások alkalmazásában előttük álló akadályok felmérésének támogatása érdekében az EGSZB javasolja egy polgári tanácsadói fórum létrehozását. Ez építhetne az ECESP koordinációs csoportjának tagjai kezdeményezésére létrejött fogyasztói tanácsadói és akciócsoportra és kiterjeszthetné annak munkáját, amely a fogyasztói és polgári szerepvállalás jobb megértésére és a valóban fontos körforgásos magatartásformák elterjedésének felgyorsítására irányul. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A finanszírozás már most is fontos szerepet játszik az átmenet lehetővé tételében. A körforgásos gazdaság további decentralizálása és a megoldások helyi szinthez történő igazítása érdekében a helyi pénzügyi intézmények számára lehetővé kell tenni, hogy jobban azonosuljanak a körforgásos gazdasággal – például az Európai Beruházási Bank „körforgásos város” programjának a „körforgásos falvakra” történő kiterjesztésének köszönhetően. A gazdaságnak a körforgásos gazdasági elvek felé történő elmozdításához javasolható még az is, hogy a héa mint gazdasági eszköz segítségével biztosítsák, hogy a termékek életciklusa újrafelhasználás és javítás révén meghosszabbításra kerüljön. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | El kell ismerni a kiskereskedők fontos szerepét a termékek körforgásosabbá tételében; egy „körforgásos kiskereskedelmi munkacsoport” segíthet a körforgásos gazdaság elveinek az értéklánc mentén történő további integrálásában, ideértve a körforgásos magatartás kialakulásának lehetővé tételét is. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a már létező kiskereskedelmi fórumon keresztül ösztönözze egy ilyen munkacsoport létrejöttét. A civil társadalmi szervezeteknek és a fenntartható magatartással/életmóddal foglalkozó szakértői szervezeteknek részt kell venniük ebben a folyamatban, hogy biztosítsák a polgári képviseletet és a körforgásos termeléssel és fogyasztással kapcsolatos integrált megközelítés alkalmazását. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A közbeszerzés kulcsfontosságú tényező lehet az átállás felgyorsításában. A körforgásos gazdaságból származó termékek, valamint az annak keretében végzett munkálatok és szolgáltatások szélesebb körben történő elterjesztése és a körforgásosság ösztönzése terén bennük rejlő potenciál kiaknázása érdekében fontos a körforgásos közbeszerzés intézményesítése, a releváns érdekelt felek kapacitásának és ismereteinek bővítése, a jogi egyértelműség biztosítása és a körforgásos közbeszerzés alkalmazásának támogatása. Nagyon hasznos lenne egy, a körforgásos közbeszerzésről szóló képzési program is. Eredményeket hozna egy, a körforgásos jelleget középpontba helyező, Európa-szerte megrendezendő és a piac elköteleződését növelő workshop-sorozat is. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a negatív környezeti hatások és a hulladékképződés teljes életciklusban történő minimálisra csökkentése és ideális esetben elkerülése érdekében minden tagállamban legyenek kötelezőek az uniós irányelvekben már szereplő közbeszerzési környezetvédelmi minimumkövetelmények. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A körforgásos gazdaságra történő sikeres átálláshoz alapvető a fogyasztók tájékozottsága és szerepvállalása is. Egy, a körforgásos jelleget tanúsító címke bevezetése felgyorsítaná az átállást és támogatná a fogyasztókat abban, hogy fenntartható döntéseket hozzanak. A siker érdekében azonban ezt egy egész Európára kiterjedő kommunikációs kampánnyal is támogatni kell. A kapacitásépítés szintén kulcsfontosságú elem abban, hogy az érdekeltek megértsék az EU körforgásos gazdaságra történő átállását és részesei legyenek annak. |
| --- | --- |

1.10.

2.   A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv

| 2.1. | Az Európa 2020 stratégia hangsúlyozza, hogy az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés a versenyképesség és a termelékenység javításának és a fenntartható szociális piacgazdaság létrehozásának egyik módja. A körforgásos gazdaság megvalósítása kulcsfontosságú út e stratégia végrehajtásához, valamint az emberek és a bolygó jóllétének biztosításához. 2015-ben az Európai Bizottság közzétett egy a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet, hogy támogassa és ösztönözze Európában a lineáris gazdasági modellről a körforgásos modellre történő átállást. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A cselekvési terv (3) különböző értékláncokban végrehajtandó 54, például a termelésre, a fogyasztásra, a hulladékkezelésre és a másodlagos nyersanyagokra vonatkozó fellépésből álló nagyra törő programot vázolt fel. A cselekvési tervben az Európai Bizottság folyamatosan utal arra, hogy a körforgásos gazdasági modellre való áttérés lehetővé tétele érdekében be kell vonni az érdekelt feleket és együtt kell működni velük. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2016-ban az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményt fogadott el a körforgásos gazdaságról szóló csomagról (4). Ebben javasolta, hogy hozzanak létre egy olyan platformot, amelyen keresztül a körforgásos gazdaság közösségén belüli érdekelt felek kapcsolatba léphetnek egymással, hogy megosszák bevált gyakorlataikat, ismereteiket és tapasztalataikat. Az EGSZB és az Európai Bizottság közösen létrehozta a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformját (ECESP) (5) – egy olyan virtuális teret, amely az érdekelt feleket az interneten, valamint egy éves szintű konferencián személyesen is összehozza. Ezt a platformot egy – az európai civil társadalmi szervezeteket képviselő 24 főből álló – koordinációs csoport támogatja, amelynek tagjai a platform „követeiként” tevékenykednek. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2019-ben az Európai Bizottság jelentést (6) fogadott el a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról, amelyben ismertette a terv főbb eredményeit és a jövőbeli kihívásokat. Ez a jelentés olyan témákat tárgyal, mint a körforgásos gazdaság kiépítése és az átmenet felgyorsítása. Ez utóbbi kapcsán az Európai Bizottság kifejezetten utal arra, hogy erős elkötelezettségre van szükség az érdekelt felek részéről. Az EGSZB megjegyzi, hogy a jelentés kísérődokumentumai (SWD(2019) 90/91/92) csak angol nyelven érhetők el, ami tagállami szinten megnehezíti a megértést és a részvételt. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB üdvözli ezt a frissített jelentést és különösen annak elismerését, hogy az érdekelt felek bevonásának alapvető szerepe lesz a körforgásos gazdaságra való átállásban. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a körforgásos gazdaságot az energiával és éghajlat-politikával kapcsolatos cselekvési tervekbe is be kellene építeni, a társadalmi dimenziónak pedig nagyobb hangsúlyt kell kapnia ebben az összefüggésben. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az EGSZB kiemeli, hogy a körforgásos gazdaság kereskedelemre kifejtett hatása szélesebb körű vizsgálatának részeként minden, az EU-ba befelé és onnan kifelé irányuló anyagáramlást teljeskörűen elemezni kell. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Az érdekeltek bevonása a körforgásos gazdaságra vonatkozó jövőbeli cselekvési terv érdekében

| 3.1. | A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja immár sikeres és ismert uniós szintű fórum, amelynek célja, hogy elősegítse az ágazatközi, több érdekelt fél részvételével zajló párbeszédeket, valamint a körforgásos gazdasággal kapcsolatos témák széles körére vonatkozó bevált gyakorlatok, stratégiák és ismeretek megosztását. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Itt az ideje, hogy ezt a több érdekelt fél részvételén alapuló sikeres együttműködési formát regionális, nemzeti és helyi szinten is megvalósítsuk annak érdekében, hogy a pozitív hatások megsokszorozódjanak a tagállamokban és fokozódjon a polgári részvétel. Fontos, hogy a tevékenységek decentralizáltak legyenek, a helyi sajátosságokhoz igazodjanak és a helyi erősségekre építsenek. Az Európa-szerte létező különböző kultúrák és környezetek sokfélesége miatt az egyes országok számára más-más kiemelt területek és iparágak fontosak. Erre mutat rá az EGSZB által az Európában fellelhető, a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiák és ütemtervek megvizsgálására és a szinergiák, valamint az együttműködés és a szövetségépítés lehetőségeinek azonosítására megrendelt tanulmány (7) is. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A polgárok magatartása, motivációi és a körforgásos megoldások alkalmazásában előttük álló akadályok egyaránt kontextusfüggőek, ezért megnő a jelentősége annak, hogy könnyen lehessen sok decentralizált kísérletet folytatni a valóban fontos körforgásos magatartásformák jobb megértése és elterjedésük felgyorsítása érdekében. A kötelezettségvállalásoknak helyi szinten relevánsnak és cselekvésorientáltnak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a különböző országokban folytatott konkrét végrehajtási tevékenységeket, ezáltal kielégítve a helyi lakosság szükségleteit és fokozva annak jóllétét. Ezt és más, a polgárok magatartásával kapcsolatos stratégiákat a fogyasztói tanácsadói és akciócsoport jelenleg vizsgálja, és ezeket a vizsgálatokat ajánlatos még jobban kiterjeszteni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Azáltal, hogy a körforgásos gazdasággal kapcsolatos helyi szintű tevékenységek sikerességét mérő szociális mutatókat is figyelembe vesz, a decentralizált megközelítés különösen hasznos lehet abban, hogy feltérképezzük a körforgásos gazdaság által a polgárok jó életminőségének elősegítésében betöltött szerepet. Példaként említhetőek az olyan szempontok, mint a társadalmi kapcsolatok és az integráció magasabb szintje a kezdeményezések megosztásának köszönhetően, vagy az az elégedettség, amely a termékek javításával kapcsolatos új készségek elsajátításából, illetve a saját élelmiszer megtermeléséből vagy a saját ruházat előállításából ered. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mindez megvalósulhat az érdekelt felek részvételével rendezett nemzeti, regionális vagy városi események (8) formájában, amelyek a helyi jelentőségű problémákra összpontosítanak és megerősítik az érdekelt felek helyi szintű szerepvállalását. A legfontosabb szereplők a helyi kkv-k, a kormányok, a civil társadalmi szervezetek és különösen a fogyasztók lennének, akik az alábbi célokkal gyűlhetnek össze:






  — | a helyi szinten jelentős kihívások kezelése, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

a helyi szinten jelentős kihívások kezelése,

| — | annak meghatározása, hogy a körforgásos gazdaság miként járulhat hozzá a személyes jólléthez, |
| --- | --- |

—

annak meghatározása, hogy a körforgásos gazdaság miként járulhat hozzá a személyes jólléthez,

| — | annak feltárása, hogy a körforgásos gazdaság hogyan vezethet boldogsághoz és miként javíthatja az életminőséget, |
| --- | --- |

—

annak feltárása, hogy a körforgásos gazdaság hogyan vezethet boldogsághoz és miként javíthatja az életminőséget,

| — | olyan választási lehetőségek teremtése, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy fenntartható és körforgásos életmódot folytassanak, |
| --- | --- |

—

olyan választási lehetőségek teremtése, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy fenntartható és körforgásos életmódot folytassanak,

| — | kapcsolatok kialakítása a helyi ügynökségekkel és a helyi infrastruktúrák használata (vagy beruházás újakba, ha még nincsenek), |
| --- | --- |

—

kapcsolatok kialakítása a helyi ügynökségekkel és a helyi infrastruktúrák használata (vagy beruházás újakba, ha még nincsenek),

| — | kapcsolatteremtési lehetőségek létrehozása a helyi problémák megoldása érdekében, |
| --- | --- |

—

kapcsolatteremtési lehetőségek létrehozása a helyi problémák megoldása érdekében,

| — | a szakszervezetek motiválása a helyi alkalmazottak készségeinek fejlesztésére, |
| --- | --- |

—

a szakszervezetek motiválása a helyi alkalmazottak készségeinek fejlesztésére,

| — | olyan tanulási központok létrehozása, amelyek az események után is tovább működnek, |
| --- | --- |

—

olyan tanulási központok létrehozása, amelyek az események után is tovább működnek,

| — | az olyan, a körforgásos gazdaságra vonatkozó szabványosítási folyamatok megvitatása, mint amilyen az olaszországi „Prassi di Riferimento” (9). |
| --- | --- |

—

az olyan, a körforgásos gazdaságra vonatkozó szabványosítási folyamatok megvitatása, mint amilyen az olaszországi „Prassi di Riferimento” (9).

| 3.6. | Az ilyen rendezvényeknek és platformoknak különösen nagy jelentőségük lesz azokban az országokban és régiókban, ahol kevés a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó tevékenység. A rendezvényeknek új körforgásos fellépéseket kell kiváltaniuk és elkötelezettséget kell teremteniük annak biztosítása érdekében, hogy az EU egész területén szélesebb körben megértsék és alkalmazzák a körforgásos gazdaságot. A körforgásos gazdaságra vonatkozó jövőbeli cselekvési terveknek az uniós stratégia sikeres végrehajtása és a jóllétnek az összes európai országban történő fokozása érdekében támogatniuk kell a helyi szereplőket és a helyi megoldásokat. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | A körforgásos gazdaságra vonatkozó helyi megoldások ösztönzése és az ilyen gyakorlatok szélesebb körű alkalmazásának előmozdítása érdekében fontos a körforgásos gazdasággal kapcsolatos megismételhető projektek bemutatása és különböző környezetekben történő elterjesztése – például 100 körforgásos városrész, 100 körforgásos közösség, 100 körforgásos falu, 10 körforgásos campus és 10 körforgásos sziget. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | A finanszírozás már most is fontos szerepet játszik az átmenet lehetővé tételében. A körforgásos gazdaság további decentralizálása és a megoldások helyi szinthez történő igazítása érdekében a helyi pénzügyi intézmények számára lehetővé kell tenni, hogy jobban azonosuljanak a körforgásos gazdasággal – a körforgásos elvek jobb megértésétől az átmenet termékekkel, szolgáltatásokkal és műveletekkel való hatékonyabb támogatásáig. Az Európai Beruházási Bank például felhasználhatná a már létező, nagyvárosokat célzó eszközeit, mint amilyen a „körforgásos város” program, és kiterjeszthetné azt a „körforgásos falvakra” is. A helyi bankok tevékenyebb szerepet vállalhatnának ebben a folyamatban. Tovább kellene vizsgálni az éghajlatváltozás és a körforgásos gazdaság finanszírozása közötti kölcsönös kapcsolatokat is. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | A környezeti válságok rendszerszerűen összefonódnak az egyenlőtlenség és a migráció problémakörével, valamint a demokrácia válságával. Ezek a válságok többek között a pénzügyi kapitalizmus szerves részét képező óriási egyenlőtlenségből és a demokrácia folyamatos eróziójából erednek, és társadalmunk piaci alapúvá válása nyomán alakultak ki. E válságok közül egyik sem kezelhető elszigetelten, egy jól megtervezett körforgásos gazdaság pedig segíthet csökkenteni a gazdasági, környezeti és szociális rendszer sebezhetőségét is. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | A rendszerszintű átmenet során kezelni kell az egyenlőtlenségből vagy a demokrácia eróziójából eredő válságokkal összefonódó társadalmi és környezeti kihívásokat is. Fontos, hogy ösztönözzük a párbeszédet a civil társadalmi szervezetekkel, hogy szembesítsük őket a körforgásos gazdaság lehetséges kockázataival és mélyebb problémáival, valamint hogy a méltányosabb/igazságos átmenet biztosítása érdekében kompetenssé tegyük az érintett civil társadalmi szervezeteket. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | A körforgásos gazdaságra való áttérés megköveteli az érintett felektől, hogy új készségeket/képességeket fejlesszenek ki a körforgást előtérbe helyező gondolkodásmód és gyakorlatok kialakítása érdekében, az anyagi összetételek alaposabb ismeretétől kezdve az üzleti modellek és a társadalmi magatartás jobb megértéséig, különösen az olyan, kulcsfontosságú ágazatokban, mint a textilipar, az élelmiszeripar, az építőipar, az elektronika és a (mikro)műanyagok. Fontos a kulcsfontosságú érdekelt felek, például a vállalkozók, a gyártók, a kiskereskedők, a közbeszerzéssel foglalkozók és a polgárok körforgással kapcsolatos kompetenciáinak fejlesztése és javítása. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az átállás felgyorsítása érdekében támogatni kell a vállalkozókat, a gyártókat, a szakszervezeteket és a fogyasztókat az ikt-ra alapuló intelligens körforgásos gazdaság kialakításában. Ennek megvalósítására számos lehetőség kínálkozik, például az intelligens körforgásos gazdaság kompetenciaközpontjainak kifejlesztése, amelyeket az eszmecsere és a kapcsolatteremtés előmozdítása érdekében a helyi központokba lehetne integrálni, vagy egy, az ikt-ágazat jelentős érdekcsoportjainak részvételével működő munkacsoport létrehozása. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Meg kellene vizsgálni, hogy alkalmazható-e a hozzáadottérték-adó (héa) annak biztosítására, hogy a termékek életciklusa újrafelhasználás és javítás révén meghosszabbításra kerüljön. Számos uniós tagállam már tett erőfeszítéseket arra, hogy csökkentse a használt termékek és a javítási szolgáltatások héáját (10). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Lehetőség van a vállalkozások által már ismert, meglévő keretek alkalmazására is. Ilyenek például a környezetvédelmi ellenőrzési eszközök, mint a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS), az ISO által kidolgozott nemzetközi eszközök (pl. az ISO 14001 vagy a körforgásos gazdasággal kapcsolatosan nemsokára közzéteendő ISO/TC 323 szabvány), illetve a környezetvédelmi minimumkövetelmények (amelyeket uniós irányelvek határoznak meg, ám tagállami alkalmazásuk nem kötelező). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | A kiskereskedők már most is fontos szerepet játszanak a termékek körforgásosabbá tételében, például a csomagolás mennyiségének csökkentése révén. A kiskereskedők jelentős befolyással lehetnek a fogyasztók életmódjára is: ők határozzák meg, hogy a fogyasztók mik közül választhatnak, befolyásolják, hogy a fogyasztók mit vásárolnak, sőt még azt is, hogy a termékeket hogyan használják és mihez kezdenek vele a használat után. A kiskereskedelmi fórumhoz hasonló körforgásos kiskereskedelmi munkacsoport segíthet a körforgásos gazdaság elveinek az értéklánc mentén történő további integrálásában, ideértve a körforgásos magatartás kialakulásának elősegítését is. Egy ilyen munkacsoportba be kellene vonni a magatartás megváltoztatását célul kitűző polgári szervezeteket és a fogyasztói szervezeteket, valamint a szakszervezeteket is. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | A közbeszerzés kulcsfontosságú tényező az átállás felgyorsításában, és a körforgásos gazdaságról szóló cselekvési terv meghatározott olyan intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a körforgásos gazdaság elveinek a közbeszerzésbe való beépítését. Az első lépéseket már megtették, és ezekből levonták a tanulságokat. Viták folynak arról, hogy mit jelent a körforgásos közbeszerzés a gyakorlatban, és hogy milyen fontos szerepe lehet a körforgásos közbeszerzésnek a körforgásos gazdaság fejlődésének előmozdításában – például húzóerőként (a meglévő körforgásos megoldások piacának bővítése a vásárlóerővel), vagy akár potenciális hajtóerőként (pl. új megoldások közös létrehozása az ajánlatkérő szervek igényeinek kielégítésére). A körforgásos közbeszerzés szélesebb körben történő elterjesztése és az innováció ösztönzése terén benne rejlő potenciál kiaknázása érdekében fontos a körforgásos közbeszerzés intézményesítése, a releváns érdekelt felek kapacitásának és ismereteinek bővítése, a jogi egyértelműség biztosítása és a körforgásos közbeszerzésről szóló párbeszéd előmozdítása. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | A körforgásos elveknek megfelelő életmód vagy magatartásváltozás kiegészítő mutató lehet a körforgásos gazdaságra való rendszerszintű áttérés méréséhez, és kimutathatja a körforgásos gazdaság infrastruktúrája, vállalatai és politikája által a polgárok szintjén kifejtett hatást. Számunkra, európai polgárok számára az a fontos, hogy eldönthessük, mit és hogyan használunk, javítunk és dobunk el ma, ahelyett, hogy arra gondolnánk, hogy mit és hogyan használtunk, béreltünk, javítottunk és dobtunk el korábban. A városok szintjén létre kell hozni olyan eszközöket, mint amilyenek az „élő laboratóriumok”. Ezek valódi életterek, például háztartások, szervezetek vagy akár egész városrészek, amelyekben kialakítják a körforgásos megoldások és fellépések prototípusait, valós körülmények között tesztelik azokat, és az eredményeket beépítik a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiákba. Az idő előtti elavulás kérdését határozottabban kell kezelni, amint azt az EGSZB „A fenntarthatóbb fogyasztásért: az ipari termékek élettartama és a fogyasztók tájékoztatása a bizalom visszaszerzése érdekében” című véleményében ajánlotta. Különösen fontolóra kellene venni a garanciális időszak legalább öt évre történő kiterjesztését. A fogyasztói tanácsadói és akciócsoport a vállalkozásokkal, nem kormányzati szervezetekkel és fogyasztói szervezetekkel együttműködve olyan megoldásokat és modelleket vizsgál, amelyek egész életre szóló garanciamodelleket ösztönöznek. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | A körforgásos gazdaság kulcsfontosságú eszköz a fenntartható fejlődési célok és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósításához. A körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsításához elő kell segíteni a párbeszédet és az eszmecserét arról, hogy az érdekelt felek miként használhatják fel a körforgásos gazdaságot a fenntartható fejlődési célok vagy más releváns célkitűzések eléréséhez. Annak biztosítása érdekében, hogy a körforgásos és fenntartható gazdaság valamennyi érdekelt fél javát szolgálja, a meglévő keretek, például szakképzés révén támogatni kell a munkavállalókat, ezáltal biztosítva a meglévő és jövőbeli munkavállalók számára az átmenet alapjául szolgáló készségeket. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Fontos feltárni és bemutatni, hogy a körforgásos gazdaságot szolgáló innováció hogyan fokozhatja a versenyképességet egy fenntarthatóbb és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrejötte érdekében. Az egyetemeknek és a kutatóközpontoknak potenciális körforgásos innovációs központokká kell válniuk az innovációk kifejlesztése, tesztelése és terjesztése érdekében, ugyanis jó kutatási kapacitásuk van a körforgásos kihívások kezelésére. A problémamegoldáson alapuló tanulás és képzés értékes az egyetemi karriert építő jövőbeli innovátorok, vállalkozók és kutatók számára. A nagy népsűrűségű és erőforrásigényű egyetemek élő laboratóriumokként működhetnek, ahol a bevezetés előtt tesztelhetők a megoldások. Kísérleti projektekre van szükség a méretezhető körforgásos campusokkal kapcsolatos megközelítések és megoldások kifejlesztéséhez és bemutatásához, a körforgásos campusok hálózata pedig segíthet a tudáscsere további előmozdításában. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Európa körforgásos gazdaságra való átállása – például kereskedelmi megállapodások révén – nemzetközi szinten is kétségkívül hatással lesz majd az érdekelt felekre. A körforgásos gazdaságra való áttérés érdekében folytatott innovációval Európa meghatározhatja a – változatos, és mind a vidéki, mind pedig a városi térségekben alkalmazható – mindenki számára előnyös, méltányosabb gazdaság világszintű normáit. Ehhez olyan helyi, regionális és nemzeti szintű megközelítésre van szükség, amely a civil társadalom érdekelt feleit bevonja az adott régió számára megfelelő (azaz a szegénység ellen fellépő, minőségi munkahelyeket és jobb életminőséget biztosító, az ökológiai határokon belül működő) körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiák létrehozásába, kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe (11). Bevált gyakorlatnak tekinthető ebben a tekintetben a körforgásos gazdaságra vonatkozó ütemtervekkel kapcsolatos szlovén megközelítés. Az EGSZB arra ösztönzi a körforgásos gazdaságra vonatkozó stratégiák és ütemtervek kidolgozásában részt vevő döntéshozókat, hogy sajátítsák el ezt a megközelítést. |
| --- | --- |

3.20.

4.   A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformjára (ECESP) háruló szerep

| 4.1. | Az ECESP egy olyan platform, amely azzal a céllal jött létre, hogy összefogja a körforgásos gazdaság közösségét Európában. 2017-ben az EGSZB és az Európai Bizottság közös kezdeményezéseként alakult meg „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” témájában készült EGSZB-vélemény (12) ajánlásai nyomán. A platform célja, hogy megkönnyítse a civil társadalommal folytatott konzultációt, a nemzeti, regionális és ágazati hálózatok közötti együttműködést, valamint a szakértelem, az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét. A platform titkársági feladatait az EGSZB látja el, biztosítva a híd szerepét a civil társadalom és a politikai döntéshozók között. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A platformot egy koordinációs csoport támogatja, amelynek 24 tagja olyan szakértő, akik Európa-szerte működő civil társadalmi szervezetek, vállalkozások és szakszervezetek képviselői közül kerülnek ki, illetve agytrösztöktől, kutatóközpontoktól és a körforgásos gazdaságban érdekelt állami szervektől érkeznek. Az érdekeltek e sokszínű csoportja a tagok helyi, regionális és nemzeti szintű fellépései és szerepei révén képviseli ezt az európai platformot. A fellépéseket az EGSZB és az Európai Bizottság a virtuális platformon (13) keresztül sikeresen támogatja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A koordinációs csoport irányítja a platform tevékenységét, ideértve a körforgásos gazdaság témájában (eddig három alkalommal) megrendezett éves európai konferencia második napjának témameghatározását is, tagjai pedig nagykövetekként tevékenykednek. A csoport hivatalosan évente egyszer ülésezik, és megbízatása 2020-ig tart. A csoport egy a részvételi szándék kifejezésére való felhívás alapján jött létre, feladatait pedig az EGSZB és az Európai Bizottság határozta meg. A jövőben a koordinációs csoport tagjainak rendszeresebben kellene találkozniuk és/vagy konkrét témákat kellene vizsgálniuk, illetve a körforgásos gazdaság közösségén kívül is nagyköveti szerepet kell betölteniük. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az intézmények partnersége kulcsfontosságú szerepet játszott a platform sikerében, és fontos, hogy ez a partnerség a körforgásos gazdaságra vonatkozó minden új cselekvési terv kapcsán folytatódjon és bővüljön annak biztosítása érdekében, hogy a civil társadalom szereplői álljanak az átmenet középpontjában. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A platform koordinációs csoportja tagállami szinten potenciális ismeret- és tapasztalatforrást biztosít, amit az európai intézményeknek – például az Európai Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak stb. – hasznosnak kell tekinteniük. Az ilyen ismereteket és tapasztalatokat a koordinációs csoport aktívabb bevonása és a vele való konzultáció fokozása révén kellene kihasználni. A koordinációs csoport részvétele, ahogyan eddig is, a jövőben is a platform sikerének szerves részét fogja képezni, és azt alapvető módon be kell építeni minden, a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervbe. A platform új mandátumának is tükröznie kell ezt, és azt kell célul kitűznie, hogy tovább fejlődjön az ilyen civil társadalmi szereplők által – például a fogyasztóvédelem, a pénzügy, a biogazdaság, az oktatás és az innováció terén – már eddig is betöltött szerep. A koordinációs csoporttal tehát konzultálni kell a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervek szakpolitikai irányával kapcsolatban. Ebben az összefüggésben az EGSZB továbbra is betölti majd azt a kulcsfontosságú szerepét, amelynek keretében az érdekelt feleket bevonja a politikai döntéshozatali folyamatba. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB konszenzuskereséssel és bevonással kapcsolatos szakértelme létfontosságú. Elismerésben és támogatásban részesül az EGSZB által végzett azon jelentős munka, amelynek keretében ellátja az ECESP titkársági feladatait és honlapot biztosít számára. Ez a rendszer létfontosságú volt az ECESP szélesebb körű sikerességéhez. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | A platform honlapján rengeteg tudáselem és bevált gyakorlat is található, aminek köszönhetően az ECESP a körforgásos gazdaság „virtuális egyablakos ügyintézési pontjának” szerepét töltheti be. Ezt az alapvető online eszközt továbbra is megfelelő intézményi támogatásban kell részesíteni, és biztosítani kell számára a növekedéshez szükséges teret és forrásokat, hogy nagyobb körben terjeszthesse el az innovatív megoldásokat és a kritikus tudást, és hozzáférhetővé tehesse a legfontosabb elérhetőségeket ahhoz, hogy felszabadulhasson az érdekcsoportokban rejlő potenciál az Európa-szerte megvalósítandó körforgásos átállás szolgálatában. |
| --- | --- |

4.7.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 31-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  „Ambiciózusabb Unió: Programom Európa számára”.

1

(2)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

2

(3)  COM(2015) 614 final.

3

(4)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

4

(5)  A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja.

5

(6)  COM(2019) 190 final.

6

(7)  „Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building”, valamint az azt kísérő EGSZB-vélemény „Szinergiák létrehozása a körforgásos gazdaság különböző ütemtervei között” címmel (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

7

(8)  Mint amilyen az Európai Bizottság „Circular Economy – Virtuous Circle Tour” című rendezvénye.

8

(9)  Lásd: UNI.

9

(10)  „Reduced taxation to support re-use and repair”.

10

(11)  EGSZB-vélemény: Szinergiák létrehozása a körforgásos gazdaság különböző ütemtervei között (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

11

(12)  HL C 264., 2016.7.20., 98. o.

12

(13)  A körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja.

13

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/98

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Összefogás az energiaunió és az éghajlat-politika terén – A tiszta energiára való átállás feltételeinek megteremtése

(COM(2019) 285 final)

(2020/C 47/15)

Előadó: Tommaso DI FAZIO

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2019.7.22. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.16. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 219/0/1 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2019.7.22.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.16.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

219/0/1

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy elindítsa a tagállamok által benyújtott nemzeti energia- és klímatervek (NEKT) tervezeteinek értékelését, és ezáltal kapcsolódjon a Tanács és a Parlament által 2018. decemberben elindított új irányítási modellhez; e modell célja, hogy (a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal, a szervezett civil társadalommal és a polgárokkal együtt) kialakítson egy európai szinten a cselekvés konvergenciáját és összehangoltságát célzó folyamatot a tiszta energiára való átállás és az éghajlat védelme érdekében a civil társadalom, valamint a helyi és regionális szintű állami és magánszereplők teljes mértékű bevonásával létrejövő többszintű interaktív párbeszéd révén. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy az EU a konkrét nemzeti energia- és klímaterveken keresztül az első olyan globális gazdaság, amely jogilag kötelező erejű keretet fogad el, hogy teljesítse a COP21 keretében 2015-ben létrejött Párizsi Megállapodás és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendje keretében tett vállalásokat, amelyekkel kapcsolatban a tagállamokat felkérték, hogy dolgozzák ki javaslataikat az „integrált” nemzeti energia- és klímatervekre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió így mind normatív, mind irányítási szempontból hivatkozási ponttá válik az egész világ számára az éghajlat állapotának folyamatos, az egész Földre kivétel nélkül kiterjedő romlása elleni küzdelem tekintetében. Ahhoz, hogy megvalósulhasson a 2030-as éghajlat-változási célkitűzés, amely a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó ambiciózusabb, fontosabb célkitűzés: a teljes dekarbonizáció alapjául szolgál, a tagállamoknak mindenképp átfogó és irányított módon kell cselekedniük. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB határozottan támogatja egy olyan közös, szilárd és harmonizált platform létrehozását, amely megszünteti az elkülönülést (politikák és ágazatok, közigazgatási szervek, érdekelt felek, polgárok és országok között), és feltérképezi a közös utat a 2030-as célkitűzések felé a fenntartható és versenyképes fejlődés, az éghajlat-semlegesség, a fokozatos dekarbonizációs folyamat és egy integrált és rendszerszintű megközelítés révén. Az EGSZB úgy véli, hogy a tervek sikere akkor biztosítható leginkább, ha a lakosság egy alulról felfelé építkező részvételi folyamat révén egyhangúlag osztozik azokban. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB szerint elengedhetetlen és elsőbbséget kell hogy élvezzen az energetikai átmenet és a klímasemlegesség folyamatát kísérő, a fenntarthatóságra irányuló kultúra kifejlesztése, majd annak elterjesztése az oktatási és képzési rendszer összes szintjén, kisgyermekkortól kezdődően a társadalom minden elemének proaktív részvétele és tudatossága érdekében; az EGSZB szerint alapvető fontosságú, hogy ezek az intézkedések a NEKT-ek szerves részét képezzék. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB úgy gondolja tehát, hogy a NEKT-ekben egy olyan globális energetikai rendszerre való emberközpontú átállásra kell ajánlást tenni, amely befogadóbb, fenntarthatóbb, gazdaságosabb, méltányosabb és biztonságosabb, továbbá olyan megoldásokat nyújt a vállalkozások és a társadalom számára az energiával és az éghajlattal kapcsolatos globális kihívásokra, melyek társadalmi konszenzuson alapulnak és ezzel egy időben értéket teremtenek a vállalatok és a társadalom számára; mindezt anélkül, hogy az veszélyeztetné az energetikai háromszöget, amely a következőkből áll: biztonság és hozzáférhetőség; környezeti és társadalmi fenntarthatóság; gazdasági fejlődés és versenyképes növekedés. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB véleménye szerint az európai energiapiac tényleges megvalósulása – mely piac ma, a gáz és a villamos energia árának eltérései mellett, még nem teljesen összekapcsolt, interoperábilis és átlátható, – szintén egy elsőbbséget élvező ajánlás kell, hogy legyen, amelyet a jogszabályok teljeskörű végrehajtására és nyomon követésére vonatkozó kötelezettségvállalásoknak kell kísérniük. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy az energia- és a közlekedési ágazatnak a dekarbonizációhoz való hozzájárulását a fogyasztók ösztönzésére kell alapozni, és elő kell mozdítani a kulcsfontosságú technológiák alkalmazását a kibocsátásmentesség 2050-ig történő elérése érdekében. Az EGSZB azt ajánlja, hogy fogadjanak el különleges stratégiákat az energiaigényes iparágak és régiók számára, többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszernek és a földhasználati ágazat szén-dioxid-piaci mechanizmusainak az alkalmazása révén; ezeket kifejezetten foglalják bele a NEKT-ekbe, csakúgy mint azokat a reformokat, amelyek egyfelől a villamos energia, a gáz és a hőtermelés ágazatait jobban integráló nagykereskedelmi piac dekarbonizációjára, másfelől az európai kiskereskedelmi piacok átláthatóbbá tételére irányulnak. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a versenyképesség céljából fordítsanak különös figyelmet arra, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer tisztességes módon kerüljön alkalmazásra, és vessenek ki megfelelő szén-dioxid-vámot az EU-ba importált, magas energiatartalmú termékekre. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság értékelésével, miszerint a tervek kulcsfontosságúak a 2030-ra kitűzött közös éghajlat- és energiapolitikai célok együttes elérésének biztosítása szempontjából, feltéve, hogy biztosítják a vállalkozások és a pénzügyi ágazat számára a beruházások – többek között a kutatásra és innovációra irányuló beruházások – Európa-szerte történő ösztönzéséhez szükséges egyértelműséget, biztonságot és kiszámíthatóságot az EU ágazatbeli versenyképességének növelése céljából. Ezeknek a nemzeti terveknek emellett segíteniük kell a tagállamokat a következő, 2021–2027-re szóló pénzügyi keret részét képező finanszírozások irányításában, amelyek előreláthatólag a teljes finanszírozás 25 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy javasolni kell, hogy a NEKT-ek fogalmazzanak egyértelműbb módon a tervezett, de széles körű politikai és társadalmi konszenzust igénylő intézkedések végrehajtásához szükséges további beruházási összegek tekintetében; az olyan platformokkal együtt, amelyek ösztönzik a több érdekelt felet bevonó együttműködést és megállapodásokat. Ami a NEKT-ekben előirányzott beruházásokat illeti, az EGSZB úgy véli, hogy meg kell vizsgálni, azok miként menthetők fel a Stabilitási Paktum által felállított korlátok alól, vagy legalábbis miként kezelhetők külön, tekintettel semleges céljaikra, transzverzális jellegükre és az elérendő közös célok fontosságára. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy fordítsanak különös figyelmet a társadalmi konszenzusra és a tervek végrehajtása során felmerülő problémákra, különösen abban az esetben, ha a tiszta energiára vonatkozó célkitűzés megvalósítása magában foglalja egy teljes termelési ágazat szerkezetátalakítását vagy akár megszűnését is. A munkavállalók áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket a tervekben is rögzíteni kell. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy az összes tagállam energia- és éghajlat-politikai terveiben egyértelmű, explicit módon szerepelnek-e az elindítani kívánt folyamatok társadalmi fenntarthatóságáról, valamint azon megvalósítási politikákról szóló fejezetek, amelyek célja, hogy elősegítsék a befogadó jellegű növekedést, a juttatások és a terhek méltányos elosztását, valamint a civil társadalomnak nyújtott egyértelmű és átlátható tájékoztatást. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB hasznosnak tartaná a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló tagállami szervek hálózatának aktiválását annak érdekében, hogy a szervezett civil társadalom proaktív módon részt vehessen az energia- és éghajlat-politikai tervek kidolgozásában és ellenőrzésében; a szervezett civil társadalom hozzájárulását a tervekben külön fejezetben kellene rögzíteni a helyi és regionális szintű állami és magánszereplők megjegyzéseivel együtt. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a végleges NEKT-ek végső értékelését nyújtsa be a Tanácsnak, a Parlamentnek, a Régiók Bizottságának és magának az EGSZB-nek is, és szeretné, ha ez egy olyan intézményközi konferencia tárgya lenne, amelyben részt vennének a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok képviselői annak érdekében, hogy biztosítsák az energia- és éghajlat-politikai átmenet folyamata megismerésének és tudatosításának hatékony nyomon követését. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Emellett az EGSZB úgy véli, hogy a NEKT-ekben megfelelő intézkedéseket és alapokat kell biztosítani a folyamatos figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok számára, elkerülve ezáltal, hogy a média csökkentse a készenlétet és a figyelmet, amikor az energiával és éghajlattal kapcsolatos kérdések – a túlzott mennyiségű információ miatt – lekerülnek a címlapokról. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az éghajlati célkitűzés jelentőségére és a nemzeti energia- és klímatervek végrehajtásának szükségességére vonatkozó jelenlegi konszenzus az EGSZB véleménye szerint azt jelenti, hogy a témát az európai szemeszter elsődleges és állandó témájává kell tenni. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az energiaunióról és az éghajlat-politikáról szóló, 2018. december 24-én (1) hatályba lépett keretszabályozásnak megfelelően az uniós államok ezt követően lépéseket tettek annak érdekében, hogy:






  — | integrált nemzeti energia- és klímaterveket dolgozzanak ki, amelyek lefedik az energiaunió öt dimenzióját – energiabiztonság, belső energiapiac, energiahatékonyság, dekarbonizáció, kutatás és innováció, valamint versenyképesség – a 2021–2030-as időszakra (és az azt követő tízéves időszakokra) vonatkozóan, egy közös modell alapján, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

integrált nemzeti energia- és klímaterveket dolgozzanak ki, amelyek lefedik az energiaunió öt dimenzióját – energiabiztonság, belső energiapiac, energiahatékonyság, dekarbonizáció, kutatás és innováció, valamint versenyképesség – a 2021–2030-as időszakra (és az azt követő tízéves időszakokra) vonatkozóan, egy közös modell alapján,

| — | 2018. december 31-ig benyújtsanak az Európai Bizottsághoz egy nemzeti energia- és klímatervet, és az Európai Bizottság által elvégzett vizsgálat és értékelés alapján készek legyenek 2019. december 31-ig benyújtani a végleges terveket, |
| --- | --- |

—

2018. december 31-ig benyújtsanak az Európai Bizottsághoz egy nemzeti energia- és klímatervet, és az Európai Bizottság által elvégzett vizsgálat és értékelés alapján készek legyenek 2019. december 31-ig benyújtani a végleges terveket,

| — | jelentést tegyenek a megfelelő nemzeti energia- és klímaterv megvalósításával kapcsolatos fejleményekről az energiaunió állapotára vonatkozó éves lépésekben, és a nemzeti energia- és klímaterveket először 2024-ben vizsgálják felül. |
| --- | --- |

—

jelentést tegyenek a megfelelő nemzeti energia- és klímaterv megvalósításával kapcsolatos fejleményekről az energiaunió állapotára vonatkozó éves lépésekben, és a nemzeti energia- és klímaterveket először 2024-ben vizsgálják felül.

| 2.2. | A jelen vélemény tárgyát képező közlemény ebbe a keretbe illeszkedik, és az Európai Bizottságnak a tagállamok által benyújtott nemzeti energia- és klímatervek értékelésén alapuló ajánlásaival foglalkozik, amelyek mindenekelőtt a következőket érintik:






  — | a célkitűzések, célok és hozzájárulások terén tett vállalások szintje az energiaunió célkitűzéseinek és különösen az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság, valamint a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása tekintetében 2030-ra meghatározott uniós céloknak a közös elérése szempontjából, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

a célkitűzések, célok és hozzájárulások terén tett vállalások szintje az energiaunió célkitűzéseinek és különösen az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság, valamint a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása tekintetében 2030-ra meghatározott uniós céloknak a közös elérése szempontjából,

| — | a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet, |
| --- | --- |

—

a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet,

| — | további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekre szükség lehet az integrált nemzeti energia- és klímatervekben, |
| --- | --- |

—

további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekre szükség lehet az integrált nemzeti energia- és klímatervekben,

| — | a hatályban lévő szakpolitikák és intézkedések, valamint a nemzeti energia- és klímatervekben szereplő szakpolitikák és intézkedések közötti interakciók és koherencia az energiaunió egy adott dimenzióját tekintve és mind az öt dimenzió között, |
| --- | --- |

—

a hatályban lévő szakpolitikák és intézkedések, valamint a nemzeti energia- és klímatervekben szereplő szakpolitikák és intézkedések közötti interakciók és koherencia az energiaunió egy adott dimenzióját tekintve és mind az öt dimenzió között,

| — | a célkitűzések elérése a versenyképesség és a társadalmi méltányosság teljeskörű megőrzésével. |
| --- | --- |

—

a célkitűzések elérése a versenyképesség és a társadalmi méltányosság teljeskörű megőrzésével.

| 2.3. | A megújuló energiaforrások tekintetében az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett ajánlásai egy, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében rögzített, objektív kritériumokon alapuló formulán alapulnak, és céljuk egyrészt az, hogy értékeljék az uniós szintű, átfogó törekvést, másrészt az, hogy minden egyes érintett tagállamnak elegendő időt biztosítsanak a megfelelő társadalmi konszenzus elérésére és a végleges nemzeti energia- és klímatervekre való áttérésre, amelyeket az Európai Bizottság egy formalizált, ismétlődő folyamat keretében újból elemez és értékel majd. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Az Európai Bizottság közleménye

| 3.1. | Az Európai Bizottság kidolgozta a szóban forgó közleményt, amely:






  — | elemzi a NEKT-tervezeteket, valamint azok összesített hatását az energiaunió 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek elérésére, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

elemzi a NEKT-tervezeteket, valamint azok összesített hatását az energiaunió 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek elérésére,

| — | kiegészíti a nemzeti (2) és európai szintű (3) részletes elemzéseket, valamint az egyes tagállamokhoz intézett konkrét ajánlásokat (4). |
| --- | --- |

—

kiegészíti a nemzeti (2) és európai szintű (3) részletes elemzéseket, valamint az egyes tagállamokhoz intézett konkrét ajánlásokat (4).

A cél a tagállamoknak való segítségnyújtás abban, hogy 2019 végéig finomhangolják a nemzeti energia- és klímaterveket, és folyamatos és ismétlődő párbeszéd keretében megvalósítsák az ajánlásokat.

Az Európai Bizottság szerint konkrétan további finomításokra van szükség a tagállamok részéről és a tagállamok részvételével a következő területeken: egyéni törekvések, határokon átnyúló együttműködés, az éghajlatvédelmi politika és a levegőminőség közötti kapcsolat, nagyobb odafigyelés a beruházásokra, versenyképesség és társadalmi méltányosság.

| 3.2. | Az Európai Bizottság szerint a végleges terveknek többek között:






  — | megalapozott információkat kell tartalmazniuk azon szakpolitikákról és intézkedésekről, amelyek elősegítik a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan javasolt célkitűzések és hozzájárulások időben történő teljesítését, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

megalapozott információkat kell tartalmazniuk azon szakpolitikákról és intézkedésekről, amelyek elősegítik a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan javasolt célkitűzések és hozzájárulások időben történő teljesítését,

| — | megalapozottabbaknak kell lenniük, és egyértelműbb energiafogyasztási tendenciákat kell jelezniük, továbbá azonosítaniuk kell a hiányosságokat és a bevált gyakorlatokat, az energiatakarékossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgáló szakpolitikák és intézkedések alkalmazási körét, ütemezését és az ezektől várt energiamegtakarítást, a hosszú távú szerkezetátalakítási stratégiát, valamint a beruházások iránti igényt és a finanszírozási forrásokat, |
| --- | --- |

—

megalapozottabbaknak kell lenniük, és egyértelműbb energiafogyasztási tendenciákat kell jelezniük, továbbá azonosítaniuk kell a hiányosságokat és a bevált gyakorlatokat, az energiatakarékossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgáló szakpolitikák és intézkedések alkalmazási körét, ütemezését és az ezektől várt energiamegtakarítást, a hosszú távú szerkezetátalakítási stratégiát, valamint a beruházások iránti igényt és a finanszírozási forrásokat,

| — | a nemzeti energia- és klímatervekben meg kell határozniuk az energiabiztonságot veszélyeztető kockázatokat, amelyek például a nyersanyag-ellátással, az éghajlatváltozás hatásaival vagy a kritikus fontosságú infrastruktúrák elleni véletlen, természeti, emberi eredetű vagy terrorista fenyegetésekkel függenek össze, különös tekintettel a kiberbiztonsággal és a digitalizációval kapcsolatos kockázatokra, |
| --- | --- |

—

a nemzeti energia- és klímatervekben meg kell határozniuk az energiabiztonságot veszélyeztető kockázatokat, amelyek például a nyersanyag-ellátással, az éghajlatváltozás hatásaival vagy a kritikus fontosságú infrastruktúrák elleni véletlen, természeti, emberi eredetű vagy terrorista fenyegetésekkel függenek össze, különös tekintettel a kiberbiztonsággal és a digitalizációval kapcsolatos kockázatokra,

| — | pontosítaniuk kell az energiapiac reformjával kapcsolatos célkitűzéseket, programokat és ütemterveket, összhangban a „Tiszta energia minden európainak” csomag keretében elfogadott jogszabályokkal, valamint a hatályos üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal és iránymutatásokkal – támogatva a nagykereskedelmi piacok reformját és fejlesztve a versenyképes kiskereskedelmi piacokat –, szem előtt tartva a nemzeti szabályozó hatóságok és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége által végzett nyomon követést, |
| --- | --- |

—

pontosítaniuk kell az energiapiac reformjával kapcsolatos célkitűzéseket, programokat és ütemterveket, összhangban a „Tiszta energia minden európainak” csomag keretében elfogadott jogszabályokkal, valamint a hatályos üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal és iránymutatásokkal – támogatva a nagykereskedelmi piacok reformját és fejlesztve a versenyképes kiskereskedelmi piacokat –, szem előtt tartva a nemzeti szabályozó hatóságok és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége által végzett nyomon követést,

| — | ebbe a folyamatba a társadalom minden szegmensét be kell vonniuk, társalkotás keretében, amelynek lehetővé kell lennie minden érintett fél számára, hogy ténylegesen felelősséget vállaljon az intézkedésekért. |
| --- | --- |

—

ebbe a folyamatba a társadalom minden szegmensét be kell vonniuk, társalkotás keretében, amelynek lehetővé kell lennie minden érintett fél számára, hogy ténylegesen felelősséget vállaljon az intézkedésekért.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság közleményét, amelynek célja, hogy első alkalommal hozzon létre egy olyan új modellt, amely – a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal, a civil társadalommal és a polgárokkal együtt – biztosítja az európai szintű cselekvés konvergenciáját és összehangoltságát célzó folyamatot a tiszta energiára való átállás, a fenntartható és versenyképes fejlődés, a dekarbonizáció és az integrált és szisztematikus, technológiasemleges megközelítés, az éghajlatváltozás szempontjából innovatív megoldásokat hasznosító körforgásos gazdaság, a fogyasztókat a rendszer középpontjába helyező európai energiapaktumon alapuló (5) társadalmi méltányosság érdekében, az energiaszegénység elleni küzdelem tervével együtt. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok körében mindig is erős és egyre növekvő támogatás (6) övezte az energiaunió célkitűzéseit és az éghajlattal és az energiával kapcsolatos ambiciózusabb szakpolitikákat, ahogyan az energiaunió célkitűzéseinek támogatottsága egyre nő az európai üzleti világ (7) körében is, az energiaágazaton belül és kívül egyaránt. Másrészt az EGSZB üdvözölte (8) az energiaunió irányításáról szóló rendelet hatálybalépését, valamint az éghajlat védelmében hozott intézkedéseket, és kérte a szervezett civil társadalmat, hogy játsszon minél aktívabb szerepet e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosításában. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB szerint „sürgősen be kell avatkozni az éghajlatváltozásba, mivel már érzékeljük annak hatását. A fenntartható gazdaságra való átállás is fontos lehetőséggé válik. Ahhoz, hogy sikeresen végrehajtsuk ezt az átállást, fenn kell tartanunk a vállalkozások versenyképességét, és bátorítanunk kell a kutatást és a fejlesztést. Be kell vonnunk az összes ágazatot és a civil társadalmat, és folyamatos párbeszédet kell folytatnunk a polgárokkal, hogy senki se maradjon le” (9). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mennyire fontos az a nagyszebeni nyilatkozat (10) által a legmagasabb szinten megerősített kötelezettségvállalás, amelynek értelmében az Unió kész globális vezető szerepet betölteni az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén, védve polgárait, megóvva a környezetet és fenntartva a méltányosság elvét. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB egyetért azzal az elvvel, hogy „a NEKT-tervezetek közös, szilárd és összehasonlítható platformot kínálnak ahhoz, hogy a civil társadalom, a vállalkozások, a szociális partnerek és a helyi önkormányzatok Unió-szerte bekapcsolódhassanak, és megvitathassák az előttünk álló közös kihívásokat, valamint az energia- és éghajlat-politika hosszú távú prioritásait” (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A társadalmi konszenzusnak mindenesetre prioritásnak kell lennie, különösen azért, mert egyes olyan uniós régiók, amelyek még mindig a széntermeléstől vagy a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásától függenek, igen messze állnak a fenntarthatóságra való áttérés maradéktalan megvalósításától, az ott élő lakosoknak pedig más uniós tagállamokhoz viszonyítva alacsonyabbak a bevételeik, és kevesebb a gazdasági lehetőségük. Ha nem reagálunk megfelelően az energetikai átállásnak a polgárokra és a vállalkozásokra (főleg a kkv-kre) gyakorolt negatív hatásaira, és ha nem tudunk megfelelő támogatást biztosítani azok számára, akiket e hatások a legkeményebben sújtanak, erős politikai és társadalmi ellenállás alakulhat ki, és lelassulhat a NEKT-ek átfogó megvalósításának általános folyamata. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB szerint tehát egy olyan globális energetikai rendszerre való emberközpontú átállásra kell ajánlást tenni, amely befogadóbb, fenntarthatóbb, gazdaságosabb, méltányosabb és biztonságosabb, továbbá megoldásokat nyújt az energiával és az éghajlattal kapcsolatos globális kihívásokra, és értéket teremt a vállalkozások és a társadalom számára, anélkül, hogy veszélyeztetné az energetikai háromszöget: biztonság és hozzáférhetőség; környezeti és társadalmi fenntarthatóság; gazdasági fejlődés és versenyképes növekedés. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az ajánlások – nemcsak a tagállamokhoz, hanem az európai intézményekhez intézett ajánlásokat is tekintve – elsősorban az európai energiapiac tényleges kiteljesítésére kell, hogy összpontosítsanak, amelyben még mindig vannak hiányosságok az összekapcsoltság, az interoperabilitás és az átláthatóság terén, és amelyben jelentős különbségek mutatkoznak a gáz és a villamos energia árában, mind az energetikai komponenst, mind a hálózati és szolgáltatási díjakat és adóterheket illetően. Az EGSZB ezért csalódottságának ad hangot az EU-n belüli energiaárak közötti jelentős és tartós különbségek miatt, amelyek az egységes piac súlyos kudarcát jelzik, és amelyek veszélyeztethetik az energiaunió 2030-ra vonatkozó célkitűzésének elérését, amennyiben nem kerül sor korrekciós intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Az EGSZB ezért kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a NEKT-k tartalmazzanak a jóváhagyott jogszabályok maradéktalan alkalmazására és a helyes megvalósítás pontos ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeket, mind a vállalkozásokra, mind a fogyasztókra nézve, egy olyan megújított stratégia keretében, amelynek célja, hogy 2025-ig kiteljesítse az egységes piacot, amely képes a fenntartható, versenyképes gazdasági növekedés, valamint az éghajlat által támasztott globális kihívások kezelésére egy modern, intelligens, digitalizált és a kontinens egészén összekapcsolt környezetben. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Az EGSZB szerint ajánlásokat kell tenni egyrészt egy olyan dekarbonizált, integráltabb nagykereskedelmi piac reformjának a támogatására, amely egyesíti a villamos energia, a gáz és a hőenergia ágazatait, másrészt pedig egy átláthatóbb európai kiskereskedelmi piacra, amelynek révén a polgárok és a vállalkozások ténylegesen kihasználhatják az energetikai és éghajlati fenntarthatósággal kapcsolatos intézkedések kedvező hatásait az uniós piacon való fogyasztás és költségcsökkenés vonatkozásában, és teljesen tudatos döntéseket hozhatnak. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.9. | Az EGSZB szerint a fogyasztóknak nyújtott ösztönzőkre, valamint az éghajlat szempontjából semleges gazdasághoz szükséges kulcstechnológiák terjesztésének előmozdítására alapozva tovább kell fejleszteni az energiaszektornak a dekarbonizációhoz való hozzájárulására vonatkozó ajánlásokat, hogy sikerüljön elérni a 2050-re kitűzött kibocsátásmentességi célt. Az Európai Bizottságnak konkrét, érdemi ajánlásokat kellene tennie a vegyipart, az acélipart, a cementipart, a papíripart és más energiaigényes iparágakat célzó speciális stratégiákra, valamint a nagy szén-dioxid-intenzitású régiókra vonatkozó stratégiákra, ösztönözve ezeket a jobb energiahatékonyságú technológiák használatára való áttérésre. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Alapvető fontosságú, hogy az EU és a nemzeti kormányok hatékonyan támogassák a nagy energiaigényű iparágakat: ennek egyik módja az EU ETS-re vonatkozó iránymutatások javítása az állami támogatások terén. Az EGSZB úgy véli, hogy „az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének – az uniós energiakibocsátás csökkentésének eszközeként – jeleznie kell a szén-dioxid-kibocsátás árát, valamint pozitívan kell befolyásolnia az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő fenntartható beruházásokat” (12) az EU ETS rendszer kibocsátási kvótáinak értékesítéséből finanszírozott innovációs alap révén is. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Az EGSZB szerint ahhoz, hogy dekarbonizálni lehessen a közlekedést, amely napjainkban a kőolajszükséglet 90 %-át éli fel, fokozatosan át kell térni a környezetre semmilyen káros hatást nem gyakorló alternatív tüzelőanyagokra, megfelelő infrastruktúrákat és nagyobb energiahatékonyságot biztosítva, maximálisan kihasználva a digitális technológiákat és az intelligens díjszabást, és bátorítva a multimodális szállítás integrációját és a fenntarthatóbb szállítási módokat. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Az építőipar ágazata felel az energiafogyasztás 40 %-áért és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 15 %-áért; teljeskörűen meg kellene valósítani az épületekre vonatkozó uniós energiatakarékossági előírásokat és a megfelelő ösztönzéseket. Emellett gondoskodni kellene az intelligens energiahálózatokba történő beruházásokról a különböző megújuló energiaforrások és a fenntartható előállítási, tárolási és átviteli technológiák használatának egységesítése és optimalizálása érdekében. Különösen a megfelelő szabályozási keretbe illesztett, pontos ösztönző előírások révén bátorítani kell az előállított megújuló energia helyben történő felhasználását. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.10. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság arra bátorít, hogy a NEKT-kben érvényesítsék teljeskörűen a 2018 májusában elfogadott (13), a földhasználatról, a földhasználat-megváltoztatásról és az erdőgazdálkodásról (LULUCF) szóló uniós előírást (14), amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy a földhasználat miatti üvegházhatásúgáz-kibocsátást a 2021–2030-as időszakban kompenzálják azonos mértékben az erdők CO2-abszorpciójával. Az ágazat még mindig tehet a szén-dioxid-leválasztás növelése érdekében. Ahogyan az EGSZB hangsúlyozta, „az aktív és fenntartható erdőgazdálkodás, valamint a fa hatékony felhasználása az erőforrás-hatékonyság szempontjából az éghajlattal kapcsolatos célkitűzések elérésének alapvető eszközét jelenti” (15). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | A biztonság témakörét illetően az EGSZB egyetért azokkal az ajánlásokkal, amelyek egy olyan európai energetikai rendszerre irányulnak, amely mind az ellátás és a vészhelyzeti készletek, mind pedig a kiberbiztonság tekintetében jól tud alkalmazkodni. Az informatikai biztonság rendkívül fontos ahhoz, hogy az EU biztonságosan át tudjon állni egy dekarbonizált, decentralizált, digitalizált és egységes energetikai rendszerre. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Teljeskörűen kezelni kell az energetikai ágazatot érintő kihívásokat és kockázatokat, mind uniós szinten, előmozdítva az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) szerepét, mind a tagállamoknak szóló ajánlások útján, amelyek a kiberbiztonság kérdésének harmonizált megközelítésére ösztönöznek a gyenge kapcsolatok kockázatának csökkentése érdekében, egy egyre inkább összekapcsolt európai hálózati rendszerben. Mindez garantálni fogja a támadások egységes értelmezését, valamint a kiberbiztonságot érő fenyegetésekre adott közös választ, ahogyan azt az EGSZB korábban már hangsúlyozta (16). Az egész energetikai rendszer nagy mértékben az informatikai eszközrendszerre támaszkodik, amely minden pillanatban garantálja a stabilitást és az egyensúlyt; egy kibertámadás nem csupán elszigetelt területeket veszélyeztethet vagy hagyhat véglegesen ellátatlanul, hanem akár kiterjedt földrajzi területeket is, és egy megtévesztő hackertámadás sajnálatos, de mégsem kizárható bekövetkezése akár geopolitikai feszültségek kialakulásához is vezethet. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottságnak a kutatás és innováció témáját érintő ajánlásaival, és elengedhetetlennek tartja, hogy biztosítsák az átállási folyamat nemzetközi versenyképességét, költséghatékony módon felgyorsítsák az energetikai rendszer átalakulását, és növeljék a nemzeti ipari/innovatív ökoszisztémák hozzájárulását fenntartható európai stratégiai értékláncok létrehozásához, ahogyan az az akkumulátorok esetében történt, amiről az EGSZB-nek nemrég alkalma volt véleményt nyilvánítani (17). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az új Horizont Európa (2021–2027) keretprogram, a strukturális alapok és az EBB, az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és az EU ETS rendszer kibocsátási kvótáinak értékesítéséből finanszírozott Innovációs Alap azon eszközök közé tartozik, amelyek felhasználását a tagállamoknak a NEKT-ek keretében megfelelő módon biztosítania kell. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A beruházások – és a megfelelő pénzügyi fedezet–, amelyeket aktivizálni kell az éghajlattal és az energiával kapcsolatos ágazatokban az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, és amelyek becsült értéke (kiegészítő beruházásként) éves szinten körülbelül 260 milliárd EUR (18), továbbra is a legproblematikusabb tényezőt jelentik, a társadalmi méltányossággal és a fenntarthatósággal együtt, amelyeknek az emberközpontú energetikai és éghajlati átállási folyamat alapjául kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.15.1. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy ezek a kiegészítő beruházási összegek láthatólag igen csekélyek azokhoz képest, amelyeket az EGSZB a nemrég kiadott véleményeiben (19) említett, és hogy a szükséges finanszírozás széles körű politikai és társadalmi kompromisszumot, valamint olyan platformokat követel meg, amelyek bátorítják a számos érintett fél – elsősorban a polgárok, a fogyasztók, a munkavállalók és a vállalkozások – közötti együttműködést és megegyezést, az energetikai átállásra, a köztes célokra és a közvetlen prioritásokra irányuló hosszú távú megközelítés jegyében. |
| --- | --- |

4.15.1.

| 4.15.2. | További kulcsfontosságú probléma a társadalmi méltányosság és az átállási folyamat társadalmi fenntarthatósága, valamint a költségek és előnyök méltányos elosztása: az EGSZB korábban már jelezte, hogy „Európában szükség van a polgárok által vezérelt energetikai átállás társadalmi paktumára”, amelyről az EU-nak, a tagállamoknak, a régióknak, a városoknak, a társadalmi feleknek és a szervezett civil társadalomnak egyeztetniük kell, biztosítandó, hogy „az átállás során senki se maradjon le” (20). |
| --- | --- |

4.15.2.

| 4.15.3. | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy az összes tagállam nemzeti energia- és klímatervében egyértelmű, explicit módon szerepelnek-e az elindítani kívánt folyamatok társadalmi fenntarthatóságáról, valamint azon megvalósítási politikákról szóló fejezetek, amelyek célja, hogy elősegítsék a befogadó jellegű növekedést, a juttatások és a terhek méltányos elosztását, valamint a civil társadalomnak nyújtott egyértelmű és átlátható tájékoztatást, és hogy mindezt olyan képzési tervek kísérik-e, amelyek a készségek fejlesztésével a résztvevőket a közös folyamatok tudatos és proaktív szereplőjévé teszik. |
| --- | --- |

4.15.3.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

1

(2)  SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2015) 80 final és HL C 345, 2017.10.13., 120.o.

5

(6)  Lásd az Eurobarométer 459. sz. tematikus felmérését: „Éghajlatváltozás”, 2017. március.

6

(7)  Lásd: Union of the Electricity Industry – Eurelectric és B Team Initiative.

7

(8)  Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 96. o.

8

(9)  Luca Jahier elnök a 2019. június 6-án, Helsinkiben megrendezett, „Concrete measures to combat climate change in the new EU term 2019-2024” című szemináriumon, https://www.eesc.europa.eu/hu/node/71384. Továbbá: „A háztartási költségvetésekhez képest gyorsabban növekvő energiaárak, az európai jövedelmek egyenlőtlensége, valamint az energetikai átállás miatt felmerülő költségek (a villamosenergia- és gázpiacok decentralizálása) határozzák meg annak mértékét, hogy az energiaszegénység milyen mértékben van jelen egy társadalomban”, amint arra a TEN/694. sz. vélemény is rámutat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

9

(10)  Nagyszebeni nyilatkozat; az állam-, illetve kormányfők nem hivatalos találkozója – Sibiu (Nagyszeben), Románia, 2019. május 9.

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)) (HL C 71., 2016.2.24., 57. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, földhasználat-megváltoztatáshoz és erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.)

13

(14)  Lásd: HL C 351., 2012.11.15., 85. o.

14

(15)  Lásd az EGSZB véleményét: Az éghajlat-változási és energiaügyi politika hatása a mezőgazdasági és erdészeti ágazatra (HL C 291., 2015.9.4., 1. o.) és az EGSZB véleményét: Erőfeszítés-megosztás 2030-ig/földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) ( HL C 75., 2017.3.10., 103. o.).

15

(16)  HL C 81., 2019.3.2., 102. o.; HL C 75., 2017.3.10., 124. o..; HL C 227., 2018.6.28., 86. o.; HL C 440., 2018.12.6., 8. o.

16

(17)  HL C 353., 2019.10.18., 102. o.

17

(18)  Az adat az EUCO 32-32.5 forgatókönyvből származik (összhangban az EUCO-forgatókönyvek kulcsfontosságú technológiai feltételezéseivel, lásd: https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

18

(19)  Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 79. o. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátású gazdaság eléréséhez évente 175–290 milliárd euro összegű további beruházásra lesz szükség, az energetikai szektorban összesen 520–575 milliárd euro értékben, a közlekedési ágazatban pedig mintegy 850-900 milliárd euro értékben.

19

(20)  Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 96. o.

20

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/105

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról

(COM(2019) 620 final)

(2020/C 47/16)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2019.9.19.
  az Európai Unió Tanácsa, 2019.9.19. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 149. és 304. cikke |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 219/3/11 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2019.9.19.

az Európai Unió Tanácsa, 2019.9.19.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 149. és 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

219/3/11

Mivel az EGSZB megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és a 2019. július 17-én elfogadott „Az állami foglalkoztatási szolgálatok (áfsz) új szerepe a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával összefüggésben” (1) (SOC/620) című korábbi véleményében már kifejtette álláspontját róla, a 2019. október 30–31-én tartott, 547. plenáris ülésén (a 2019. október 30-i ülésnapon) 219 szavazattal 3 ellenében, 11 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javasolt szöveggel kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 353., 2019.10.18., 46. o.

1

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/106

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az euróövezet gazdaságpolitikája (2019) (kiegészítő vélemény)

(COM(2018) 759 final)

(2020/C 47/17)

Előadó: Petr ZAHRADNÍK

| Elnökségi határozat: | 2019.5.14. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése és az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének a) pontja |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.17. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 137/0/4 |

Elnökségi határozat:

2019.5.14.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése és az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének a) pontja

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.17.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

137/0/4

Preambulum

Ez a vélemény egy nyomonkövetési csomag részét képezi, mely két – az éves növekedési jelentés (COM(2018) 770 final), illetve az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás (COM(2018) 759 final) tárgyában kidolgozott – véleményből áll. Céljuk az EGSZB korábbi javaslatainak (1)
  naprakésszé tétele és részletesebb kidolgozása az EU-val és az euróövezettel kapcsolatos legfrissebb fejlemények és gazdasági előrejelzések, valamint a jelenlegi európai szemeszter keretében közzétett jelentések és ajánlások alapján. A csomag tartalmazza az uniós civil társadalom átfogó gazdaság-, szociál- és környezetpolitikai hozzájárulását az európai szemeszter következő, 2019. novemberben kezdődő ciklusához. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szemeszter következő, őszi csomagjában és az ezt követő intézményközi döntéshozatali folyamat során vegyék figyelembe ezeket az észrevételeket.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az elmúlt években kedvezően alakult az EU és az euróövezet gazdasága. Ugyanakkor teljes mértékben tudatában van azoknak a kockázatoknak, amelyek e növekedési pálya megfordulását idézhetik elő. Megjegyzi, hogy az EU és az euróövezet gazdasága jelenleg a szokásosnál nagyobb mértékben ki van téve a külső kockázatok hatásának. Ezzel összefüggésben a brexit – különösen ha megállapodás nélkül történik –, valamint a kereskedelmi háborúk eszkalálódása alapvető bizonytalansági tényezőnek tekinthető. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az EU és az euróövezet gazdaságpolitikájának legfőbb feladata most a recesszió kockázatának csökkentése, valamint az, hogy az EU gazdaságát a fenntartható növekedés irányába terelje. Ezért elengedhetetlen, hogy a költségvetési politika az Európai Központi Bank expanzív monetáris politikáját egy pozitív költségvetési irányvonallal kísérje az euróövezetben és az EU-ban, a költségvetési fegyelem elveinek tiszteletben tartása mellett. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy sürgősen meg kell erősíteni az ellenálló képességet és meg kell őrizni a jövőbeli növekedés lehetőségét, és ezzel nem késlekedhetünk. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a beruházások jelenleg gyorsabb ütemben növekednek, mint az EU és az euróövezet GDP-je, minek következtében 2018-ban 20,5 %-os beruházási arányt sikerült elérni, ami 2008 óta a legmagasabb érték (akkor 22,8 % volt). Mindazonáltal úgy véli, hogy a beruházási igények sokkal nagyobbak, és hogy több forrásra van szükség e beruházási szakadék áthidalása érdekében mind a köz-, mind a magánszférában, különös tekintettel arra, hogy Kínában és az Egyesült Államokban e beruházások szintje magasabb. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB ugyanakkor teljes mértékben tudatában van annak, hogy ez a gazdasági fejlődés nem egységesen ment végbe az Unió és az euróövezet egész területén, és hogy a konvergencia terén elért haladás továbbra sem kielégítő mértékű. A fenntarthatóság kérdése szintén egyre összetettebb kihívást jelent az EU számára. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB üdvözli, hogy a költségvetési fegyelem jelentős javulása nagyobb költségvetési expanzió felé nyit utat, feltéve, hogy a költségvetéssel kapcsolatos valamennyi prudenciális szabályt betartják. Ez a lehetőség az egyes tagállamok és az egész EU szintjén egyaránt nyitva áll. Az EGSZB tudomásul veszi a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszközre irányuló javaslatot, amely egy kísérleti projekt a költségvetési politikának az euróövezet szintjén történő megerősítésére, valamint azt, hogy ez az eszköz szoros kapcsolatban áll a reformtámogató programmal. Az EGSZB arra számít, hogy a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz és a reformtámogató program jelentős támogatást nyújt majd az euróövezeten belül és az euróövezeten kívüli országokban végrehajtott reformokhoz és beruházásokhoz. Az EGSZB azonban általánosságban úgy véli, hogy a 2021–2027-es időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó európai bizottsági javaslat nem feltétlenül lesz elegendő a kiemelt programok sikeres végrehajtásához, és ismételten kéri, hogy növeljék az e célra fordított erőforrásokat. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ugyanakkor az EGSZB a célirányos beruházási stratégiákkal társuló, hatékony strukturális reformok folytatása mellett emel szót, és emellett támogatja és nagyra értékeli, hogy a jelenlegi gazdasági és politikai prioritások keretében tiszteletben tartják a „bűvös háromszöget”, amelynek alapját a beruházások támogatása, a strukturális reformok végrehajtása, valamint a költségvetési felelősség és prudencia alkalmazása közötti egyensúly és kölcsönös függés képezi. A közpénzek korlátozott mennyiségére való tekintettel az EGSZB hangsúlyozza, hogy életbevágóan fontosak a magánberuházások, amelyek hosszú távú növekedésének közvetlen feltétele a hiteles gazdaságpolitika és a költségvetési egyensúlyhiányok csökkentése. A bankunió és a tőkepiaci unió hatékonyabb és rugalmasabb tőkeáramlás révén hozzájárulhat a beruházások növekedési ütemének felgyorsításához. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki e két unió fennmaradó elemeinek késedelmes megvalósítása miatt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB körültekintően és aggodalommal állapítja meg, hogy az EU-ban és az euróövezetben hatalmas makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók. Arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy közös erővel törekedjenek arra, hogy a külső egyensúlyhiányok problémájának orvoslásával kapcsolatos tagállami álláspontok közelebb kerüljenek egymáshoz, figyelembe véve többek között azt, hogy a jövőben nagyobbak lesznek a külső kockázatok. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB az elszámoltathatóság és a szubszidiaritás elvéhez hasonlóan teljes mértékben támogatja azt az elvet, hogy a beruházásoknak és a reformoknak együtt kell járniuk. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai gazdasági prioritásoknak most nagyobb hangsúlyt kellene fektetniük a belső kereslet támogatására. Ugyanakkor úgy véli, hogy az áru- és szolgáltatáskereskedelem – uniós szinten igen kedvező – külső egyenlegét jobban és több tagállam között kellene elosztani. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB határozottan támogatja az egységes belső piac működésének és egységességének javítására irányuló tevékenységek folytatását, különösen azokban a szegmensekben, amelyek még nem estek át nagyobb mértékű integráción, illetve azokban, amelyekben centrifugális tendenciák figyelhetők meg. Aggodalommal veszi tudomásul a munkaerőhiány problémáját, valamint a készségkereslet és -kínálat közötti összhang hiányát. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Háttér

2.1.   Az euróövezet és az Európai Unió jelenlegi gazdasági fejlődése: az Európai Bizottság tavaszi és nyári előrejelzései

| 2.1.1. | Az Európai Unió és az euróövezet gazdasága immár sorozatban a hetedik éve növekszik, de az előrejelzések a gazdasági teljesítmény jövőbeli romlásának jeleit mutatják. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ez a növekedés az Unió és az euróövezet egész területén egységes. Az Európai Bizottság tavaszi és nyári előrejelzései szerint az Unió és az euróövezet gazdaságának növekedési pályája valószínűleg idén és jövőre is fennmarad, az üteme viszont lassulni fog; a nyári előrejelzések a lassulás kockázatának növekedését jósolják. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ez a lassulás nagyrészt a külső környezetnek tudható be, és annak, hogy az Unió korlátozottan képes fenntartani rekordszintű exportvolumenét. A főbb kockázati tényezőket a brexit hatásai – különösen, ha az megállapodás nélkül történik meg – és a világgazdaságban zajló kereskedelmi háborúk eszkalálódása jelentik; ezek ma erősebben érzékelhetők, mint például egy évvel ezelőtt. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | A legjelentősebb endogén tényezők között szerepelnek többek között a társadalmi és környezeti fenntarthatóság elérésével kapcsolatos nehézségek, az, hogy az EU-n belüli konvergencia terén elért előrehaladás nem kielégítő mértékű, valamint a bevételek és a javak kiegyensúlyozatlan eloszlása. A fontosabb ágazatokban (például az autóiparban vagy az energiaágazatban) végbemenő változások szintén jelentősnek tekinthetők. A hitelállomány növekedésének várható lassulása – a növekedés az előző évi 3,7 %-ról 2019-ben 3,0 %-ra csökkent – némi aggodalomra adhat okot (2). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Az euróövezet 2019. évi gazdaságpolitikájáról szóló véleményében (3) az EGSZB figyelmeztetett egy újabb gazdasági válság kockázataira, és arra ösztönözte az európai és a nemzeti hatóságokat, hogy e kockázatok azonosítása és az európai gazdaság ellenálló képességének megerősítése céljából összehangolt megközelítést alkalmazzanak, többek között figyelembe véve azt, hogy a nagy európai gazdaságok közül kettő ez év második felében recesszióba fordulhat. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Miközben a beruházások növekedési üteme és volumene megközelítette vagy el is érte a válság előtti szintet, az EU-ban és az euróövezetben a beruházási igények továbbra is magasabbak, mint a beruházások valós szintje; e tekintetben mind az EU-ban, mind az euróövezetben tartós beruházási hiányról beszélhetünk. A beruházások növekedésének a következő időszakban várható erőteljes lassulása is aggodalomra ad okot. 2018-ban az EU-ban a befektetések 3,7 %-kal nőttek az előző évhez képest; a becslések szerint idén és jövőre az EU-ban és az euróövezetben is csak 2,3 %-os növekedés várható. 2018-ban a beruházások aránya a GDP 20,5 %-át tette ki, ami 2008 óta (22,8 %) a legmagasabb szintet jelenti (4). A jövőre nézve ezen a területen is szükség lenne arra, hogy Európa sokkal több pénzeszközt biztosítson, többek között a stratégiai szempontból fontos tevékenységek és ágazatok számára, amelyek világviszonylatban hosszú távon versenyelőnyt biztosíthatnak Európának. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | A foglalkoztatás jelentős mértékben nőtt, olyannyira, hogy számos tagállam munkaerőhiánnyal küzd, ami ezáltal gátolja növekedési potenciáljukat. Ugyanakkor ez a helyzet arra ösztönöz, hogy egyrészt felgyorsítsák az olyan gazdasági tevékenységek automatizálásán és virtualizációján alapuló innovációs folyamatokat és eljárásokat, amelyekhez nincs szükség fizikai, manuális vagy képesítés nélküli munkaerőre (gazdasági függetlenedés), másrészt pedig fokozzák a munkaerő új kihívásokra való felkészítését, továbbá a strukturális munkanélküliség problémáját orvosló megoldások kutatását. Ezenfelül a munkaerőpiac tekintetében jelentős eltérések vannak a tagállamok között: egyes tagállamokban a munkanélküliségi ráta továbbra is 10 % feletti, és a fiatalok munkanélkülisége sok esetben riasztó szintet ér el. Szintén aggodalomra adhat okot a dolgozói szegénység problémája és az, hogy néhány tagállamban a reálbérek alig növekednek vagy akár csökkennek is. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Költségvetési politika

| 2.2.1. | A költségvetési fegyelem javulása igen alacsony kamatlábak mellett kedvező feltételeket teremt a finanszírozáshoz, valamint egyes tagállamokban lehetőségeket ad költségvetési támogató intézkedések elfogadására, ami kedvezően hat vissza a belföldi keresletre. Az EGSZB hozzáfűzi, hogy a felelős költségvetési politika a költségvetés bevételi oldalára is vonatkozik, így az adócsalás elleni hatékony küzdelemre, amely további forrásokat biztosíthat az állami beruházások finanszírozásához. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Az euróövezet költségvetési szerepének megerősítéséhez is lehetőségeket teremt; a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszközre (5) irányuló javaslat fontos lépést jelent ebbe az irányba. Ez az eszköz a különböző tagállamokban végrehajtott reformokhoz és beruházásokhoz nyújtott pénzügyi támogatásnak köszönhetően hozzá fog járulni a gazdasági és monetáris unió (GMU) gazdasági ellenálló képességének növeléséhez. Az EGSZB megismétli a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről szóló véleményében (6) már kifejtett álláspontját, mely szerint a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatban nem áll rendelkezésre elegendő költségvetési forrás, ami a strukturális reformokra vagy az euróövezeten belüli konvergencia és versenyképesség előmozdítására szánt előirányzatokat is érinti. Az Európai Parlamenttel és a Régiók Bizottságával egyetemben az EGSZB is kérte, hogy a következő többéves pénzügyi keret forrásai érjék el a GNI 1,3 %-át. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Legfontosabb elemének az ezen eszköz által támogatandó reformokkal és beruházásokkal kapcsolatos stratégiai iránymutatások kidolgozásához szükséges keretnek kell lennie. Az Európai Bizottság javaslata (7) alapján az EU Tanácsa (az eurócsoportban folytatott vitát követően) az egész euróövezetre vonatkozóan stratégiát határoz meg a reformokkal és beruházásokkal kapcsolatos prioritásokról. Ezzel párhuzamosan az EU Tanácsa az euróövezet egyes tagállamaihoz címzett kiemelt országspecifikus iránymutatásokat tartalmazó ajánlást fogad el azokkal a reformokkal és beruházásokkal kapcsolatban, amelyeket a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz keretében nyújtott támogatásokkal kell elősegíteni. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Gazdaság- és monetáris politika

| 2.3.1. | Az elkövetkezendő időszakban, de legalábbis középtávon a célirányos beruházási stratégiákhoz kapcsolódó és a költségvetés felelősségteljes megközelítésével párosuló, a fenntartható fejlesztés elveit tiszteletben tartó hatékony strukturális reformok képezik az EU, az euróövezet és az egyes tagállamok gazdaságpolitikájának alapkövét. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Az eurócsoport csúcstalálkozójára egy dokumentumot tettek közzé, amely áttekintést ad az euróövezet helyzetéről és kilátásairól (8). Az euro nemzetközi státuszának megerősítését célzó erőfeszítésekkel összefüggésben az euróövezetről is vitát folytattak (9). Úgy tűnik, hogy az euróövezet tagjainak száma még tovább bővülhet, mert Bulgária tavaly komoly erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megtegye a közös európai valuta használatához szükséges hivatalos lépéseket, és idén Horvátország is nekilátott ennek. Az EGSZB ezzel párhuzamosan arra biztatja az euróövezeten kívüli többi tagállamot, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre reális terveket annak biztosítására, hogy a közeljövőben csatlakozzanak az euróövezethez. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Az euróövezet megerősítéséhez hozzájáruló legújabb intézkedések közül feltétlenül meg kell említeni például az Egységes Szanálási Alapra vonatkozó közös biztosítás megvalósítását, amelynek alapelemeit már 2012-ben jóváhagyták, és amely ezzel együtt az Európai Stabilitási Mechanizmus szerepét is megerősítette. Meghatározásra kerültek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozását célzó intézkedések, ami a bankunió kiteljesedéséhez hozzájáruló egyik legfontosabb eredmény. Az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz körvonalait úgy határozták meg, hogy az illeszkedjen az Unió jövőbeli költségvetésének keretéhez. Bár történt némi előrelépés az euro nemzetközi szerepének megerősítése terén, sokkal többet lehetne tenni a tagállamok és az európai intézmények erőfeszítéseinek összefogásával. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Strukturális politika és reformok

| 2.4.1. | A lehetőségekhez mérten az egyes tagállamok egyedi igényeire összpontosító, idei országspecifikus ajánlásokból egyértelműen kitűnik, hogy a beruházási támogatások, a strukturális reformok végrehajtása és a felelős költségvetési politikák bevezetése alkotta „bűvös háromszög” érvényesítésére törekszenek. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | A világgazdasági kockázatok növekedésével összefüggésben az uniós gazdaságok strukturális hiányosságainak és problémáinak megoldása, e gazdaságok ellenálló képességének megerősítése és hosszú távú növekedési potenciáljának kiaknázása érdekében (a tagállamok és az egész EU szintjén) meg kell határozni a legfontosabb reformokat, valamint fel kell gyorsítani és fokozni kell ezek megvalósítását. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Cél továbbá, hogy szimmetrikusabb módon sikerüljön helyreállítani az egyensúlyt az Unióban és az euróövezetben. A makrogazdasági egyensúlyhiányok szükséges korrigálása rendkívül változatos formákat ölt. A külső egyenlegükkel és főként a folyó fizetési mérlegükkel kapcsolatos problémák mellett egyes országokban a makrogazdasági egyensúlyhiányok egyéb megnyilvánulásai tapasztalhatók, amelyek például a köz- és a magánszféra nagyfokú eladósodottságát, az ingatlanárak dinamikus emelkedését, a fajlagos munkaköltségek növekedését, illetve a külső egyensúlyhiányok legkülönfélébb formáit érintik. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | A strukturális reformok az egységes belső piac környezetének és minőségének javítását, valamint az említett piacra irányuló politika és a tagállamokban végrehajtott strukturális reformok kiegészítő jellegének növelését is magukban foglalják, szem előtt tartva, hogy a lehető legmagasabb fokú összhangot kell elérni. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Az euróövezet kormányzása

| 2.5.1. | Az országspecifikus ajánlások utasításokat és iránymutatásokat is tartalmaznak a gazdasági és monetáris unió teljesítményének és kormányzásának, valamint az euróövezeti gazdaságok ellenálló képességének – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló 2019. évi ajánlással összhangban történő – megerősítéséhez, továbbá a társadalmi felzárkóztatás területén elért eredményeknek a szociális jogok európai pillérével összhangban történő megszilárdításához. Mindenesetre úgy tűnik, hogy az Európai Unió ismét egy olyan szakaszba lép, amikor a gazdaságpolitikai intézkedések szorosan kapcsolódnak az euróövezet környezetéhez, és amikor az a tény, hogy nem tagja az euróövezetnek, nagyobb marginalizációs kockázatot jelenthet az érintett tagállam számára, különösen amikor a jelek szerint egyre erőteljesebben megnyilvánul az a szándék, hogy az euróövezet megerősített pozíciót töltsön be a jövőbeli többéves pénzügyi keretben. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni a GMU valamennyi pillére között, amint azt az „Új elképzelések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére” című véleményében (10) is megfogalmazta. |
| --- | --- |

2.5.1.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1. | Az EGSZB szerint az európai gazdaság állapota most, amikor újra kellett osztani az uniós intézmények kulcspozícióit, sokkal kedvezőbb, mint amilyen az Unió fontos pozícióira történő legutóbbi hasonló kinevezési folyamat idején, 2014-ben volt. Ugyanakkor azonban az EGSZB teljes mértékben tisztában van azokkal a kockázatokkal (lásd a 2.1.1–2.1.3. pontot), amelyek megfordíthatják ezt a fejlődést, és a jövőbeli gazdasági fejlesztések fényében szemléli a leküzdendő stratégiai kihívásokat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az euróövezetben a növekedés sosem volt különösebben erős. Jelenlegi lassulása (melyet a gazdasági klímára vonatkozó gyenge szeptemberi mutató is megerősít), valamint a válságkockázati tényezők erősödése azonban mostantól arra kellene hogy sarkallja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy intézkedéseket hozzanak az európai gazdaságpolitika fő céljainak elérésére, azaz arra, hogy hatékony intézkedésekkel megelőzzék az általános recesszió visszatérését és arra, hogy az EU és az euróövezet gazdaságát a fenntartható növekedés irányába tereljék. Ennek érdekében elengedhetetlen a költségvetési politika és a monetáris politika összehangolása. Az Európai Központi Bank szerint a következő időszakban nem lehet szigorítani a – jelenleg rugalmas – monetáris politikán, mivel ez negatív hatással lenne a gazdasági növekedésre. Így is van azonban mozgástér egyfajta növekedésbarát költségvetési politika számára. A jelentős folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamoknak nagyobb mértékű költségvetési kiigazításról kell gondoskodniuk, amely – feltéve, hogy a fenntartható beruházások megvalósulnak – további előnyöket hozhat gazdaságaik és társadalmaik számára. Az EGSZB véleménye szerint a jelenlegi helyzet kezelésére képes gazdaságpolitika három pillérét a növekedést és különösen a beruházásokat ösztönző monetáris politika és költségvetési politika, valamint a gazdasági ellenálló képességet erősítő strukturális reformok kell, hogy képezzék. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB ezért egyetért azzal, hogy meg kell erősíteni az Unió és az euróövezet gazdaságának ellenálló képességét azokkal a világviszonylatban jelentkező negatív tényezőkkel szemben, amelyek világszerte veszélyeztetik a zökkenőmentes kereskedelmet és beruházást lehetővé tevő feltételeket, növelik a bizonytalanságot és nehezebbé teszik a nemzetközi pénzügyi piacokon érvényesülő feltételeket. Az EGSZB javasolja, hogy az európai gazdaság középtávú prioritásai nagyobb mértékben irányuljanak a belső kereslet kielégítésére. Ugyanakkor az áru- és szolgáltatáskereskedelem rendkívül kedvező külső egyenlegét jobban és több tagállam között kellene elosztani. E tagállamok közül sokaknak kell alapvető strukturális reformokat végrehajtaniuk, mert jelenlegi teljesítményeik egy sor versenyképességi mutató tekintetében nagy kockázatot hordoznak ebből a szempontból. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy sürgősen meg kell erősíteni az európai gazdaság ellenálló képességét és jövőbeli növekedési potenciálját, és hogy ennek most jött el az ideje. Ha a gazdasági teljesítmények viszonylag rövid időn belül romlanak, az kiélezheti a meglévő strukturális problémákat és gyengeségeket, az ezekkel járó társadalmi következményeket is beleértve. A költségvetéssel kapcsolatos felelős magatartás szempontjából alapvető fontosságú megtalálni a nagyon törékeny és finom egyensúlyt egyrészt a súlyosan eladósodott országok által az adósságrátájuk csökkentése és a költségvetési tartalékok képzése érdekében tett erőfeszítések, másrészt a költségvetési szempontból szufficites vagy semleges országok azon képessége között, hogy költségvetési mozgásterület – többek között közösségi jellegű – beruházási célokra kiaknázzák. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB üdvözli a konvergenciát és a versenyképességet szolgáló költségvetési eszközre irányuló javaslatot. Mindazonáltal kéri, hogy ezt az eszközt a közeljövőben konkrétan határozzák meg, és alakítsanak ki funkcionális kapcsolatot ezen eszköz és azon másik között, amelyre a reformtámogatási program keretében a közelmúltban tettek javaslatot. Különösen fontos, hogy a reformtámogatási program úgy legyen képes számottevő támogatást biztosítani az euróövezethez nem tartozó országokban végrehajtandó reformokhoz és beruházásokhoz, hogy közben az euróövezetben ne veszélyeztesse a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz konkrét céljait. Az EGSZB kéri továbbá, hogy az Európai Bizottság átlátható mutatókat vezessen be a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz teljesítményeinek és eredményeinek értékeléséhez. Ebben az összefüggésben az EGSZB határozottabb kötelezettségvállalásra szólítja fel az Európai Parlamentet, a szociális partnereket és a civil társadalmat az „Új elképzelések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére” című véleményében (11) foglalt következtetések fényében. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB nagyon pozitívnak tartja, hogy a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköznek az európai szemeszternek is szerves részét kell képeznie, mert a nyújtott támogatást mindenekelőtt az említett európai szemeszter keretében tett ajánlásokra kell irányítani. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB egyetért a konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz fő céljával, vagyis azzal, hogy az euróövezeti reformok és beruházási tervek koordinációjának megerősítése révén nagyfokú konvergencia elérésére és a versenyképesség javítására törekszik. E cél elérése érdekében az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság határozzon meg tervet a pénzeszközök országok közötti, átlátható módszerrel történő elosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Az EGSZB üdvözli, hogy az idei országspecifikus ajánlások rendkívül jól illeszkednek a célirányos beruházási stratégiák igényeihez. Ezenfelül az országspecifikus ajánlásoknak és általában véve az európai szemeszternek a jövő évtől kezdve az Unió stratégiai gazdasági iránymutatásainak szerepét kell betölteniük, mivel az Európa 2020 stratégia lejár és nincs más utód a láthatáron. Ebben az összefüggésben az európai szemeszternek tiszteletben kell tartania a szociális jogok európai pillérének és a 2030-ra szóló fenntartható fejlődési stratégiának a célkitűzéseit is. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB tudomásul veszi és üdvözli az eurócsoport június 21-i értékelő csúcstalálkozójának következtetéseit (12), amelyen nemcsak annyi történt, hogy objektív módon leírták, hogy az euróövezet hogyan fejlődött az öt elnök 2015-ös jelentése óta, hanem mindenekelőtt új célokat is lefektettek, amelyek többek között arra irányulnak, hogy az Unió jövőbeli többéves pénzügyi keretében számottevően növeljék az euróövezet súlyát. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy az euróövezet 2019 őszén teljesen más, mint amilyen pontosan 10 évvel ezelőtt volt, amikor olyan példátlanul súlyos válsággal kellett felkészületlenül szembenéznie, amellyel az akkor rendelkezésére álló felszereltséggel nem tudott sikeresen megküzdeni. Az elmúlt négy-öt évben azonban az euróövezet megállta a helyét. Levonta a válság tanulságait és továbbra is erre törekszik. Így például nem elég, ha néhány évre előre tud tervezni, az is fontos, hogy ténylegesen el tudja különíteni az európai gazdaság ellenálló képességének növeléséhez szükséges forrásokat (amire nem mindig kerül sor). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB úgy véli, hogy egyrészt ez az időszak betetőzi az euróövezet gépezetéhez tartozó strukturális elemek bevezetésének időszakát, amelyek nagymértékben és kegyetlenül hiányoztak a válság idején, másrészt hogy ugyanakkor az Unió ambiciózusan halad előre azzal, hogy az euróövezet költségvetési pozíciójának jelentős mértékű megerősítésére törekszik (mind az európai monetáris integráció hívei, mind annak ellenzői szinte teljesen egyetértenek abban, hogy az jelenleg még nagyon nem kielégítő). A javasolt reformtámogatási program az európai beruházásstabilizáló eszközzel együtt olyan kísérleti projektté válhatna, amelynek alapján az euróövezet jelentősen és döntő mértékben befolyásolni tudja a jövőbeli európai költségvetés formáját. Amennyiben ez a gyakorlatban is megvalósul, egyes fejezeteinek (akkor is, ha ezek száma jelenleg nagyon kevés) csak az euróövezet tagjai számára kellene elérhetőnek lenniük. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Az EGSZB úgy véli, hogy a folyó fizetési mérleg tekintetében a tagállamok helyzete továbbra is teljesen eltérő az Unió területén, és ezek az eltérő helyzetek a gazdaságpolitikai eszközök és célok szempontjából nem konszenzusos értelmezésekkel is társulnak. Bár sok ország, amely korábban krónikus folyófizetésimérleg-hiánnyal küzdött, jelentősen csökkentette deficitjét, az is igaz, hogy több tagállamnak még tetemes folyófizetésimérleg-többlete van. Fontos, hogy az országok e két csoportja közelebb kerüljön egymáshoz, máskülönben nagy a kockázata annak, hogy az európai gazdaság kétsebességes lesz, amely jelenség tartósan is fennmaradhat. A konvergenciafolyamatok keretében a deficites országok esetében még több intézkedést kellene hozni az országok versenyképességének és termelékenységének támogatása érdekében (az európai szemeszter keretében használt mutatóknak megfelelően), a szufficites országok esetében pedig inkább a globális keresletet ösztönző tényezőkre kellene összpontosítani, például a színvonalas munkahelyek létrehozására kedvező hatással lévő, nagyobb volumenű beruházások megvalósítása révén. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Az EGSZB egyetért a 2019–2020-as időszakra vonatkozó országspecifikus ajánlások általános céljával, vagyis azzal, hogy a tagállamokat gazdaságaik korszerűsítésére ösztönözzék, és ezáltal megerősítsék növekedési potenciáljukat és növeljék ellenálló képességüket. Nem szabad megfeledkezni az egyes országok között fennálló – olykor jelentős – társadalmi-gazdasági különbségekről. Gazdasági fejlődésük rendkívül egyenlőtlen, ami komolyan gátolja jövőbeli gazdasági növekedésüket. Kulcsfontosságú továbbá, hogy a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentését és a társadalmi kohézió növelését célzó eszközöket aktiválják. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Az EGSZB úgy véli, hogy a beruházásoknak és a reformoknak párhuzamosan kell haladniuk, ami a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves uniós pénzügyi keret végleges elfogadásának idején különösen fontos. Emellett a tagállamoknak maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk az elszámoltathatóság és a szubszidiaritás elvét. Bár az EU költségvetése nem csodaszer a beruházás terén feltárt összes igény kielégítésére, erőforrásainak megfelelő célzottsága jelentős mértékben hozzájárulhat az azonosított beruházási hiányok orvoslásához, amelyekről részletesen szó esett az idei országspecifikus ajánlásokban. Ebben az esetben is szorosabb kapcsolatot lehet létesíteni az EU jövőbeli költségvetése és az európai szemeszter között, aminek köszönhetően a korlátozott pénzeszközöket jobban össze lehet kötni a valós igényekkel, tiszteletben tartva a teljesítménykritériumot és a számszerűsített eredmények kritériumát. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | A közpénzek korlátozott mennyiségére tekintettel az EGSZB hangsúlyozza, hogy a magánszektorbeli beruházások életbevágóan fontosak, és azok hosszú távú növekedéséhez közvetlen feltétel a hiteles gazdaságpolitika és a költségvetési egyensúlyhiányok csökkentése. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Figyelembe véve a gazdaság, a kereskedelem és a beruházás területén világszerte uralkodó bizonytalanságot, egyre nagyobb szükség van arra, hogy az Unió az egységes belső piac működésének megerősítése révén önfenntartóvá váljon. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy e piac megfelelő működése és egységessége hozzájárulhat egyes azonosított egyensúlyhiányok megszüntetéséhez. A szolgáltatások piacán viszonylag alacsonyabb az integráció szintje; a technológiai szempontból új tevékenységek esetében fennáll annak a veszélye, hogy megfelelő jogszabályok nélkül ezek csak egyes országokban terjednek el, ami azt jelenti, hogy a különböző tagállamokban elfogadott megoldások egymással összeegyeztethetetlenek lesznek az EU-ban. A bankuniónak és a tőkepiaci uniónak köszönhetően a szabad tőkemozgásnak úgyszintén hatékonyabbá és rugalmasabbá kell válnia. Az EGSZB ugyanakkor aggodalmát fejezi ki a bankunió és a tőkepiaci unió fennmaradó elemeinek megvalósításában elszenvedett késedelem miatt. A tervezett pénzügyi unió az alternatív finanszírozási formák és lehetőségek előmozdításának fontos platformja. Az egységes belső piac szükséges integrációjával kapcsolatban a munkaerőpiacon, valamint az adózás és az adószabályok területén van a legnagyobb mozgástér (a közvetlen adók esetében a tagállamok kizárólagos autonómiával rendelkeznek). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy az európai szemeszter idén nagy hangsúlyt helyez a beruházási tevékenységekre, ami hozzásegítette a tagállamokat ahhoz, hogy beruházási prioritásaikat nagyobb mértékben koncentrálják azokra a területekre, ahol a makrogazdasági jövedelmezőség aránya a legmagasabb; ugyanakkor a tagállamokban és az egész Unióban olyan szabályozási és strukturális akadályokat azonosítottak, amelyek az európai gazdaság hosszú távú növekedési potenciálja kiaknázatlanságának kulcstényezői. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB véleménye szerint az egészséges és racionális beruházási stratégiához elengedhetetlenül fontos a vállalkozói bizalmi légkör, a kiszámíthatóság és a jogbiztonság légköre, a jogállamiság és a társadalmi igazságosság teljeskörű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy a túlzott adminisztratív teher jelentős akadályt képez. A megoldás talán a közszolgáltatások digitalizációs rendszereinek elfogadásában rejlik; a digitalizációt jogosan tekintik a termelékenység, a versenyképesség és a növekedés kulcstényezőjének. Ennek végrehajtásakor tiszteletben kell tartani a társadalmi konszenzust és az e célból lefolytatott társadalmi párbeszéd eredményeit. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a beruházások volumenének növekedését jelenleg a szakképzet munkaerő hiánya és a készségek terén a kínálat és a kereslet között meglévő eltérés is gátolja. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a beruházási tevékenységeket egyre inkább intenzív kutatási és innovációs tevékenységekkel kapcsolják össze; nemcsak a befektetett pénzösszegek volumenéről van szó, hanem a megvalósított beruházások minőségi paramétereinek jelentős javításáról is. Ugyanakkor a beruházási szükségletek volumene területenként változó az EU-ban; a tőkebefektetési igények nemcsak a fejlődésben lemaradt régiókban jelentősek, hanem a nagy technológiai változásokon áteső régiókban, valamint azokban a régiókban is, amelyek egy adott ágazatban világviszonylatban az élen járnak és e pozíció megőrzésére törekszenek. |
| --- | --- |

4.6.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleményei: „2019. évi éves növekedési jelentés (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.), valamint „Az euróövezet gazdaságpolitikája (2019)” (HL C 159., 2019.5.10., 49. o.).

1

(2)  Az Európai Bizottság 2019. tavaszi gazdasági előrejelzései.

2

(3)  HL C 159., 2019.5.10., 49. o.

3

(4)  Forrás: Eurostat.

4

(5)  Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness, eurócsoport, 2019. június 14. (jelenleg csak angol nyelven áll rendelkezésre).

5

(6)  A 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló EGSZB-vélemény releváns következtetéseket tartalmaz a költségvetési források hatékony felhasználására vonatkozóan (HL C 440., 2018.12.6., 106. o.).

6

(7)  COM(2019) 354 final.

7

(8)  COM(2019) 279 final.

8

(9)  Az EGSZB véleménye: „Úton az euro erősebb nemzetközi szerepe felé” (HL C 282., 2019.8.20., 27. o.).

9

(10)  HL C 353., 2019.10.18., 32. o.

10

(11)  HL C 353., 2019.10.18., 32. o.

11

(12)  COM(2019) 279 final.

12

---

| 11.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 47/113

---

A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A 2019. évi éves növekedési jelentés

(kiegészítő vélemény)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Előadó: Anne DEMELENNE

| Elnökségi határozat: | 2019.5.14. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése és az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének a) pontja
  kiegészítő vélemény |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2019.10.17. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2019.10.30. |
| Plenáris ülés száma: | 547. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 140/3/6 |

Elnökségi határozat:

2019.5.14.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 32. cikkének (1) bekezdése és az eljárási szabályzat végrehajtási rendelkezései 29. cikkének a) pontja

kiegészítő vélemény

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2019.10.17.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2019.10.30.

Plenáris ülés száma:

547.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

140/3/6

Preambulum

Ez a vélemény egy nyomonkövetési csomag részét képezi, mely két – az éves növekedési jelentés (COM(2018) 770 final), illetve az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás (COM(2018) 759 final) tárgyában kidolgozott – véleményből áll. Céljuk az EGSZB korábbi javaslatainak (1)
  naprakésszé tétele és részletesebb kidolgozása az EU-val és az euróövezettel kapcsolatos legfrissebb fejlemények és gazdasági előrejelzések, valamint a jelenlegi európai szemeszter keretében közzétett jelentések és ajánlások alapján. A csomag tartalmazza az uniós civil társadalom átfogó gazdaság-, szociál- és környezetpolitikai hozzájárulását az európai szemeszter következő, 2019. novemberben kezdődő ciklusához. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a szemeszter következő, őszi csomagjában és az ezt követő intézményközi döntéshozatali folyamat során vegyék figyelembe ezeket az észrevételeket.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Ez az EGSZB-vélemény a 2019. évi éves növekedési jelentésről írt EGSZB-vélemény kiegészítéseként készül. Figyelembe veszi az országspecifikus ajánlásokat (2), az európai szemeszterről szóló európai bizottsági közleményt és az idevonatkozó tanácsi ajánlásokat. Közelebbről is körüljár néhány olyan gazdasági és szociális természetű kérdést, amely a 2019-es európai szemeszterrel kapcsolatos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az Európai Unióban mindmáig nem sikerült orvosolni a beruházási hiány problematikáját. Az állami és magánberuházások, valamint a képzéssel és (kisgyermekkortól kezdődő) oktatással kapcsolatos kiadások továbbra is szükségesek az európai vállalkozások versenyképességének javításához. Az idei országspecifikus ajánlások kiemelt figyelmet fordítanak a beruházások kérdésére, ami üdvözlendő fejlemény. Különös figyelmet kell fordítani a termelőberuházásokra és a szociális infrastruktúrába történő beruházásokra a fenntartható növekedés előtérbe helyezése érdekében, valamint a szociális jogok pillérének megvalósítását célzó intézkedésekre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A tagállamoknak további strukturális reformokra kell törekedniük. A folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok kapcsán – az Európai Unió és az euróövezet gazdasági és politikai stabilitásának megőrzése érdekében – mindenképpen foglalkozni kell azzal, hogy a tagállamok nem igazán tartják tiszteletben a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást. Az EGSZB sajnálatosnak tartja, hogy nincsenek összhangban egymással a beruházások, a szociális ügyek és az éghajlatváltozás fontos területére vonatkozó általános jellegű ajánlások, valamint a fiskális szabályok alapján meghatározott konkrét, számszerűsített stratégiai célkitűzések. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A jelenlegi rendkívül alacsony kamatlábak lehetővé tették, hogy a nemzeti költségvetésekben forrásokat szabadítsanak fel az államkötvényekre fordított alacsonyabb kamatkiadások eredményeként. A tagállamoknak ezeket a forrásokat a tárgyi, digitális és környezeti beruházások, valamint a képzéssel, a készségek fejlesztésével és a képesítésekkel kapcsolatos kiadások növelésére kellene felhasználniuk, amit az emberi erőforrásokba való befektetésnek és nem költségnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A szociális kérdésekre vonatkozó országspecifikus ajánlások kapcsán üdvözlendő, hogy nagyobb szerepet szánnak a szociális jogok európai pillérének és a szociális eredménytáblának. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy az európai szemeszter következő ciklusaiban is ezt az irányt kövesse, még inkább elmélyítve ezt. Amennyiben az elkövetkezendő években gazdasági visszaesés következne be, fontos, hogy az európai szemeszter keretében a pozitív szociálpolitikai célkitűzések kapjanak kiemelt szerepet, illetve hogy ezek egyenértékűek legyenek más makrogazdasági és költségvetési célokkal. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az elmúlt évben kiemelt témává vált az éghajlatváltozás kérdése, és ez jobban tükröződhetne az európai szemeszterben is. A következő évi ciklusra vonatkozó ajánlásoknak több olyan országspecifikus ajánlást kellene tartalmazniuk, amelyek az éghajlatváltozásból eredő egzisztenciális fenyegetések kezelését célozzák. Legalább tagállamonként egy ilyen ajánlást meg kellene határozni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az adópolitikának ösztönzőket kellene biztosítania a termelő-, illetve a reálgazdaságba irányuló beruházásokhoz. Az adóbevételeknek a munkával és a fenntartható fogyasztással kapcsolatos források helyett inkább más forrásokból kellene származniuk. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Az európai gazdaság egyes részeinek financializációja túlzott terhet ró a vállalkozásokra – és alkalmazottaikra –, amelyek munkahelyeket és hozzáadott értéket teremtenek, és növelik a reáltőke állományát. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy miként lehetne az európai szemesztert arra felhasználni, hogy pusztán a részvényesi értékmaximalizálás helyett az érdekelt felek általános érdekei legyenek fontosabbak |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Az idei országspecifikus ajánlások keretében számos tagállam kapott a szociális párbeszéd erősítésére vonatkozó ajánlásokat. A szociális partnerek részvételének ösztönzése érdekében minimumszabályokat kellene bevezetni arra vonatkozóan, hogy a nemzeti kormányoknak az európai szemeszter különböző szakaszaiban konzultálniuk kell a nemzeti szociális partnerekkel. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | A közjavakra vonatkozó európai bizottsági politikának azt az elvet kellene követnie, mely szerint a stratégiai jelentőségű állami eszközöket és az olyan szolgáltatásokat, amelyeket jobb, ha az állam nyújt, nem szabad bevonni a privatizációba, illetve nem szabad gazdaságilag kedvezőtlenebb időszakokban eladni állami javakat, hogy ne érje nettó veszteség az államot. |
| --- | --- |

1.7.3.

2.   Háttér: a 2019-es európai szemeszterben és az országspecifikus ajánlásokban szereplő európai bizottsági prioritások

| 2.1. | Az Európai Bizottság kimutatása szerint a tagállamok a rájuk vonatkozó országspecifikus ajánlások 40 %-a terén legalább némi eredményt el tudtak érni. Többéves viszonylatban ez azt jelenti, hogy az „országspecifikus ajánlások több mint kétharmada esetében legalább némi haladás tapasztalható” (3). Jó a végrehajtás szintje a pénzügyi szolgáltatások terén, és előrelépés figyelhető meg a munkahelyteremtés ösztönzése (határozatlan idejű munkaszerződésekkel) és a munkaerőpiaci szegmentáció kezelése terén. Ugyanakkor továbbra is korlátozott és túlságosan lassú a végrehajtás olyan kulcsfontosságú területeken, amelyek nélkülözhetetlenek a makrogazdasági egyensúlyhiányok orvoslásában (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A 2019-es országspecifikus ajánlások a 2019-es országjelentések megállapításaira épülnek, és jobban szem előtt tartják a beruházások kérdését azzal, hogy tagállamonként legalább egy beruházással kapcsolatos ajánlást is megfogalmaznak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A makrogazdasági kilátások tekintetében továbbra sem csökkent a bizonytalanság. Az Egyesült Királyság EU-ból való várható kilépése és az USA által kirobbantott „kereskedelmi háborúk” továbbra is mélyen aktuális kérdések, mint ahogy az is, hogy a közeljövőben visszaeshet a gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság mértéke. Bár az összesített munkanélküliségi ráta az elmúlt két évtizedhez képest alacsonynak mondható, több országban még mindig nem sikerült elérni a válság előtti foglalkoztatottsági szintet. Az EU-ban idénre mindössze 1,4 %-os GDP-növekedést jósolnak, az euróövezetben pedig 1,2 %-ot (5). Amint az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa megállapította (6), az euróövezeti infláció továbbra sem felel meg a célkitűzésnek (középtávon a 2 %-hoz közeli, de az alatti szintnek), így a költségvetési politikának is ki kell majd vennie a részét az euróövezet és az uniós növekedés fenntartásából. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Általános megjegyzések az Európai Bizottság ajánlásaival kapcsolatban

3.1.   Beruházások

Az EGSZB üdvözli és határozottan támogatja, hogy az idei országjelentésekben és az országspecifikus ajánlásokban az Európai Bizottság kiemelt figyelmet fordít a beruházások növelésére. Az elmúlt években az EGSZB többször is arra kérte a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt az állami és a magánberuházások növelésére, és örömmel látja, hogy megfogadták az egyik ajánlását. Ezzel összhangban a beruházásoknak termelékenynek és fenntarthatónak kell lenniük, és el kell kerülni a spekulatív pénzügyi és ingatlanberuházásokat.

| 3.1.1. | Az országspecifikus ajánlások keretében meghatározott beruházási célok nem igazán konkrétak, ami összhangban van azzal az európai bizottsági gyakorlattal, hogy inkább általános célokat fektetnek le. Ez azonban kiegyensúlyozatlan helyzetet teremt, mivel a Szerződésben szereplő előírásoknak megfelelően a költségvetési célok nagyon is konkrétak. Továbbra sem világos, hogy miként lehet elérni a beruházásokkal kapcsolatos célokat azokban az országokban, amelyek kezét erősen megkötik a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. A korábbi véleményeiben megfogalmazottakhoz hasonlóan az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy a beruházások kapjanak nagyobb szerepet, méghozzá úgy, hogy az európai költségvetési keretben bevezetnek egy aranyszabályt (7). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az európai szemeszterben nagyobb hangsúlyt kell fektetni az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődési céljai által vezérelt fenntartható növekedésre – ugyanennek jegyében szorgalmazza az EGSZB, hogy a jövőben készüljön éves fenntartható növekedési jelentés (8). Az infrastrukturális beruházásoknak környezetbarátnak és szociálisnak kell lenniük és a megújuló energiaforrásokra kell helyezniük a hangsúlyt, amint azt az új Európai Bizottság is szorgalmazza. Az európai szemeszternek még inkább tükröznie kell ezt a szemléletet. Az idei országspecifikus ajánlások szerencsés módon kiemelten kezelik a beruházások kérdését. Ezen felbuzdulva az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság és a Tanács vizsgálja meg, hogy az országspecifikus ajánlásoknak nem kellene-e tagállamonként legalább egy konkrét, ambiciózus célt tartalmazniuk arra vonatkozóan, hogy jelentősen csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását mindaddig, amíg a potenciálisan katasztrofális éghajlati kihívást meg nem oldják. Ennek kapcsán az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Központi Bank magánszektorbeli eszközvásárlási programjain keresztül (asset purchase programme, APP) zöldkötvényekbe fektetett be, és azon a véleményen van, hogy az EKB-nak folytatnia és fokoznia kell ezt a kötelezettségvállalást nettó vásárlásainak újraindításakor és a program újrabefektetési szakaszában. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A konkrét beruházási szükségletek kapcsán az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy állítsanak össze konkrét tervet az állami és magánberuházások növelésére annak érdekében, hogy kiküszöböljék az Európa gazdasági és társadalmi jövője szempontjából fontos területeken feltárt hiányosságokat, és megőrizzék Európa versenyképességét Kínával és az Egyesült Államokkal szemben. Gondolhatunk itt például az információs technológiába és a mesterséges intelligenciába történő beruházásokra (kutatás, fejlesztés, valamint informatikai infrastruktúra). Ezeknek a beruházásoknak magukban kell foglalniuk az oktatáshoz, a szakképzéshez, a készségek fejlesztéséhez és a mobilitáshoz szükséges kiadásokat, valamint az energiatakarékosság támogatását az iparban és a közlekedésben, például a vasúti hálózat fejlesztésével és kihasználásával. E kiadásoknak a strukturális alapok felhasználása révén megnövelt támogatásban kell részesülniük. Ez segítené a versenyképességet, és megoldaná a szakképzett munkaerő hiányát, melyet az egész EU-ban a beruházások egyik akadályaként ismernek el (9). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Az EGSZB szerint az Európai Tanács által meghatározott általános célok eléréséhez több konkrét célra és stratégiai prioritásra van szükség. Bár az Európa 2020 stratégia mutatói túlságosan általánosítóak voltak, a Tanács által elfogadott átfogó prioritásokat konkrétabbá kell tenni, és ki kell azokat terjeszteni más szakpolitikai területekre is. Ezért az EGSZB arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzanak ki egy 2030-ra vonatkozó hosszú távú stratégiát, amelynek meg kellene jelennie a 2020-as országspecifikus ajánlásokban is (10). Ebben a hosszú távú stratégiában fel kellene vázolni egy jövőképet egy olyan európai jóléti gazdaságra vonatkozóan, amelyben többet ruháznak be a termelő tevékenységekbe, a hatékonyabb oktatásba, a szakképesítésbe, a készségfejlesztésbe és a képzésbe, a szociális védelembe, az egészségügybe, illetve az energiamegtakarítás, a megfizethető lakhatás, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításának területére. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   A folyó fizetési mérleg egyensúlyhiánya

| 3.2.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelten foglalkozik azzal, hogy a jelenleg folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok komoly makrogazdasági problémát jelentenek az euróövezet és az Európai Unió számára. Míg a korábban folyófizetésimérleg-hiánnyal küzdő országok felszámolták a hiányukat, addig a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok továbbra sem hajlandóak komolyabb politikai intézkedésekre annak érdekében, hogy növeljék a belső keresletet. Ilyen többletcsökkentő intézkedés lehetne az állami beruházások növelése, a béremelés, a kormányzati kiadások növelése vagy az adók csökkentése. Az adócsökkentést úgy lehet a legjobban megvalósítani, hogy a munka megadóztatása és a hozzáadottérték-adó helyett más adóbevétel-források után néznek. Ugyanakkor vigyázni kell arra, hogy ha csökkentik a munkát terhelő adókat, akkor az ne érintse a társadalombiztosítási járulékokat, mivel azok fontos pénzügyi elemet jelentenek az egészségügyi ellátás, a nyugdíjak, a balesetbiztosítás, a munkanélküliség és egyéb szociális védelmi célok biztosításához. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mivel a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok továbbra sem hajlandóak megfelelően serkenti saját hazai keresletüket, a folyófizetésimérleg-hiánnyal küzdő országok szenvednek a kereslet hiányától. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás jól jelzi ezt a problémát, de nincsenek eszközei arra, hogy érvényt szerezzen a javasoltak megvalósításának. Az országspecifikus ajánlások megvalósításának szintje tehát nagyon alacsony a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében megfogalmazott ajánlások szempontjából (11). Az EGSZB arra kéri az Európai Tanácsot, hogy koordináljon egy makrogazdasági stratégiát annak érdekében, hogy a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országokban növelni lehessen a belső keresletet, csökkentve ezzel azokat a nemzeti folyófizetésimérleg-többleteket, amelyek összességében az euróövezet folyófizetésimérleg-többletét okozzák. A stratégia keretében a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országoknak hiteles módon vállalniuk kell, hogy folyamatosan és fenntartható módon csökkentik többletüket. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ahogy a közelmúltban folyó tárgyalások során kezdett testet ölteni egy euróövezeti költségvetési eszköz konkrét formája, úgy vált egyértelművé, hogy az Európai Tanácsnak nem sikerült megállapodnia egy stabilizációs funkcióval is rendelkező, észszerű euróövezeti költségvetésről. Az EGSZB-t aggasztja, hogy amennyiben valóban érezhetővé válnak a gazdasági növekedés kifulladásának kockázatai, akkor a makrogazdasági keret európai szinten nem alkalmas arra, hogy megbirkózzon egy jövőbeli válsággal. Az EGSZB arra kéri az Európai Tanácsot, hogy dolgozzon ki hatékony tagállami költségvetési válaszlépéseket egy lehetséges recesszióra, illetve olyan monetáris politikai intézkedéseket, amelyeket ilyen esetben az Európai Központi Bank foganatosíthatna. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Költségvetési politika, államadósság és adók

| 3.3.1. | Az államkötvényekkel kapcsolatos kockázatoknak az euróövezeti válság alatti újraértékelése tovább növelte az eltéréseket. Az alacsonyabb növekedési rátákkal és nagyobb kezdeti adóssággal rendelkező kormányoknak magasabb kamatokat kell fizetniük államadósságuk után. Mindezt annak alapján, hogy a pénzügyi piacok olykor meglehetősen tévesen becsülték meg ezen országok pénzügyi helyzetét. Az a kísérlet, hogy idő előtt újra költségvetési tartalékokat halmozzanak fel, vagy ahogy – egyszerűbben fogalmazva – az Európai Bizottság a magas adósságállománnyal küzdő tagállamoknak tanácsolta: csökkentsék a kiadásokat és növeljék az adókat, ismét azzal a kockázattal jár, hogy lefékezi a magánszektorban beindult kedvező folyamatokat és egyes tagállamok még mindig csekély gazdasági növekedését. Azzal, hogy meghatározzuk a költségvetési kiigazítás szükséges irányvonalát a kisebb költségvetési mozgástérrel rendelkező országok számára, de csupán ajánlásokat fogalmazunk meg a nagyobb mozgástérrel rendelkező országok számára, azt kockáztatjuk, hogy az euróövezet általános költségvetési irányvonala nem lesz elég expanzív ahhoz, hogy korlátok között tartsuk az euróövezet komoly folyófizetésimérleg-többletét. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | A téma prominens szakértői átértékelik azt, hogy milyen szerepe van az államadósságnak alacsony kamatlábak idején (12). Ennek fényében az EGSZB arra buzdítja az Európai Tanácsot, hogy vizsgálja meg, hogy a jelenlegi költségvetési keret korlátozta-e a szükséges állami beruházásokat, illetve a termelékenység növelését célzó kormányzati kiadásokat például az oktatás, a készségfejlesztés, az egész életen át tartó tanulás, az egészségügy és a szociális védelem terén (13). A szeptemberi csomagjában bejelentetteknek megfelelően az EKB a közeljövőben nagyon alacsony kamatlábakat fog fenntartani. Ez a politika már az elmúlt években a kormányok kamatkiadásainak csökkenését eredményezte. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy az így felszabaduló forrásokat a beruházások növelésére használják fel. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Szakértők egyre inkább úgy vélik, hogy túlságosan prociklikusak az Európai Bizottság kibocsátási réssel kapcsolatos mérései, amelyeket a megfelelő költségvetési irányvonal meghatározására használnak (14). Az európai bizottsági mérések ugyanis túlságosan a korábbi teljesítményeken alapulnak ahelyett, hogy a munkanélküliek száma és a tőkehiány alapján függetlenül mérnék egy adott gazdaság lehetséges maximális termelését (15). Ennek eredményeként – ha az országok a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályait követik – nem lehet anticiklikus fiskális politikát folytatni kedvező és kedvezőtlen időszakban egyaránt. Az EGSZB azt javasolja, hogy a fentieket figyelembe véve az Európai Bizottság és a tagállamok közösen vizsgálják felül a kibocsátási rések kiszámításával kapcsolatos eljárásukat. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Azoknak az országoknak az esetében, amelyek az elmúlt években nem tudtak a várakozásoknak megfelelően profitálni a gazdasági növekedésből, a gyenge növekedés egyik oka az volt, hogy nincs aggregált kereslet, és az export szempontjából kedvezőtlen elmozdulás következett be a gazdaság termelési szerkezetében. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és az Európai Tanácsnak, hogy az európai szemeszter következő ciklusához vegyenek figyelembe uniós iparstratégiai és iparpolitikai megfontolásokat. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Ahogy az korábbi EGSZB-véleményekben is szerepel, a tagállamoknak meg kell akadályozniuk az agresszív adótervezést és az adókijátszást, és az igazságos adózásra és a kormányzati kiadások finanszírozására kell helyezniük a hangsúlyt. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | A pénzügyi szféra gazdasági tevékenységekben játszott növekvő szerepe oda vezetett, hogy néhány pénzügyi szereplőnek indokolatlan befolyása lett a nagyvállalatok és az állami szektor felett, miközben az egyes vállalatok, azok munkavállalói és a működésüknek otthont adó régiók hosszú távú szükségleteinek kielégítése helyett rövid távú nyereségre és bónuszokra törekedtek (16). Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy miként lehetne az európai szemesztert arra felhasználni, hogy a részvényesek helyett az érdekelt felek érdekei legyenek fontosabbak. Adott esetben úgy kellene kialakítani a tagállami adórendszereket, hogy azok a valódi fizikai, digitális és fenntartható beruházásokat részesítsék előnyben, valamint az emberi erőforrásokba történő beruházásokat, és ne kedvezzenek a pusztán pénzügyi és spekulatív beruházásoknak. Az országspecifikus ajánlásokban külön ki kellene emelni az adórendszer olyan torzulásait, amelyek indokolatlanul népszerűsítik és pénzügyileg is jutalmazzák a részvényesi érték szempontját, és ezek reformját kellene javasolni. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   A szociális jogok európai pillére

| 3.4.1. | Az EGSZB üdvözli és egyetért azzal, hogy a politikai ajánlásokban nagyobb teret nyert a szociális párbeszéd, az oktatás, a készségfejlesztés és szakképzés, az egészségügy és a szociális védelem kérdése. Arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy az európai szemeszter következő ciklusaiban is ezt az irányt kövesse, még inkább elmélyítve ezt, külön kitérve a nemzeti jogszabályokban és kollektív szerződésekben meghatározott, a szociális partnerek által felelősségteljes módon megtárgyalt elegendő mértékű minimálbér kérdésére. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a tagállamok milyen teljesítményt nyújtanak a szociális jogok európai pillérének dimenziói terén. Az EGSZB szerint a szociális eredménytábla mutatóinak bevezetése rendkívüli hozzáadott értékkel bír, ugyanis ezek a mutatók rávilágítanak a társadalmi fejlődés terén elért eredményekre és a tagállamok közötti konvergenciára, ami kellőképpen kiegyensúlyozza azt, hogy hagyományosan inkább a gazdasági és pénzügyi kérdésekre összpontosítanak. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlásokon belül továbbra is szerepeltesse a pillért, sőt adjon nagyobb súlyt annak. Azt kéri még az Európai Bizottságtól, hogy vegye fontolóra a szociális eredménytáblában további mutatók bevezetését, például a kollektív tárgyalásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Mivel a bérek konvergenciája a tagállamok között jóval lassabb, mint amit az uniós vezetők és az Európai Bizottság vártak, megnőtt a migrációs áramlás az olyan országokba és régiókba, ahol több a munkahely és magasabbak a bérek. A munkavállalók gazdaságilag erősebb régiókba történő áramlása alapvetően egy kulcsfontosságú kiigazítási mechanizmus az európai monetáris unión belül. Ugyanakkor a bérek és az életkörülmények lassú konvergenciája miatt a migrációs áramlások a vártnál jelentősebbek voltak. Egyes esetekben a munkaképes korú népesség nem elhanyagolható része kivándorolt, ami középtávon problémát jelenthet az érintett országok számára, ha az emigránsok nem térnek vissza. Ezért a bérek és az életkörülmények gyorsabb reálkonvergenciájára van szükség az EU és az európai monetáris unió országai között. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen részletes jelentést a reálkonvergenciáról, és a valódi konvergencia biztosítása érdekében stratégiai ajánlásait igazítsa hozzá a tagállamokhoz és az EU egészéhez. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | A 2019-es éves növekedési jelentés bevezetőjében az Európai Bizottság örömmel adja hírül, hogy minden tagállamban folytatódott a növekedés. A pozitív GDP-növekedési ráták azonban nem feltétlenül jelentik azt, hogy a társadalmi konvergencia is pozitív irányba változik. Ennek eléréséhez az egyik eszköz a kollektív tárgyalás. Ennek fényében az EGSZB azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy a szociális eredménytábla mutatóit bővítse ki olyanokkal, amelyek a kollektív tárgyalásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Ahhoz, hogy a szociális jogok európai pillére alapján megfogalmazott ajánlásokat végre is lehessen hajtani, megfelelő finanszírozási forrásokra van szükség. Egyértelművé kellene tenni, hogy miként lehet elérni a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos célokat különösen azokban a tagállamokban, amelyek kezét erősen megkötik a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. Az EGSZB korábbi véleményében (17) előterjesztett javaslatai alapján azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a Tanács gondoskodjon arról, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre, ideértve az európai strukturális és beruházási alapok és más uniós alapok felhasználását, a nemzeti szintű magán- és állami források hozzájárulásával együtt. A tagállamokban a közberuházásokat a szociális célú állami beruházásokra vonatkozó „aranyszabály” alkalmazásával lehetne növelni, ami rugalmasabbá tenné a költségvetési szabályokat. Azt is kerülni kell, hogy az uniós költségvetést úgy csökkentsék, hogy az kevesebb forrást jelentsen a szociális jogok európai pillére céljainak eléréséhez. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) által támogatott európai beruházási tervet szintén javítani kell, tekintettel az Európai Számvevőszék 2019. januárban megfogalmazott kritikájára, amely hangsúlyozta, hogy túlzónak kell tekinteni a beruházási szintekre gyakorolt állítólagos hatásait (18). |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | A szemeszter bevezetése óta a szociális kérdésekkel kapcsolatos országspecifikus ajánlások keretében az alacsony növekedést produkáló és magasabb államadósággal küzdő tagállamoknak összességében olyan dolgokat javasolnak, amelyek a szociális kérdések fontosságának leértékelődése irányába mutatnak (19). Általában a makrogazdasági célok élveznek prioritást (20). Mivel bizonytalanok a gazdasági kilátások, az EGSZB arra kéri az Európai Tanácsot, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években, akár egy gazdasági válság idején is, fontosabbá váljanak a pozitív szociálpolitikai célkitűzések és így legalább olyan prioritást élvezzenek, mint a makrogazdasági célok. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | A jó minőségű foglalkoztatás biztosítása továbbra is kihívást jelent. Az elmúlt tíz évben több tagállamban teret nyertek az atipikus foglalkoztatási formák, például az ideiglenes munka, a részmunkaidős állások, az alvállalkozás vagy a platformmunka. Míg javultak a munkavállalók készségei és végzettsége, a kínált munkahelyek minősége több országban romló tendenciát mutat. Példaként említhető, hogy az Eurostat által gyűjtött adatok szerint egyes országokban egyre több az olyan munkavállaló, aki a teljes munkaidős állandó munkahelyek hiánya miatt kénytelen ideiglenes vagy részmunkaidős szerződéseket elfogadni (21). Ezeknek a foglalkoztatási formáknak örülhetnek is a munkavállalók, de ez gyakran nem így van, és a foglalkoztatás új formái kérdéseket vetnek fel az ideiglenes és bizonytalan foglalkoztatásban lévő dolgozók egész életen át tartó tanulásával kapcsolatban is. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy egy európai keretrendszerben minél előbb fogadjanak el intézkedéseket a munkavállalói védelem és a szociális biztonság terén, hogy ezzel is alkalmazkodni lehessen az újonnan megjelenő foglalkoztatási formákhoz és a munka egyre bizonytalanabbá váló világához. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A szociális gazdaság egyre fontosabb szerepet játszik a gazdaságban (22). Az ebbe a kategóriába tartozó szereplők (szövetkezetek, biztosító egyesületek, egyesületek, alapítványok, szociális vállalkozások) sokféleségüknek köszönhetően nagyban hozzájárulhatnak az európai gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatás növeléséhez, illetve a társadalmi kohézió megerősödéséhez az EU-ban. Sajnálatos módon az EU nem alakított ki megfelelő jogi keretet ahhoz, hogy kiaknázza az ebben rejlő lehetőségeket a belső piacon. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a következő jogalkotási ciklusban ezt a kérdést is vegye fel a napirendre. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Az oktatásra fordított kormányzati és vállalati kiadások növekedése hozzájárulhat a munkanélküliség elleni küzdelemhez napjaink és a holnap digitális társadalmában, az ipar és a szolgáltatások társadalmában, mely magasan képzett munkaerőt igényel. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy az uniós forrásokat fordítsák a munkaerő digitális kornak megfelelő átképzésére. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Amennyiben a nemzeti kontextus ezt indokolja, hasznos lehet, ha egyfajta minőségi irányváltásként a felsőoktatásról áttérünk a magas színvonalú szakképzésre. Pontatlanná teheti és torzíthatja az általános képet, ha – például a szociális eredménytábla oktatási mutatóiban – túlságosan a felsőfokú végzettség megszerzését tartjuk szem előtt. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondolkodjanak el azon, hogy nem lehetne-e a szociális eredménytáblában jobban mérni az oktatással kapcsolatos eredményeket azzal, hogy ezt a szempontot is figyelembe vesszük. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   A szociális partnerek bevonása

| 3.6.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság el kívánja mélyíteni a párbeszédet a szociális partnerekkel és a civil társadalommal – ideértve a szolidaritási intézményeket, a nem kormányzati szervezeteket, az egyetemeket és a fogyasztói szervezeteket –, és tovább kívánja ösztönözni az országspecifikus ajánlások végrehajtását, többek között tagállamokban tett látogatások, valamint két- és többoldalú megbeszélések révén. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | E tekintetben javítani lehetne a rendszeres informális információcserét és információáramlást. Míg a munkaerőpiaccal és a társadalmi befogadással kapcsolatos kérdéseknél elterjedt, hogy a fontosabb ülések előtt a szociális partnerek megkapják a szükséges előzetes információkat, hogy így az ülésen hatékony eszmecserét lehessen folytatni, a költségvetési és fiskális kérdések esetében ez nem jellemző. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a hivatalosan előírt formális eljárások mellett folytasson mélyebb, időszerű és érdemi párbeszédeket is a szociális partnerekkel. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Ahogy az Európai Bizottság helyesen megjegyezte, javítani lehetne azon, ahogy a szociális partnereket időben és érdemben bevonják az európai szemeszterrel kapcsolatos kérdések megtárgyalásába (23). A szemeszter maga jól működik ugyan európai szinten, illetve néhány tagállamban, ez nem mondható el minden országról. Az EGSZB üdvözli, hogy néhány tagállamnak azt javasolták az országspecifikus ajánlásokban, hogy erősítsék meg a szociális párbeszédet, az érintett tagállamokat pedig arra buzdítja, hogy fogadják meg ezeket az ajánlásokat. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Az érdemi információkhoz való időbeni hozzáférés, a megfelelő időben történő konzultáció, a komoly kormányzati elkötelezettség és a szociális partnerek kapacitása mind olyan tényező, amely gátolja, hogy nemzeti szinten konzultáljanak a szociális partnerekkel a szemeszter keretében. Az EGSZB azt javasolja, hogy vezessenek be minimumszabályokat arra vonatkozóan, hogy a nemzeti kormányoknak az európai szemeszter különböző szakaszaiban konzultálniuk kell a nemzeti szociális partnerekkel. Ez magában foglalja azt is, hogy közölni kellene, ha a kormányok eltértek a szociális partnerek javaslataitól, illetve azt is, hogy mi volt ennek az oka. A javaslatok megvalósítását nyomon követő kiértékelésekbe is be kell vonni a szociális partnereket. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   Részletes ajánlások

| 4.1. | A Tanácsban vita folyik arról, hogy ki kell-e terjeszteni az európai szemesztert a társadalmi és gazdasági kohézióval kapcsolatos kérdésekre. A maga részéről az EGSZB határozottan támogatja azt a döntést, hogy ezek a kérdések is bekerüljenek a szemeszterbe (24). Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy újabb szempontokat is bevonva a következő években is ezt az irányt kövessék, válasszal szolgálva majd az éghajlattal kapcsolatos problémákra is. Az EGSZB azt is ajánlja az Európai Tanácsnak, hogy kérje a tagállamoktól, hogy a konvergenciával kapcsolatos törekvéseikhez iránymutatásként használják fel a szociális eredménytáblát, a foglalkoztatási teljesítményfigyelőt és a szociális védelmi teljesítményfigyelőt. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Lakhatás

| 4.2.1. | Néhány tagállamban emelkedtek a lakásárak az elmúlt években. Egyes nagyvárosokban és közepes városokban olyan magasak lettek a bérleti díjak, hogy azok már a jövedelmek egyre nagyobb részét felemésztik. A magas árak/díjak egyik oka – bár nem ez az egyetlen befolyásoló tényező – az alacsony kamatlábakban keresendő, hiszen a monetáris politika a legközvetlenebbül az ingatlanpiacon keresztül fejti ki hatását. Az EKB irányadó kamatai a jelenlegi (vagy alacsonyabb szinteken) maradnak egészen addig, amíg az infláció nem kerül tartósan összhangba a célkitűzéssel (2 %-hoz megfelelően közeli, de az alatti szint az előrejelzési időszakban) (25). Ráadásul az emelkedő bérleti árak tovább súlyosbítják a hajléktalanság problémáját. Az adatok hiánya megnehezíti a hajléktalanok helyzetének szoros nyomon követését az Európai Unióban. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy javítsanak a hajléktalansággal kapcsolatos adatok gyűjtésén, hogy ezáltal jobban nyomon lehessen követni az Unióban élő hajléktalanok számának, megoszlásának és életkörülményeinek alakulását. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A lakóházak és egyéb épületek energetikai és éghajlati egyensúlyának javításához adóügyi változtatásokat és egyéb kormányzati ösztönző intézkedéseket lehetne alkalmazni, hogy jobb ösztönzők álljanak rendelkezésre az épületek energiahatékony átalakításához és a megfelelő új épületek építéséhez. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Egyéb reformok

| 4.3.1. | Az országspecifikus ajánlásokban megemlített egyedi reformok több ország esetében is azzal a veszéllyel járnak, hogy fokozódhatnak a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek. Nem szabad, hogy a nyugdíjreformok időskori szegénységhez vezessenek. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | A stratégiai jelentőségű állami eszközöket és az olyan szolgáltatásokat, amelyeket jobb, ha az állam nyújt, nem szabad bevonni a privatizációba, illetve nem szabad gazdaságilag kedvezőtlenebb időszakokban eladni állami javakat, hogy ne érje nettó veszteség az államot. Az alapvető közszolgáltatásokat általában az állam tudja a leghatékonyabb módon biztosítani, mivel ezek esetében nincs olyan megkívánt nyereségszint, amely növelné a költségeket. Olyankor, amikor a közszolgáltatások minősége és finanszírozása nem felel meg az emberek elvárásainak, javítani kell az ilyen szolgáltatások hatékony biztosításához szükséges adminisztratív kapacitásokon és garantálni kell a szükséges finanszírozási forrásokat. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy egy-egy ország arra a következtetésre jusson, hogy egy-egy konkrét helyzetben, adott szolgáltatás esetében lehetővé teszi testre szabott köz-magán partnerségek (PPP) működését. Az ilyen partnerségeknek mindenképpen a köz érdekeit kell szolgálniuk. Különösen a monopol és oligopol piacokon kell figyelni arra, hogy az ilyen partnerségek ne bizonyos érdekcsoportok kezében legyenek, akik helyzetüket kihasználva extraprofitra tehetnek szert azzal, hogy az indokoltnál magasabb áron dolgoznak vagy elmulasztanak olyan beruházásokat, amelyekre a minőség fenntartásához lenne szükség. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Az ország érdekét szolgáló, megfelelően kialakított iparpolitika elősegítheti a növekedést, a nagyobb termelékenységet, jólétet és foglalkoztatást. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy széles körű vitára és konkrét intézkedésekre van szükség egy olyan, megfelelő pénzügyi forrásokkal megtámogatott európai és tagállami iparpolitika kapcsán, amely túlmutat azon, hogy egyszerűen csak kiigazítják az európai versenyjogot annak érdekében, hogy több összeolvadásra legyen lehetőség a multinacionális vállalatok között. |
| --- | --- |

4.3.3.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleményei: „2019. évi éves növekedési jelentés” (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.), valamint „Az euróövezet gazdaságpolitikája (2019)” (HL C 159., 2019.5.10., 49. o.).

1

(2)  COM(2019) 500 final.

2

(3)  COM(2019) 500 final, 3–4. o.

3

(4)  Efstathiou és Wolff (2018): Is the European Semester effective and useful?.

4

(5)  Az Európai Bizottság 2019. nyári gazdasági előrejelzései.

5

(6)  Mario Draghi, az EKB elnöke bevezető nyilatkozata egy sajtótájékoztatón, Frankfurt am Main, 2019. szeptember 12.

6

(7)  Az EGSZB véleménye: 2019. évi éves növekedési jelentés, 3.9.8. pont (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.).

7

(8)  Az EGSZB véleménye: 2019. évi éves növekedési jelentés, 1.7. pont (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.).

8

(9)  EIB Investment Report 2018/2019: retooling Europe’s economy.

9

(10)  Ahogy az „Az európai szemeszter és a kohéziós politika – A 2020 utáni új európai stratégia felé” című EGSZB-véleményben is szerepel (HL C 353., 2019,10,18., 39. o).

10

(11)  „What drives national implementation of EU policy recommendations?”, Bruegel-munkadokumentum, 4. szám.

11

Bruegel-munkadokumentum

(12)  „Public Debt and Low Interest Rates”, Olivier Blanchard, 2019. január, illetve a Michael Hüther által Németországban elindított vita a nemzeti adósságfék megsértéséről: IW Policy Paper 3/19.

12

(13)  „Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?”, Bruegel.

13

(14)  „The campaign against ‘nonsense’ output gaps”, Bruegel.

14

(15)  „Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed”.

15

(16)  Eric Vatteville a Management & Avenir 2008/4. (No18) számában, 88–103. o.

16

Management & Avenir

o

(17)  HL C 262., 2018.7.25., 1. o.

17

(18)  03/2019. sz. különjelentés: Európai Stratégiai Beruházási Alap: még tenni kell az ESBA teljes sikeréért.

18

(19)  Copeland, P. és Daly, M. (2018), „The European Semester and EU Social Policy”.

19

(20)  Degryse, C. és Pochet, P. (2018), „European social dynamics: a quantitative approach”.

20

(21)  Eurostat adatbázis, „lfsa_eppgai” és „lfsa_etgar”.

21

(22)  A szociális gazdaság terén tevékenykedő európai intézmények és vállalatok több mint 2,8 millió szervezetet jelentenek, 13,6 millió embernek adnak munkát és az uniós GDP 8 %-át adják.

22

(23)  A Bizottság és a Tanács együttes foglalkoztatási jelentésének tervezete, 11. o.

23

(24)  A Tanács következtetései a 2019. évi éves növekedési jelentésről és együttes foglalkoztatási jelentésről, 2019. március 15., 7. o.

24

(25)  Mario Draghi, az EKB elnöke bevezető nyilatkozata egy sajtótájékoztatón, Frankfurt am Main, 2019. szeptember 12.

25

---