# Eiropas Savienības C 73/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 73 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 6. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 73

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 6. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 73/01 | Paziņojums par svaigpiena ražošanas apjomu publiskošanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 149. panta 5. punktā | 1 |
| 2020/C 73/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9681 — Inflexion/ICG/Marston) (
  1
  ) | 3 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 73/01

Paziņojums par svaigpiena ražošanas apjomu publiskošanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 149. panta 5. punktā

1

2020/C 73/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9681 — Inflexion/ICG/Marston) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 73/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. marts | 4 |
| 2020/C 73/04 | Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas administratīvā komisija — Lēmums Nr. E7 (2019. gada 27. jūnijs) par praktiskiem sadarbības un datu apmaiņas pasākumiem, kas veicami kamēr dalībvalstīs nav pilnībā ieviesta sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa (EESSI) (
  1
  ) | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 73/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. marts

4

2020/C 73/04

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas administratīvā komisija — Lēmums Nr. E7 (2019. gada 27. jūnijs) par praktiskiem sadarbības un datu apmaiņas pasākumiem, kas veicami kamēr dalībvalstīs nav pilnībā ieviesta sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa (EESSI) (
  1
  )

EESSI

1

5

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 73/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9764 — Red Rock Power/Capman Infra Lux Management/NH-Amundi Asset Management/JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 73/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9734 – HPS/MDP/Arachas) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 73/07 | Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 11 |
| 2020/C 73/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 16 |
| 2020/C 73/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 29 |
| 2020/C 73/10 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 33 |
| 2020/C 73/11 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 37 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 73/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9764 — Red Rock Power/Capman Infra Lux Management/NH-Amundi Asset Management/JV) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Red Rock Power

Capman Infra Lux Management

NH-Amundi Asset Management

JV

1

8

2020/C 73/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9734 – HPS/MDP/Arachas) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

HPS

MDP

Arachas

1

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 73/07

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

11

2020/C 73/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

16

2020/C 73/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

29

2020/C 73/10

Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

33

2020/C 73/11

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/1

---

Paziņojums par svaigpiena ražošanas apjomu publiskošanu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 149. panta 5. punktā

(2020/C 73/01)

| Gada dati (1000 t) |
| --- |
| Svaigpiena ražošanas apjomi  (*2), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 149. panta 5. punktā |
| 2018 | Govis | Aitas | Kazas | Bifeļi |
| BE | 4 178,00 | 0,00 | 41,00 | 0,00 |
| BG | 898,77 | 71,54 | 43,14 | 11,75 |
| CZ | 3 161,51 | 0,02 (*3) | 0,05 (*3) | 0,00 |
| DK | 5 615,20 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| DE | 33 086,81 | 6,65 | 16,19 | 0,00 |
| EE | 796,90 | 0,00 | 0,70 | 0,00 |
| IE | 7 831,25 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| EL | 654,80 | 851,70 | 338,40 | 0,00 |
| ES | 7 335,62 | 566,36 | 515,55 | 0,00 |
| FR | 25 054,77 | 317,59 | 639,90 | 0,00 |
| HR | 618,00 | 7,00 | 9,00 | 0,00 |
| IT | 12 339,75 | 485,11 | 61,99 | 244,79 |
| CY | 228,08 | 34,15 | 32,42 | 0,00 |
| LV | 980,20 | 0,00 | 2,70 | 0,00 |
| LT | 1 568,01 | 0,00 | 3,83 | 0,00 |
| LU | 407,62 | 0,05 | 3,22 | 0,00 |
| HU | 1 948,83 | 1,65 | 3,28 | 0,00 |
| MT | 40,41 | 1,89 | 0,93 | 0,00 |
| NL | 14 090,00 | 0,00 | 335,00 | 1,20 |
| AT | 3 821,19 | 12,69 | 26,11 | 0,00 |
| PL | 14 171,15 | 0,61 | 7,45 | 0,00 |
| PT | 1 939,67 | 72,57 | 28,05 | 0,00 |
| RO | 3 797,60 | 401,30 | 228,20 | 16,20 |
| SI | 628,93 | 0,62 | 1,68 | 0,00 |
| SK | 904,62 | 12,07 | 0,31 | 0,00 |
| FI | 2 397,88 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SE | 2 760,23 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| UK | 15 488,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| EU-28 | 166 743,91 | 2 843,57 | 2 339,10 | 273,94 |

Gada dati (1000 t)

Svaigpiena ražošanas apjomi  (*2), kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 149. panta 5. punktā

2018

Govis

Aitas

Kazas

Bifeļi

BE

4 178,00

0,00

41,00

0,00

BG

898,77

71,54

43,14

11,75

CZ

3 161,51

0,02 (*3)

0,05 (*3)

0,00

DK

5 615,20

0,00

0,00

0,00

DE

33 086,81

6,65

16,19

0,00

EE

796,90

0,00

0,70

0,00

IE

7 831,25

0,00

0,00

0,00

EL

654,80

851,70

338,40

0,00

ES

7 335,62

566,36

515,55

0,00

FR

25 054,77

317,59

639,90

0,00

HR

618,00

7,00

9,00

0,00

IT

12 339,75

485,11

61,99

244,79

CY

228,08

34,15

32,42

0,00

LV

980,20

0,00

2,70

0,00

LT

1 568,01

0,00

3,83

0,00

LU

407,62

0,05

3,22

0,00

HU

1 948,83

1,65

3,28

0,00

MT

40,41

1,89

0,93

0,00

NL

14 090,00

0,00

335,00

1,20

AT

3 821,19

12,69

26,11

0,00

PL

14 171,15

0,61

7,45

0,00

PT

1 939,67

72,57

28,05

0,00

RO

3 797,60

401,30

228,20

16,20

SI

628,93

0,62

1,68

0,00

SK

904,62

12,07

0,31

0,00

FI

2 397,88

0,00

0,00

0,00

SE

2 760,23

0,00

0,00

0,00

UK

15 488,11

0,00

0,00

0,00

EU-28

166 743,91

2 843,57

2 339,10

273,94

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(*1)  0,00: nulle vai mazāk par 5 t

(*2)  2018. gada piena ražošana saimniecībās — saražoto produktu apjoms EUROSTAT NewCronos.

(*3)  Dalībvalstu paziņotie dati un/vai aplēstie/aprēķinātie ražošanas apjomi.

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9681 — Inflexion/ICG/Marston)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 73/02)

Komisija 2020. gada 28. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9681. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9681. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/4

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 5. marts

(2020/C 73/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1187 |
| JPY | Japānas jena | 119,63 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4712 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86670 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5915 |
| CHF | Šveices franks | 1,0663 |
| ISK | Islandes krona | 142,20 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,3710 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,346 |
| HUF | Ungārijas forints | 335,70 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3029 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8110 |
| TRY | Turcijas lira | 6,8038 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6917 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5021 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6936 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7744 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5495 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 327,01 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,2746 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7579 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4905 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 851,98 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6532 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,785 |
| RUB | Krievijas rublis | 74,3070 |
| THB | Taizemes bāts | 35,295 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,1480 |
| MXN | Meksikas peso | 22,0737 |
| INR | Indijas rūpija | 82,1530 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1187

JPY

Japānas jena

119,63

DKK

Dānijas krona

7,4712

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86670

SEK

Zviedrijas krona

10,5915

CHF

Šveices franks

1,0663

ISK

Islandes krona

142,20

NOK

Norvēģijas krona

10,3710

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,346

HUF

Ungārijas forints

335,70

PLN

Polijas zlots

4,3029

RON

Rumānijas leja

4,8110

TRY

Turcijas lira

6,8038

AUD

Austrālijas dolārs

1,6917

CAD

Kanādas dolārs

1,5021

HKD

Hongkongas dolārs

8,6936

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7744

SGD

Singapūras dolārs

1,5495

KRW

Dienvidkorejas vona

1 327,01

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,2746

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7579

HRK

Horvātijas kuna

7,4905

IDR

Indonēzijas rūpija

15 851,98

MYR

Malaizijas ringits

4,6532

PHP

Filipīnu peso

56,785

RUB

Krievijas rublis

74,3070

THB

Taizemes bāts

35,295

BRL

Brazīlijas reāls

5,1480

MXN

Meksikas peso

22,0737

INR

Indijas rūpija

82,1530

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/5

---

SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAS ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA

LĒMUMS Nr. E7

(2019. gada 27. jūnijs)

par praktiskiem sadarbības un datu apmaiņas pasākumiem, kas veicami kamēr dalībvalstīs nav pilnībā ieviesta sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa (EESSI)

(Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

(2020/C 73/04)

ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,

ņemot vērā 72. panta a) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīviem jautājumiem vai ar interpretāciju saistītiem jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2), noteikumiem,

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 72. panta d) punktu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija iespēju robežās veicina jaunu tehnoloģiju izmantošanu,

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 76. panta 3. un 4. punktu, kurā paredzēts, ka iestādēm ir pienākums sadarboties un informēt citai citu šo regulu īstenošanas nolūkos,

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 4. pantu, kurā paredzēts, ka datu pārsūtīšana starp iestādēm vai sadarbības struktūrām notiek elektroniski un ka Administratīvā komisija izstrādā detalizētus noteikumus dokumentu un strukturēto elektronisko dokumentu apmaiņai,

tā kā:

| (1) | Ar 2014. gada 13. marta lēmumu Nr. E4 Regulas (EK) Nr. 987/2009 95. panta 1. punktā minētie periodi pārejai uz pilnībā ar elektroniskiem līdzekļiem veiktu datu apmaiņu tika pagarināti par diviem gadiem no dienas, kad centrālā EESSI sistēma būs izstrādāta, pārbaudīta un laista darbā un būs gatava tam, lai dalībvalstis sāktu integrāciju centrālajā sistēmā; |
| --- | --- |

(1)

Ar 2014. gada 13. marta lēmumu Nr. E4 Regulas (EK) Nr. 987/2009 95. panta 1. punktā minētie periodi pārejai uz pilnībā ar elektroniskiem līdzekļiem veiktu datu apmaiņu tika pagarināti par diviem gadiem no dienas, kad centrālā EESSI sistēma būs izstrādāta, pārbaudīta un laista darbā un būs gatava tam, lai dalībvalstis sāktu integrāciju centrālajā sistēmā;

| (2) | 2017. gada 16. marta lēmumā Nr. E5 tika izklāstīti Regulas (EK) Nr. 987/2009 4. pantā minētie praktiskie pasākumi pārejai uz datu apmaiņu, ko veic ar elektroniskiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

(2)

2017. gada 16. marta lēmumā Nr. E5 tika izklāstīti Regulas (EK) Nr. 987/2009 4. pantā minētie praktiskie pasākumi pārejai uz datu apmaiņu, ko veic ar elektroniskiem līdzekļiem;

| (3) | Administratīvā komisija savā 351. sanāksmē 2017. gada 27. un 28. jūnijā apstiprināja, ka centrālā EESSI sistēma ir pietiekami gatava, lai sāktu EESSI apmaiņu, un attiecīgais Lēmumā Nr. E4 minētais divu gadu laikposms sākās 2017. gada 3. jūlijā; |
| --- | --- |

(3)

Administratīvā komisija savā 351. sanāksmē 2017. gada 27. un 28. jūnijā apstiprināja, ka centrālā EESSI sistēma ir pietiekami gatava, lai sāktu EESSI apmaiņu, un attiecīgais Lēmumā Nr. E4 minētais divu gadu laikposms sākās 2017. gada 3. jūlijā;

| (4) | Administratīvā komisija savā 358. sanāksmē 2019. gada 27. un 28. martā vienojās, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 987/2009 95. pantam, kā arī 2014. gada 13. marta Lēmumam Nr. E4 EESSI pārejas periods beidzas 2019. gada 2. jūlijā; |
| --- | --- |

(4)

Administratīvā komisija savā 358. sanāksmē 2019. gada 27. un 28. martā vienojās, ka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 987/2009 95. pantam, kā arī 2014. gada 13. marta Lēmumam Nr. E4 EESSI pārejas periods beidzas 2019. gada 2. jūlijā;

| (5) | Ņemot vērā vajadzību nodrošināt un saglabāt pilsoņu tiesības saskaņā ar sociālā nodrošinājuma koordinācijas noteikumiem; |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā vajadzību nodrošināt un saglabāt pilsoņu tiesības saskaņā ar sociālā nodrošinājuma koordinācijas noteikumiem;

| (6) | Ņemot vērā EESSI projekta sarežģītību un statusu šā lēmuma pieņemšanas laikā, vajadzību nodrošināt pienācīgu un efektīvu tā darbības uzsākšanu un Eiropas Komisijas un dalībvalstu kopīgo apņemšanos turpināt uzlabot EESSI projekta stabilitāti un drošību; |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā EESSI projekta sarežģītību un statusu šā lēmuma pieņemšanas laikā, vajadzību nodrošināt pienācīgu un efektīvu tā darbības uzsākšanu un Eiropas Komisijas un dalībvalstu kopīgo apņemšanos turpināt uzlabot EESSI projekta stabilitāti un drošību;

| (7) | Ņemot vērā vajadzīgos intensīvos valsts pasākumus dalībvalstīs un EESSI projekta realizācijas aizkavēšanos, kā arī to, ka ne visas iestādes 2019. gada 3. jūlijā būs pilnībā gatavas sākt apmaiņu ar visiem ziņojumiem EESSI, pamatojoties uz iestāžu labas savstarpējās sadarbības principu, ir jānosaka pagaidu praktiskā kārtība attiecībā uz datu apmaiņu, līdz EESSI būs pilnībā ieviesta visās dalībvalstīs un EESSI centrālajā sistēmā; |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā vajadzīgos intensīvos valsts pasākumus dalībvalstīs un EESSI projekta realizācijas aizkavēšanos, kā arī to, ka ne visas iestādes 2019. gada 3. jūlijā būs pilnībā gatavas sākt apmaiņu ar visiem ziņojumiem EESSI, pamatojoties uz iestāžu labas savstarpējās sadarbības principu, ir jānosaka pagaidu praktiskā kārtība attiecībā uz datu apmaiņu, līdz EESSI būs pilnībā ieviesta visās dalībvalstīs un EESSI centrālajā sistēmā;

| (8) | Ņemot vērā, ka ir jāparedz rezerves risinājums situācijai, ja EESSI centrālās sistēmas darbība ir traucēta; |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā, ka ir jāparedz rezerves risinājums situācijai, ja EESSI centrālās sistēmas darbība ir traucēta;

| (9) | Ņemot vērā, ka šis lēmums jāpiemēro no 2019. gada 3. jūlija, lai tas sasniegtu mērķi nodrošināt juridisko noteiktību iestādēm un aizsargātu to personu tiesības, uz kurām konkrētās regulas attiecas, |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka šis lēmums jāpiemēro no 2019. gada 3. jūlija, lai tas sasniegtu mērķi nodrošināt juridisko noteiktību iestādēm un aizsargātu to personu tiesības, uz kurām konkrētās regulas attiecas,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1. | No 2019. gada 3. jūlija datu pārraidi starp iestādēm veic ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot EESSI sistēmu un pamatojoties uz strukturēto elektronisko dokumentu (SED) apmaiņu attiecīgajos biznesa lietojumscenāriju (Business Use Cases (BUC)) gadījumos. Tas neskar apmaiņu, kas var būt jāveic papīra formātā, kā paredzēts regulās par sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, piemēram, sniedzot apliecinošus pierādījumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Neatkarīgi no 1. punkta, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību un aizsargātu to personu tiesības, uz kurām attiecas konkrētās regulas, dalībvalstis, kuras nav gatavas elektroniski apmainīties ar datiem par attiecīgo BUC, vajadzības gadījumā var turpināt apmainīties ar datiem par attiecīgo BUC arī jebkura dokumenta veidā, pat ja tā pamatā ir novecojis formāts, saturs vai struktūra, līdz to dalībvalstu skaits, kuras ir “gatavas EESSI” šim konkrētajam BUC, sasniedz 80 % slieksni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja izmanto citu formātu, nevis SED, kurā nav iekļauta visa SED iekļautā obligātā informācija, dalībvalsts, kurai vajadzīga šī informācija, to pieprasa tai dalībvalstij, kura izdevusi novecojušā formāta dokumentu. Ja rodas šaubas par attiecīgā pilsoņa tiesībām, saņēmējiestāde, ievērojot labas sadarbības principu, sazinās ar izdevējiestādi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstis ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 2. punktā paredzētā sliekšņa sasniegšanas savai apmaiņai ar citām dalībvalstīm izmanto tikai EESSI, un tās vairs nedrīkst veikt apmaiņu ārpus EESSI sistēmas. Dalībvalstis, kuras nav “gatavas EESSI” attiecībā uz dažiem BUC scenārijiem, veic vajadzīgos pasākumus valsts līmenī, lai visus datus par attiecīgajiem BUC uz citām dalībvalstīm un no tām varētu nosūtīt un saņemt EESSI sistēmā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neatkarīgi no 1. punkta divas vai vairākas dalībvalstis var vienoties, ka nepieciešamo informācijas apmaiņu liela apjoma ziņojumu apstrādei – kā, piemēram, veselības aprūpes izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu, negadījumu darbā un arodslimību gadījumā vai bezdarbnieka pabalstu gadījumā –, var turpināt jebkādā formātā, kas nav EESSI (piem., Build projekti), līdz brīdim, kad dalībvalstu divpusējās apmaiņas dalībnieks būs gatavs EESSI. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstis, kuras vēl nav gatavas pilnībā izpildīt 1. punktā minētos pienākumus, Administratīvajai komisijai līdz 2019. gada oktobrim iesniedz nacionālo ieviešanas plānu saistības un galvenos atskaites punktus nolūkā bez kavēšanās panākt “gatavību EESSI” attiecībā uz visiem BUC; turpmāk tās reizi ceturksnī Administratīvajai komisijai sniedz ziņojumu par stāvokli, līdz tās kļūst “gatavas EESSI” visiem BUC. |
| --- | --- |

6.

| 7. | “Gatavība EESSI” konkrētajā BUC nozīmē, ka attiecīgā dalībvalsts minētajā BUC vai attiecīgā gadījumā šā BUC apakšjomā spēj gan nosūtīt visus paziņojumus uz citām dalībvalstīm, gan saņemt tos no citām dalībvalstīm. Tādu BUC gadījumā, uz kuriem neattiecas konkrētas dalībvalsts tiesību akti, “gatavība EESSI” var tikt attiecināta tikai uz ziņojumu saņemšanu šajā BUC. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tiklīdz divas dalībvalstis ir “gatavas EESSI” attiecībā uz konkrētu BUC, informācijas apmaiņai starp tām jānotiek, izmantojot EESSI visām apmaiņām, uz ko attiecas šis BUC. Tas neskar ārkārtas un objektīvi pamatotas situācijas, piemēram, vajadzību nodrošināt darbības nepārtrauktību sistēmas tehniskas kļūmjpārlēces gadījumā, vai jebkādas divpusējas vienošanās, kas var, piemēram, attiekties uz kopīgu testēšanu, izmēģinājumiem, mācībām vai līdzīgiem iemesliem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Daudzpusēja BUC, t. i., tāda BUC gadījumā, kad apmaiņā piedalās vairāk nekā divas dalībvalstis, apmaiņa, izmantojot EESSI, sākas tikai tad, kad ir konstatēts, ka apmaiņā iesaistītās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās ir “gatavas EESSI” attiecībā uz konkrēto BUC. Tas neskar 4. punktā paredzētos dalībvalstu pienākumus. 7. punktā izklāstītos principus piemēro arī tad, ja vairāk nekā divas dalībvalstis piedalās BUC. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstis Administratīvo komisiju informē vismaz 30 dienas pirms tās kļūst “gatavas EESSI” konkrētam BUC. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Informāciju par to, kurš BUC kurā dalībvalstī ir “gatavs EESSI”, regulāri (vismaz reizi mēnesī) dara pieejamu valsts iestādēm un to atspoguļo EESSI iestāžu repozitorijā. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Administratīvā komisija savās ceturkšņa sanāksmēs uzrauga dalībvalstu progresu līdz brīdim, kamēr visas dalībvalstis panāk statusu “gatava EESSI” visiem BUC gadījumiem. Statusa un šajā kontekstā veicamo darbību pārskatīšana notiek vismaz reizi sešos mēnešos, un secinājumi būtu jāpublisko. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Informācijas apmaiņu, kas sākta ārpus EESSI pirms šā lēmuma 1. punktā noteiktā datuma vai saskaņā ar tā 2. punktu, var pabeigt ārpus EESSI. Dalībvalstis var divpusēji vienoties par alternatīvu kārtību vai vajadzības gadījumā to saskaņot ar Administratīvo komisiju. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Sešu mēnešu laikā pēc publicēšanas Administratīvā komisija izvērtē šā lēmuma darbību un novērtē, vai to nav nepieciešams grozīt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2019. gada 3. jūlija. |
| --- | --- |

15.

Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

Adriana STOINEA

---

(1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

2

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9764 — Red Rock Power/Capman Infra Lux Management/NH-Amundi Asset Management/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 73/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Red Rock Power Limited (“Red Rock Power”), kas ir uzņēmuma SDIC Power Holdings Co Ltd (“SDIC Power”, Ķīna) netiešs meitasuzņēmums, |
| --- | --- |

—

Red Rock Power Limited (“Red Rock Power”), kas ir uzņēmuma SDIC Power Holdings Co Ltd (“SDIC Power”, Ķīna) netiešs meitasuzņēmums,

| — | CapMan Plc (“CapMan”, Somija), |
| --- | --- |

—

CapMan Plc (“CapMan”, Somija),

| — | NH-Amundi Asset Management Co. Ltd. (“NH-Amundi”, Koreja), kuru kopīgi kontrolē uzņēmumi NongHyup Financial Group (kas pilnībā pieder Korean National Agricultural Cooperative Federation) un Amundi Asset Management (kas pilnībā pieder Crédit Agricole grupai), |
| --- | --- |

—

NH-Amundi Asset Management Co. Ltd. (“NH-Amundi”, Koreja), kuru kopīgi kontrolē uzņēmumi NongHyup Financial Group (kas pilnībā pieder Korean National Agricultural Cooperative Federation) un Amundi Asset Management (kas pilnībā pieder Crédit Agricole grupai),

| — | Cloud Snurran AB (“Cloud Snurran”, Zviedrija). |
| --- | --- |

—

Cloud Snurran AB (“Cloud Snurran”, Zviedrija).

Uzņēmumi Red Rock Power, CapMan un NH-Amundi Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Cloud Snurran. Uzņēmumu Cloud Snurran pašlaik kopīgi kontrolē CapMan, NH-Amundi un Macquarie.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Red Rock Power ir to ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība, kurus uzņēmums SDIC Power veic vēja enerģijas ražošanas nozarē Eiropā. SDIC Power ir Ķīnas uzņēmums, kas galvenokārt veic ieguldījumus elektrostacijās (lielākoties tās atrodas Ķīnā), kuras tas būvē, ekspluatē un pārvalda, |
| --- | --- |

—

Red Rock Power ir to ieguldījumu pārvaldītājsabiedrība, kurus uzņēmums SDIC Power veic vēja enerģijas ražošanas nozarē Eiropā. SDIC Power ir Ķīnas uzņēmums, kas galvenokārt veic ieguldījumus elektrostacijās (lielākoties tās atrodas Ķīnā), kuras tas būvē, ekspluatē un pārvalda,

| — | CapMan ir Ziemeļvalstu ieguldījumu un specializēto aktīvu pārvaldības uzņēmums, |
| --- | --- |

—

CapMan ir Ziemeļvalstu ieguldījumu un specializēto aktīvu pārvaldības uzņēmums,

| — | NH-Amundi ir aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, kas nodrošina ieguldījumu trastu un kopieguldījumu fondu pārvaldību attiecībā uz visu veidu ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

NH-Amundi ir aktīvu pārvaldīšanas sabiedrība, kas nodrošina ieguldījumu trastu un kopieguldījumu fondu pārvaldību attiecībā uz visu veidu ieguldījumiem,

| — | Cloud Snurran ir kopuzņēmums, kas attīstīs, būvēs un ekspluatēs piekrastes vējparku Zviedrijā. |
| --- | --- |

—

Cloud Snurran ir kopuzņēmums, kas attīstīs, būvēs un ekspluatēs piekrastes vējparku Zviedrijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9764 — Red Rock Power/Capman Infra Lux Management/NH-Amundi Asset Management/JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004, 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9734 – HPS/MDP/Arachas)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 73/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | HPS Investment Partners, LLC (“HPS”, ASV), |
| --- | --- |

—

HPS Investment Partners, LLC (“HPS”, ASV),

| — | Madison Dearborn Partners, LLC (“MDP”, ASV), |
| --- | --- |

—

Madison Dearborn Partners, LLC (“MDP”, ASV),

| — | Arachas Topco Limited (“Arachas”, Īrija). |
| --- | --- |

—

Arachas Topco Limited (“Arachas”, Īrija).

HPS un MDP Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu Arachas.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | HPS ir ASV reģistrēta ieguldījumu sabiedrība; |
| --- | --- |

—

HPS ir ASV reģistrēta ieguldījumu sabiedrība;

| — | MDP ir ASV reģistrēta privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība; |
| --- | --- |

—

MDP ir ASV reģistrēta privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība;

| — | Arachas ir apdrošināšanas brokeris, kas Īrijā darbojas komerciālās apdrošināšanas un privātpersonu nedzīvības apdrošināšanas nozarēs. |
| --- | --- |

—

Arachas ir apdrošināšanas brokeris, kas Īrijā darbojas komerciālās apdrošināšanas un privātpersonu nedzīvības apdrošināšanas nozarēs.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9734 – HPS/MDP/Arachas

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/11

---

Grozītās produkta specifikācijas publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas publicē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 73/07)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6. panta 2. punkta trešo daļu (1).

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“ФИЛЕ ЕЛЕНА” (“FILE ELENA”)

ES Nr.: TSG-BG-01017-AM01 – 2019. gada 23. jūlijs.

“Bulgārija”

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Филе Елена” (“File Elena”)

2.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts

☒ iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

☐ ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.

Produkts ir reģistrēts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 835/2014.

3.2.   Nosaukums

☒ ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

☐ identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes.

“Филе Елена” (“File Elena”) ir īpašs jēli žāvēts gaļas produkts, kas ražots no cūkas filejas. Tā nosaukums cēlies no Elenas pilsētas vārda; šī pilsēta atrodas Bulgārijas ziemeļos, Elenas Balkānu mežainā kalnāja pakājē. Nosaukums ir īpašs pats par sevi, jo to pazīst visā valsts teritorijā un tas ir iemantojis reputāciju, kaut arī ģeogrāfiskajam reģionam nav ietekmes uz produkta kvalitāti un raksturīgajām īpašībām.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

“Филе Елена” (“File Elena”) ir presēts jēli žāvēts gaļas produkts, kas pagatavots no atdzesētas vai saldētas cūkas filejas, kam pievienotas papildu sastāvdaļas un dabiskās garšvielas. Tas ir piemērots tiešam patēriņam visās patērētāju grupās.

Fizikālās īpašības – forma un izmēri

| — | Produktam ir saplacināta ovāli cilindriska forma bez noteiktiem izmēriem. |
| --- | --- |

—

Produktam ir saplacināta ovāli cilindriska forma bez noteiktiem izmēriem.

Ķīmiskās īpašības

| — | Ūdens saturs: ne vairāk kā 55 % no kopējās masas |
| --- | --- |

—

Ūdens saturs: ne vairāk kā 55 % no kopējās masas

| — | Sāls (nātrija hlorīds): ne vairāk kā 6,3 % no kopējās masas |
| --- | --- |

—

Sāls (nātrija hlorīds): ne vairāk kā 6,3 % no kopējās masas

| — | pH ne zemāks kā 5,4 |
| --- | --- |

—

pH ne zemāks kā 5,4

Organoleptiskās īpašības

| — | Ārējais izskats un krāsa: virsma tīra, labi apžāvēta, klāta ar pupumētru un melnajiem pipariem, pupumētras dēļ ieguvusi zaļu nokrāsu. |
| --- | --- |

—

Ārējais izskats un krāsa: virsma tīra, labi apžāvēta, klāta ar pupumētru un melnajiem pipariem, pupumētras dēļ ieguvusi zaļu nokrāsu.

| — | Griezuma virsma: muskuļaudi sārti sarkanā krāsā ar tumšākiem toņiem malās, bet speķis bāli sārtā līdz krēmkrāsā. |
| --- | --- |

—

Griezuma virsma: muskuļaudi sārti sarkanā krāsā ar tumšākiem toņiem malās, bet speķis bāli sārtā līdz krēmkrāsā.

| — | Garša un smarža: raksturīga, patīkama, mēreni sāļa, ar izteiktu pievienoto garšvielu aromātu, bez neraksturīgas piegaršas vai smaržas. |
| --- | --- |

—

Garša un smarža: raksturīga, patīkama, mēreni sāļa, ar izteiktu pievienoto garšvielu aromātu, bez neraksturīgas piegaršas vai smaržas.

| — | Konsistence: blīva un elastīga. |
| --- | --- |

—

Konsistence: blīva un elastīga.

Produktu “Филе Елена” (“File Elena”) var piedāvāt tirdzniecībā veselu, sadalītu gabalos vai sagrieztu šķēlēs, iesaiņotu vakuumiepakojumā, celofānā vai aizsargatmosfērā.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Sastāvs

| — | Atdzesēta vai saldēta cūkas fileja: 100 kg. |
| --- | --- |

—

Atdzesēta vai saldēta cūkas fileja: 100 kg.

| — | Sālīšanas maisījums 100 kilogramiem cūkas filejas: 3,5 kg sāls, 40 g antioksidanta – askorbīnskābes (Е300), 100 g kālija nitrāta vai 85 g nātrija nitrāta, 500 g rafinēta smalkā cukura. |
| --- | --- |

—

Sālīšanas maisījums 100 kilogramiem cūkas filejas: 3,5 kg sāls, 40 g antioksidanta – askorbīnskābes (Е300), 100 g kālija nitrāta vai 85 g nātrija nitrāta, 500 g rafinēta smalkā cukura.

| — | Garšvielu maisījums 100 kilogramiem cūkas filejas: 2 kg pupumētras un 200 g maltu melno piparu. |
| --- | --- |

—

Garšvielu maisījums 100 kilogramiem cūkas filejas: 2 kg pupumētras un 200 g maltu melno piparu.

| — | Pārtikas ražošanā izmantojama aukla. |
| --- | --- |

—

Pārtikas ražošanā izmantojama aukla.

Ražošanas metode

Produkta “Филе Елена” (“File Elena”) ražošanā izmanto atdzesētu vai saldētu cūkas fileju, kuras pH ir no 5,6 līdz 6,2. Fileju ar nazi izgriež gareniski mugurkaula virzienā gar ribu izciļņiem un gar skriemeļu šķērsizaugumiem. Pēc tam atdala muskuļaudus, kas atrodas starp krūšu skriemeļu šķērsizaugumiem. Atdalītās cūkas filejas attīra no taukiem un savienotājaudu plēvēm un ievieto tīros traukos sālīšanai. Lai sastāvdaļas sālīšanas maisījumā izvietotos vienmērīgāk, vispirms sajauc nitrātus un sāli, pēc tam pievieno pārējās sastāvdaļas. Sāla ar sauso paņēmienu – katru fileju ar rokām vai mehanizēti ieberž ar sālīšanas maisījumu. Šādi iesālītos gabalus vairākās rindās sakārto piemērotos traukos un ievieto dzesēšanas kamerās, kur gaisa temperatūra ir 0–4 °С. Pēc piecām dienām gabalus pārkārto (augšdaļā esošos gabalus apmaina vietām ar apakšdaļā esošajiem gabaliem) un šādos apstākļos iztur vēl vismaz piecas dienas. Pēc sālīšanas procesa beigām katrai filejai piestiprina auklas cilpu. Šādi sagatavotās filejas sakarina uz metāla un/vai koka rāmjiem vai stieņiem, ko ievieto desu statīvos no nerūsošā tērauda. Raugās, lai gabali nesaskartos cits ar citu. Statīvos iekarinātos gabalus 24 stundas atstāj notecēties gaisa temperatūrā, kas nepārsniedz 12 °С. Kad filejas ir notecējušās, tās ievieto žāvēšanas kamerās dabiskai vai kondicionētai žāvēšanai ar iespēju regulēt gaisa temperatūru un mitrumu. Žāvēšana noris apstākļos, kuros gaisa temperatūra nepārsniedz 17 °С, bet relatīvais gaisa mitrums ir 70–85 %. Žāvēšanas laikā produktu presē presēšanas iekārtā ar koka platēm. Fileju presēšana ilgst 12–24 stundas. Pirmo presēšanu veic, kad gabali jau ir nedaudz sausi un aptaustot jūtama smalka virsas garoziņa. Presēšanu veic vairākkārt, līdz produkts ir labi izžuvis un filejas gabali ieguvuši pareizo formu. Presēm jāspēj uzņemt atdalījušos mitrumu, tāpēc tām jābūt izgatavotām no dabiska materiāla (koka), ko var notīrīt un nožāvēt. Produkta galīgais ārējais izskats tiek iegūts presēšanas rezultātā. Pēc pēdējās presēšanas filejas atbilstoši receptūrai pārklāj ar iepriekš homogenizētu maltu melno piparu un drupinātas pupumētras maisījumu.

Žāvēšanas procesa ilgums ir atkarīgs no gaļas gabalu lieluma: vajadzīgas vismaz 25 dienas, līdz produkts iegūst tam raksturīgo blīvi elastīgo konsistenci.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Produkta specifika

“Филе Елена” (“File Elena”) specifiskumu veido turpmāk minētās īpašības.

| — | Izejviela: augstvērtīga cūkas liemeņa daļa ar augstu uzturvērtību – jostas gabals. |
| --- | --- |

—

Izejviela: augstvērtīga cūkas liemeņa daļa ar augstu uzturvērtību – jostas gabals.

| — | Produkta virsma: klāta ar pupumētru un maltiem melnajiem pipariem piemērotās attiecībās, kas atbilst receptūrai; šis maisījums piešķir produktam īpašu zaļganu nokrāsu, kas nepiemīt citiem tās pašas grupas jēli žāvētiem gaļas produktiem. |
| --- | --- |

—

Produkta virsma: klāta ar pupumētru un maltiem melnajiem pipariem piemērotās attiecībās, kas atbilst receptūrai; šis maisījums piešķir produktam īpašu zaļganu nokrāsu, kas nepiemīt citiem tās pašas grupas jēli žāvētiem gaļas produktiem.

| — | Garša un smarža: produktam raksturīgo garšu un smaržu piešķir rūpīgi izraudzītās un apstrādātās sastāvdaļas, īpašie žāvēšanas un presēšanas apstākļi un atbilstošu garšvielu izvēle. Šajā sakarā liela nozīme ir pupumētrai, kas piešķir produktam sevišķu un specifisku garšu. |
| --- | --- |

—

Garša un smarža: produktam raksturīgo garšu un smaržu piešķir rūpīgi izraudzītās un apstrādātās sastāvdaļas, īpašie žāvēšanas un presēšanas apstākļi un atbilstošu garšvielu izvēle. Šajā sakarā liela nozīme ir pupumētrai, kas piešķir produktam sevišķu un specifisku garšu.

Produkta specifika

“Филе Елена” (“File Elena”) ir jēli žāvēts gaļas produkts, kas ražots no nesasmalcinātas gaļas. Bulgāru tautas gadsimtiem ilgās tradīcijas liellopu, teļa, aitas un kazas gaļas delikatešu gatavošanā lieti noderēja par labu pamatu līdzīga paņēmiena izmantošanai arī cūkgaļas pārstrādē. Vairākos valsts reģionos, kuros bija iespējams turēt cūkas, šāda veida produktus gatavoja mājas apstākļos. Tomēr reliģisku apsvērumu dēļ laikā, kad Bulgārija bija Osmaņu impērijas daļa, tirgot cūkgaļas produktus bija gandrīz neiespējami. Pirmie zināmie gadījumi, kad līdzīgs produkts ražots no cūkgaļas, reģistrēti 1855. gadā, kad Stojans Arnaudovs (Стоян Арнаудов) no Gabrovas savās ražotnēs gatavoja jēli žāvētu cūkgaļu par 2090 grošiem, kas tolaik bija ievērojama summa (Petars Cončevs, “No Gabrovas tautsaimniecības vēstures”, Hudožņik, Sofija, 1929 (Цончев Петър, Из стопанското минало на Габрово, Печатница Художник, София, 1929 г.)).

Pirmais normatīvais dokuments par produktu “Филе Елена” ir nozares standarts ON 18 64338-73 “Jēli žāvēta cūkgaļas fileja “Elena””, Zemkopības un pārtikas rūpniecības ministrija, Sofija, 1973 (ОН 18 64338-73 Филе свинско сурово-сушено “Елена”, Министерство на земеделието и хранителната промишленост, София, 1973 г.), kuru sagatavojis Ivans Konovskis (Иван Коновски) un Trendafils Ignatovs (Трендафил Игнатов). Šā produkta ražošanas tehnoloģija, kuras pamatā ir ilgā pieredze, ko nozares speciālisti uzkrājuši, strādājot Elenas apgabala uzņēmumos, galīgi nostiprinājās pagājušā gadsimta 80. gadu sākumā, kad gaļas rūpniecība bija valsts kontrolē. Tā rezultātā tika izdots pēdējais valsts normatīvais dokuments ТU 22/1983. gada 18. maijs“Tehniskie noteikumi par jēli žāvētu cūkgaļas fileju “Elena””, NAPS, Sofija, 1983 (ТУ 22/1983. gada 18. maijs Технически условия за филе свинско сурово-сушено “Елена”, НАПС, София, 1983 г.) un tam pievienotā “Tehnoloģiskā instrukcija par jēli žāvēta cūkgaļas produkta “File Elena” ražošanu”, Zemkopības un pārtikas rūpniecības ministrija, Sofija, 1983 (Технологическа инструкция за производство на сурово-сушено свинско “Филе Елена”, Министерство на земеделието и хранителната промишленост, София, 1983 г.). “Филе Елена” (“File Elena”) ražošana arī mūsdienās noris saskaņā ar šiem dokumentiem.

Produkta ražošanas metode un receptūra aprakstītas arī “Gaļas produktu ražošanas tehnoloģisko instrukciju krājumā”, NAPS-DSO “Rodopa”, Gaļas rūpniecības institūts, Sofija, 1980 (Сборник технологически инструкции за производство на месни произведения, НАПС-ДСО Родопа, Институт по месна промишленост, София, 1980 г.), tehnoloģiskajā instrukcijā par cūkgaļas filejas delikatešu ražošanu “File Elena” (319. lpp.), kā arī “Tehnoloģiskajā rokasgrāmatā par cūkgaļas, liellopu gaļas un sīklopu gaļas ieguvi un pārstrādi”, DSO “Rodopa”, Gaļas rūpniecības institūts, Sofija, 1984 (Технологически наръчник за добив и преработка на месо от свине, едър и дребен рогат добитък, ДСО Родопа, Институт по месна промишленост, София, 1984 г.) (98. lpp.). 2003. gadā Bulgārijas gaļas pārstrādātāju apvienība apkopoja jēli žāvētu nesasmalcinātas gaļas produktu tradicionālās receptūras un paņēmienus un publicēja tos “Bulgārijas tradicionālo receptūru un tehnoloģiju krājumā” (Сборник с традиционни български рецептури и технологии), kura 88. un 89. lappusē ievietota informācija par “Филе Елена” (“File Elena”).

“Филе Елена” (“File Elena”) tradicionālais raksturs izpaužas:

| — | receptūras nemainīgumā, |
| --- | --- |

—

receptūras nemainīgumā,

| — | ražošanas procesā izmantotajās metodēs, |
| --- | --- |

—

ražošanas procesā izmantotajās metodēs,

| — | tradicionālajā garšā. |
| --- | --- |

—

tradicionālajā garšā.

Receptūras tradicionālais raksturs gadu gaitā nav mainījies. Receptūras tradicionālais raksturs izpaužas pamatsastāvdaļās, sālīšanas maisījuma sastāvā un garšvielu maisījuma sastāvā (aprakstīti 4.2. punktā). Šī receptūra datējama ar pirmajiem produkta aprakstiem minētajos dokumentos – nozares normatīvos ОN 18 64338-73 un ТU 22/1983. gada 18. maijs –, kas saglabājušies līdz mūsdienām.

Tradicionālās metodes, ko izmanto “Филе Елена” (“File Elena”) ražošanas procesā un kas raksturo šo produktu, ir minētas arī Hristo Savatova (Христо Саватов) pierakstos; šis speciālists ir ilggadējs Veliko Tarnovas (Велико Търново) gaļas kombināta “Rodopa” darbinieks.

Tradicionālajās metodēs ietilpst sālīšanas, presēšanas, žāvēšanas un garšvielu izmantošanas metode.

| — | Sāla ar sauso paņēmienu – katru fileju ar rokām vai mehanizēti ieberž ar sālīšanas maisījumu. Sālīšanās laikā, kas nav īsāks par 10 dienām, sākas gaļas nogatavināšanās process. |
| --- | --- |

—

Sāla ar sauso paņēmienu – katru fileju ar rokām vai mehanizēti ieberž ar sālīšanas maisījumu. Sālīšanās laikā, kas nav īsāks par 10 dienām, sākas gaļas nogatavināšanās process.

| — | Vēl viena tradicionāla produkta iezīme ir vienmērīgs mitruma sadalījums, kas panākts ar presēšanu. Tādējādi gaļa žāvējas vienmērīgi, kas, savukārt, nodrošina pareizu gaļas nogatavināšanos. Presēšanai izmanto dabiskā koka preses. Koksne nodrošina presēšanas stabilitāti un uzsūc daļu no produkta atdalījušās mitruma; tas ir svarīgs nosacījums ne tikai produkta formas veidošanai, bet arī specifiskās mikrofloras dabiskai attīstībai. |
| --- | --- |

—

Vēl viena tradicionāla produkta iezīme ir vienmērīgs mitruma sadalījums, kas panākts ar presēšanu. Tādējādi gaļa žāvējas vienmērīgi, kas, savukārt, nodrošina pareizu gaļas nogatavināšanos. Presēšanai izmanto dabiskā koka preses. Koksne nodrošina presēšanas stabilitāti un uzsūc daļu no produkta atdalījušās mitruma; tas ir svarīgs nosacījums ne tikai produkta formas veidošanai, bet arī specifiskās mikrofloras dabiskai attīstībai.

| — | Produktu žāvē īpašos gaisa temperatūras un gaisa mitruma apstākļos, kas vajadzīgi, lai atlasītu specifisko mikrofloru, kura veicina to, ka gatavais produkts iegūst raksturīgās organoleptiskās, uztura un garšas īpašības. Tradicionālā paņēmiena īstenošanai vajadzīgas speciālas telpas žāvēšanai un nogatavināšanai, lai varētu attīstīties un saglabāties Bulgārijai specifiskā pienskābes baktēriju mikroflora. Šādi pilnveidoti dabiskie procesi, kas saglabājušies šajā tradicionālajā žāvēšanas metodē, ir bulgāru tehnologu paaudžu darba un zināšanu auglis, kā norādīts pirmajā tehnoloģiskajā dokumentā, kas datējams ar 1973. gadu. |
| --- | --- |

—

Produktu žāvē īpašos gaisa temperatūras un gaisa mitruma apstākļos, kas vajadzīgi, lai atlasītu specifisko mikrofloru, kura veicina to, ka gatavais produkts iegūst raksturīgās organoleptiskās, uztura un garšas īpašības. Tradicionālā paņēmiena īstenošanai vajadzīgas speciālas telpas žāvēšanai un nogatavināšanai, lai varētu attīstīties un saglabāties Bulgārijai specifiskā pienskābes baktēriju mikroflora. Šādi pilnveidoti dabiskie procesi, kas saglabājušies šajā tradicionālajā žāvēšanas metodē, ir bulgāru tehnologu paaudžu darba un zināšanu auglis, kā norādīts pirmajā tehnoloģiskajā dokumentā, kas datējams ar 1973. gadu.

| — | Raksturīgi garšvielu maisījuma elementi ir tā sagatavošana un izmantošana. Tradicionāli to gatavo, kaltēto pupumētru sadrupinot, nevis samaļot, un garšvielu maisījumu izmanto, fileju tajā izviļājot. Šīs tradicionālās gatavošanas metodes (pupumētras sadrupināšana) un garšvielu maisījuma izmantošana (filejas izviļāšana tajā) ļauj saglabāt ēteriskās eļļas, kas ietilpst garšvielu maisījumā, kurš piešķir gatavajam produktam izteiktāku garšu. Tādējādi saglabājas svaigi zaļā nokrāsa, kas raksturīga garšvielu maisījumam, ar kuru produkts ir klāts. |
| --- | --- |

—

Raksturīgi garšvielu maisījuma elementi ir tā sagatavošana un izmantošana. Tradicionāli to gatavo, kaltēto pupumētru sadrupinot, nevis samaļot, un garšvielu maisījumu izmanto, fileju tajā izviļājot. Šīs tradicionālās gatavošanas metodes (pupumētras sadrupināšana) un garšvielu maisījuma izmantošana (filejas izviļāšana tajā) ļauj saglabāt ēteriskās eļļas, kas ietilpst garšvielu maisījumā, kurš piešķir gatavajam produktam izteiktāku garšu. Tādējādi saglabājas svaigi zaļā nokrāsa, kas raksturīga garšvielu maisījumam, ar kuru produkts ir klāts.

Produkta garša ir palikusi nemainīga visus daudzos gadus, kuros ražots un tirgots produkts “Филе Елена” (“File Elena”).

Tradicionālās garšas veidošanās

Ar tradicionālajām žāvēšanas un presēšanas metodēm veiktā dabiskās mikrofloras atlase un rūpīgi izraudzītās un sabalansētās produkta garšvielas veido “Филе Елена” (“File Elena”) raksturīgo aromāta un garšas buķeti, kas saglabājusies līdz mūsdienām.

Profesore Kalinka Boškova (Калинка Бошкова) apgalvo, ka “Филе Елена” (“File Elena”) ražošana tradicionāli ir saistīta ar sarežģītiem mikrobioloģiskajiem, fizikālķīmiskajiem un bioķīmiskajiem procesiem, kas norisinās gaļas sālīšanas, nogatavināšanas, žāvēšanas un presēšanas laikā (Kalinka Boškova, “Gaļas, zivju un olu mikrobioloģija”, Plovdiva, 1994 (Бошкова Калинка, Микробиология на месото, рибата и яйцата, Пловдив, 1994 г.)). Tieši šie procesi nosaka nemainīgas krāsas, pareizas struktūras, patīkama aromāta un labas garšas veidošanos gatavajā produktā “Филе Елена” (“File Elena”). Tas ir saistīts ar dabiskās mikrofloras sugu sastāvu un attīstību gaļā. Mikrofloru veido galvenokārt mikrokoki (Micrococcus varians) un pienskābes baktērijas (Lactobacillus plantarum, Lactobacillus casei). Pētījumus šajā jomā veikušas V. Peneva (B. Пенева), S. Bračkova (C. Бръчкова), G. Stojeva (Г. Стоева) un S. Kunčeva (С. Кунчева) — “Nitrītu saturs gaļas produktos”, Otrais starptautiskais simpozijs “Nitrīti un gaļas produktu kvalitāte”, Krājums, Varna, 1984, 115. lpp. (Съдържание на нитрити в месни продукти, Втори международен симпозиум Нитритите и качеството на месните продукти, стр. 115, Сборник, Варна, 1984 г.), kā arī R. Kiseva (Р. Кисева) “No nesasmalcinātas izejvielas iegūtu jēli žāvētas gaļas produktu ražošanas tehnoloģijas pilnveidošana. Disertācija”, Gaļas rūpniecības institūts, Sofija, 1985 (Усъвършенствуване на технологията за производство на сурово-сушени месни продукти от нераздробени суровини. Дисертация, Институт по месопромишленост, София, 1985 г.).

“Филе Елена” (“File Elena”) ir produkts, kas vairākkārt apbalvots gadatirgos un izstādēs Bulgārijā un ārvalstīs, kur tas saņēmis goda rakstus un zelta medaļas: 57. starptautiskajā izstādē Briselē, 1986. gadā, konkursā “Bulgāru garšas noslēpums” (Тайната на българския вкус) Starptautiskajā gaļas un gaļas produktu izstādē “Meatmania” Sofijā (jubilejas izdevums “10 години АМБ — 1994–2003”, 22.–30. lpp.) un Starptautiskajā IFFA izstādē, kas 2010. un 2013. gadā notika Vācijā. Produkts ieguvis arī izcilības rakstu Bulgārijas tradicionālo produktu konkursā, ko 2007. gadā sarīkoja Beļģijas Karalistes vēstniecība Sofijā.

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/16

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 73/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Ribera del Duero”

Atsauces numurs: PDO-ES-A0626-AM04

Paziņošanas datums: 2019. gada 20. novembris.

APSTIPRINĀTA GROZĪJUMA APRAKSTS UN IEMESLI

1.   Batlvīnu un apzīmējuma “clarete” iekļaušana (specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 1.4. punkts)

Apraksts un iemesli

Ar mērķi uzlabot tirgus rādītājus ir iekļauti baltvīni (kā aizsargāta cilmes vietas nosaukuma (ACVN) “Ribera del Duero” produkts) un sinonīms “clarete”, lai aprakstītu sārtvīnus.

Regulatīvā padome uzskata, ka apgabala baltvīnu ražošanas pieredze, kas pamatojas galvenokārt uz vietējo šķirni “Albillo Mayor”, ir sasniegusi — jo īpaši pēdējos 20 gados — pietiekamu briedumu, lai šos produktus apzīmētu ar ACVN “Ribera del Duero”.

Vēlēšanās saglabāt šo balto vīnogu šķirņu vēsturiskos stādījumus kopā ar to ģenētisko daudzveidību, ietekme plašsaziņas līdzekļos un šo vīnu komerciālie panākumi tirgū ir Regulatīvajai padomei nepieciešamais pamatojums, lai izstrādātu attiecīgus noteikumus, ko jau ilgu laiku ir lūgusi nozare.

Pašlaik darbojas vismaz 25 vīna darītavas, kas jau tirgo šādu baltvīna veidu, kura pamatā ir šķirne “Albillo Mayor”, parasti ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (AĢIN) “Vino de la Tierra de Castilla y León”. Tās ir guvušas vērā ņemamus panākumus (pieci šķirnes “Albillo Mayor” vīni ir saņēmuši vairāk nekā 91 punktu prestižās publikācijas The Wine Advocate sastādītajos sarakstos).

Tika pieņemts lēmums sārtvīnu aprakstīšanai iekļaut apzīmējumu “clarete”, šajā sakarā ievērojot to uzņēmēju prasības, kas apgabalā vēlas saglabāt tāda tradicionāla vārda izmantošanu, kurš raksturo šos vīnus pēc krāsas. Tas nerada nekādas izmaiņas nosacījumos vai ražošanas praksē.

Grozījuma veids: standarta.

Gan baltvīni, gan vīni “clarete” (kas ir tāda paša veida vīni kā sārtvīni, taču tiem ir nosaukums, ko tradicionāli izmanto šajā apgabalā, kas attiecas uz to krāsu un kas ir atzīts valsts tiesību aktos par marķēšanu) ir iekļauti vīnu kategorijā, kas joprojām ir vienīgā produkta specifikācijā apstiprinātā kategorija. Ar šo grozījumu netiek mainīta, papildināta vai dzēsta neviena vīna kategorija. Tāpēc tas neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

2.   Baltvīnu fizikāli ķīmisko īpašību apraksts (specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 1.4. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir definētas analītiskās īpašības, kas jāievēro attiecībā uz baltvīniem, lai tie atbilstu produkta specifikācijai un tādējādi tos varētu apzīmēt ar ACVN “Ribera del Duero”.

Lai iekļautu šo jauno vīna veidu, ir jādefinē tā fizikāli ķīmiskās īpašības vismaz saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 20. pantā Komisijas 2018. gada 17. oktobra Īstenošanas regulā (ES) 2019/34, ar ko paredz noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1306/2013 piemērošanu.

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu tiek pielāgotas fizikāli ķīmiskās īpašības, taču netiek būtiski mainīts galaprodukts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

3.   Organoleptisko īpašību pārdefinēšana (specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 1.4. punkts)

Apraksts un iemesli

Attiecībā uz dažādām vīna kategorijām, lai tās varētu apzīmēt ar ACVN “Ribera del Duero” un labāk saskaņot ar pašreizējām organoleptiskās analīzes metodēm, jāievēro jaunā organoleptisko parametru definīcija.

Ir iekļautas organoleptiskās īpašības, kas jāievēro attiecībā uz ACVN baltvīniem.

Pieredze, ko guvusi Regulatīvā padome ELFLA finansētajā projektā par analītisko instrumentu izstrādi Kastīlijas un Leonas ACVN produktu degustācijas komiteju veiktās organoleptiskās analīzes standartizācijai, rosināja izstrādāt precīzāku dažādu produktu veidu definīciju un iekļaut vairākas ievaddefinīcijas, lai izskaidrotu un ieviestu lielāku skaidrību vīnu interpretēšanā. Ar šo grozījumu jo īpaši tiek reaģēts uz centieniem labāk aprakstīt īpašības, kuras jāievēro attiecībā uz katru vīna veidu, un arī palīdzēt piemērot pašlaik izstrādājamo organoleptiskās analīzes sistēmu, kas atbilst standartam UNE-EN ISO/IEC 17025:2017.

Lai aprakstītu baltvīnus, ir izmantoti dati no iepriekš minētā ziņojuma (kurā iekļautas vairākas noderīgas atsauces), kā arī apraksti, kas gadu gaitā savākti par šo vīna veidu, par kuru apgabalā, tostarp Regulatīvās padomes Eksperimentu un testēšanas nodaļā, ir uzkrāta plaša pieredze.

Tas nemaina produkta īpašības, bet drīzāk nodrošina sīkāku aprakstu saskaņā ar jaunām organoleptiskās analīzes metodēm.

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu tiek pielāgotas organoleptiskās īpašības, taču netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

4.   Stādījumu kopšanas pārskatīšana (specifikācijas 3. punkta a) apakšpunkts un vienotā dokumenta 1.5.1. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir definēts minimālais dabiskā spirta saturs, kas iegūstams no šķirnes “Albillo Mayor” vīnogām, kuras izmanto aizsargāto vīnu ražošanā.

Ņemot vērā to, cik svarīgs šā veida vīnam ir svaigums, kā arī ņemot vērā gan pieredzi, gan ziņojumus, ko par šo šķirni sagatavoja Kastīlijas un Leonas Lauksaimniecības tehnoloģiju institūts (Instituto Tecnológico Agrario Castilla y León — ITACyL) šķirnes “Albillo Mayor” klonu selekcijas laikā, tika pieņemts lēmums noteikt minimālo robežvērtību, kas atbilstu attiecīgajam parametram, proti, 17,9° pēc Briksa (10,5° pēc Bomē). Šo lēmumu ietekmēja arī tirgus tendences attiecībā uz vīnu svaigumu šāda veida baltvīnos un izteiktās klimata atšķirības, kas vērojamas starp vīnogu novākšanas laikiem.

Turklāt tika nolemts izteikt parametrus Briksa grādos, jo tas ir izdevīgi, runājot par ražas kontroles uzdevumu noteikšanu.

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu tikai pielāgo sākotnējos nosacījumus par izejvielām. Ar to netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

5.   Ražošanas nosacījumu grozījums: guvums no ekstrakcijas (specifikācijas 3. punkta b) apakšpunkts un vienotā dokumenta 1.5.1. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir palielināts guvums no ekstrakcijas, proti, no 70 litriem, kas gūti no katriem 100 kg vīnogu, uz 72 litriem, kas gūti no katriem 100 kg vīnogu.

Pēdējos gados vīna darītavu jaunās tehnoloģijas — dzesēšana un vakuuma filtru izmantošana misas klasifikācijai — ir sekmējušas to, ka vīnogu sula tiek izmantota aizvien vairāk, neradot ievērojamu spiedienu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kvalitāti. Rezultātā tiek iegūta lielāka raža un tāds pats produkta specifikācijā noteiktais kvalitātes līmenis.

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

6.   Vīna izturēšanas apstākļi un termiņi (specifikācijas 3. punkta b) apakšpunkts un vienotā dokumenta 1.5.1. punkts)

Apraksts un iemesli

Tā kā tiek uzskatīts, ka tas ir piemērotāk, noteikumi par vīna izturēšanas apstākļiem un termiņiem ir pārcelti no 8. punkta uz 3. punktu.

Noteikumi par vīna izturēšanas apstākļiem un termiņiem nav grozīti, ir tikai mainīta to atrašanās vieta, pārvietojot tos no 8. punkta b) apakšpunkta 3) punkta “Noteikumi par marķēšanu”, kur tie bija iekļauti kā noteikumi par tradicionālu apzīmējumu un fakultatīvas marķēšanas izmantošanu, uz 3. punkta b) apakšpunkta 3) punktu “Īpašās vīndarības metodes, vīna izturēšanas apstākļi”.

Šī iespēja tika izmantota, lai iekļautu skaidrojumu par vīna izturēšanas termiņu aprēķināšanu un nodrošinātu, ka šādu minētajā punktā noteikto termiņu aprēķināšanas sākums jebkurā gadījumā nedrīkst būt pirms ražas gada 1. oktobra. Turklāt tāda izturēšanas minimālā termiņa aprēķināšana, kas vajadzīgs, lai varētu izmantot tradicionālos apzīmējumus “RESERVA” un “GRAN RESERVA”, sāksies tad, kad vīna partija tiks ielieta ozolkoka mucās.

Turklāt pastāv noteikums par mucu maksimālo ietilpību, kas uzskatāma par atbilstošu galaprodukta kvalitātes nodrošināšanai (vīniem ar tradicionālajiem apzīmējumiem — 330, bet “Roble/Barrica” vīniem — 600).

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu tiek mainīts tikai punkts un sniegts skaidrojums. Ar to netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

7.   Vīndarības ierobežojumu grozījums: sarkanvīnu šķirnes komponents (specifikācijas 3. punkta c) apakšpunkts un vienotā dokumenta 1.5.1. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir no jauna definēts šķirņu sastāvs ACVN “Ribera del Duero” sarkanvīniem, palielinot iespējamo šķirnes “Red Grenache” lietojumu līdz 25 %, ņemot vērā to, ka tirgū šī šķirne tiek novērtēta aizvien augstāk.

Tika pieņemts lēmums noteikt iespējamo procentuālo daļu, līdz kurai apstiprināto šķirni “Red Grenache” var izmantot salīdzinājumā ar to daļu, kas atļauta citām apstiprinātajām sarkano vīnogu šķirnēm. Šis grozījums ir iekļauts pēc nozares pieprasījuma, kura konstatējusi, ka šķirnes nianses ir lietderīgas. Tomēr tās izmantojums netiek ietekmēts, saglabājot vismaz 75 % “Tempranillo” vai “Tinto Fino”, vai “Tinta del País”. Pašlaik ir vairāki uzņēmēji, kas aizvien vairāk izmanto šo šķirni. Viņi norāda uz augstajiem vērtējumiem, kas iegūti no vīna ekspertiem par šiem vīniem un pat par tiem, kas nekvalificējas aizsardzībai saistībā ar lielāku šīs šķirnes daudzumu to sastāvā. Tāpat “Red Grenache” tradicionāli ir bijusi šķirne, kas plaši izmantota apgabala sarkanvīnos. Tādējādi ir pierādīts tās vēsturiskais raksturs un saistība ar reģionu.

Arī apgabalā esošie šķirnes “Red Grenache” lauki ir īsts genotipiskā mainīguma avots, jo tie vairāku paaudžu laikā iegūti ar massal selekcijas palīdzību un tādējādi ir perfekti pielāgoti teritorijai. Šis ir tas gadījums, kad Regulatīvā padome apgabalā vēlas saglabāt un palielināt šo vērtību, jo īpaši lai nodrošinātos ar instrumentiem cīņai pret mainīgām situācijām, galvenokārt pret globālo sasilšanu.

Visbeidzot, pašreizējais tirgus pieprasījums pēc vīniem ar lielāku svaigumu pierāda šīs šķirnes lietderību, kad tā lietota lielākā daudzumā, jo tā, visticamāk, ļaus ražot vīnus ar šīm īpašībām.

Grozījuma veids: standarta.

Ar šo grozījumu netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un profilu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

8.   Vīndarības ierobežojumu grozījums: baltvīnu šķirnes komponents (specifikācijas 3. punkta c) apakšpunkts un vienotā dokumenta 1.5.1. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir noteiktas šķirņu procentuālās daļas, kas jāievēro attiecībā uz aizsargātiem baltvīniem. Jo īpaši tas attiecas uz galveno šķirni “Albillo Mayor”.

Reģistrēto uzņēmēju ražotajos baltvīnos, kas arvien vairāk parādās tirgū, bet kas nav apzīmēti ar cilmes vietas nosaukumu, ir liela proporcionālā daļa vietējās šķirnes “Albillo Mayor”. Galvenās šķirnes noteikšana 75 % līmenī būtu pietiekami labs veids, kā to atspoguļot, izmantojot to pašu argumentu, kas lietots attiecībā uz apgabala sarkanvīniem, kuros šķirnes “Tempranillo” minimālā procentuālā daļa arī ir noteikta 75 % apmērā.

Jebkurā gadījumā pirmajā pārejas noteikumā, kas paredzēts piemērojamajā regulā par cilmes vietas nosaukumu “Ribera del Duero” un par tā Regulatīvo padomi, ir teikts:

pirmkārt, saskaņā ar 1982. gada 21. jūlija rīkojuma trešo pārejas noteikumu Regulatīvā padome var atļaut ražot aizsargātos vīnus, kuri gatavoti no ražošanas apgabala vīndārzos augušām vīnogām un kuru sastāvā ir dažādas šķirnes, ja ar šo regulu apstiprinātās šķirnes vīnā veido lielāko daļu,

otrkārt, ir jāapsver specifikācijas turpmākie grozījumi, lai iekļautu jaunus vīna veidus. Šā iemesla dēļ ir lietderīgi nodrošināt vietējās šķirnes raksturīgās īpašības, kā arī atstāt rīcības brīvību citu tradicionālo šķirņu iekļaušanai vīnos, ja turpmāk veiktie tehniskie pētījumi to attaisno.

Šajā sakarā jāpiebilst, ka vīni, kuru ražošanas pamatā ir šķirne “Albillo Mayor”, tirgū tiek pozicionēti kā kvalitatīvi nišas vīni un, ņemot vērā šīs kategorijas vīnus, kopumā maksā ļoti dārgi, kas padara tos par augsta līmeņa baltvīniem.

Grozījuma veids: standarta.

Iepriekš ir pamatots, ka baltvīnu iekļaušana nav ES noteikumu grozījums. Tiklīdz šie vīni būs iekļauti, tiks izstrādāti noteikumi par to ražošanu un paredzēti ierobežojumi, lai saglabātu apgabala vīnu pamatīpašības. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

9.   Ģeogrāfiskā apgabala pārskatīšana (specifikācijas 4. punkts un vienotā dokumenta 1.6. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir pārskatīts ģeogrāfiskais apgabals.

Noteiktais apgabals nav mainīts. Vienīgie atjauninājumi skar to vietu nosaukumus, kas veido šo apgabalu, jo pēc cilmes vietas nosaukuma ieviešanas ir mainījušās municipalitāšu un vietējo pašvaldību robežas.

Grozījuma veids: standarta.

Ir mainīts nevis apgabals, bet tikai punkta formulējums.

10.   No hektāra iegūstamo šķirnes “albillo mayor” maksimālo ražu iekļaušana (specifikācijas 5. punkts un vienotā dokumenta 1.5.2. punkts)

Apraksts un iemesli

Apraksts un iemesli: attiecībā uz šķirni “Albillo Mayor” ir iekļauta maksimāli pieļaujamā raža no hektāra, kas noteikta 9 500 kg/ha apmērā.

Lai gan reģionā Ribera del Duero šķirņu ražīgums var mainīties, pētījumi, ko ITACyL veicis šķirnes “Albillo Mayor” klonu selekcijas laikā, norāda, ka attiecībā uz šīs šķirnes ražu rādītājs 9 500 kg no hektāra ir pamatots skaitlis un ka tādējādi saistībā ar konkrēto apgabalu to ietver produkta specifikācijā.

Pieredze arī liecina, ka šis ITACyL sniegtais skaitlis ir atbilstošs, jo, ievērojot pašreizējos maksimālos ražošanas ierobežojumus, parasti ir jānogriež daudz ķekaru un, runājot par pašlaik apzīmētajiem vīniem, tos var izmantot tikai sarkanvīnu un sārtvīnu gatavošanai.

Šis maksimālais apjoms ir lielāks par to, kas bija noteikts iepriekš, un ir saistīts ar baltvīnu — kuru pamatā ir šī šķirne — iekļaušanu produkta specifikācijā. Attiecībā uz šiem vīniem cenšas sasniegt izteiktu svaigumu, taču iepriekšējie maksimālie šīs šķirnes ražošanas ierobežojumi apgrūtina tā sasniegšanu.

Grozījuma veids: standarta.

Attiecībā uz šķirni “Albillo Mayor”, ko jo īpaši izmanto baltvīnu ražošanai, ir jānosaka maksimālā raža no hektāra. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

11.   “Albillo mayor”kā galvenās šķirnes iekļaušana (specifikācijas 6. punkts un vienotā dokumenta 1.7. punkts)

Apraksts un iemesli

Apraksts un iemesli: šķirne “Albillo Mayor” tiek uzskatīta par galveno šķirni, jo apgabalā tā vienmēr ir bijusi balto vīnogu šķirne par excellence.

Baltvīnu iekļaušana specifikācijā ir jāsaista ar veidu, kādā šķirne “Albillo Mayor” darbojas kā pamats. Tāpēc tā ir uzskatāma par primāru šķirni, nevis minama tikai kā apstiprināta šķirne.

Ir vairāki iemesli, kas pamato to, ka, lai ražotu baltvīnus reģionā Ribera del Duero, galvenajai šķirnei jābūt “Albillo Mayor”:

| — | pirmkārt, tā ir vienīgā balto vīnogu šķirne, kas apstiprināta apgabalā, |
| --- | --- |

—

pirmkārt, tā ir vienīgā balto vīnogu šķirne, kas apstiprināta apgabalā,

| — | otrkārt, tā ir galvenā šķirne, no kuras gatavo baltvīnus, ko tirgo reģistrētās vīna darītavas, un kuras panākumi tirgū un vīna kritiķu vidū veicina interesi, |
| --- | --- |

—

otrkārt, tā ir galvenā šķirne, no kuras gatavo baltvīnus, ko tirgo reģistrētās vīna darītavas, un kuras panākumi tirgū un vīna kritiķu vidū veicina interesi,

| — | treškārt, tā ir vistradicionālākā un visraksturīgākā šķirne, kas tiek audzēta šajā aizsargātajā apgabalā. Tādējādi baltvīnu īpašības ir cieši saistītas ar šo šķirni, kura tāpēc ir atzīstama par galveno šķirni baltvīnu ražošanai reģionā Ribera del Duero. |
| --- | --- |

—

treškārt, tā ir vistradicionālākā un visraksturīgākā šķirne, kas tiek audzēta šajā aizsargātajā apgabalā. Tādējādi baltvīnu īpašības ir cieši saistītas ar šo šķirni, kura tāpēc ir atzīstama par galveno šķirni baltvīnu ražošanai reģionā Ribera del Duero.

Ņemot vērā šo situāciju, ieteicamākā iespēja apgabala baltvīnu iekļaušanai varētu būt šķirnes “Albillo Mayor” noteikšana par galveno šķirni, lai nodrošinātu to, apgabala vīni saglabā savas tradicionālās īpašības.

No vēsturiskā viedokļa reģiona vīndārzos šķirne “Albillo Mayor” vienmēr ir pastāvējusi līdzās šķirnei “Tempranillo”. Nenoliedzami, abas šķirnes ir noteikušas Ribera del Duero vīnu raksturu.

Grozījuma veids: standarta.

Šķirne “Albillo Mayor”, ko jo īpaši izmanto baltvīnu ražošanai, vienmēr ir bijusi apstiprināta un apgabalā uzskatīta par balto vīnogu šķirni par excellence. Šīs ir nevis izmaiņas, bet tikai iepriekš minētā atzīšana. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

12.   Izņēmuma iekļušana attiecībā uz vēsturiski māzāk audzētajām šķirnēm (specifikācijas 6. punkts)

Apraksts un iemesli

Saistībā ar apzīmētajiem vīniem ir iekļautas vīnogas no vēsturiskajiem vīndārziem.

Tādu konkrētu, ļoti maz audzētu šķirņu izmantošana, kas sajauktas ar galvenajām šķirnēm, ir bijusi tradīcija daudzus gadus, tostarp sārtvīnu / vīnu “clarete” gadījumā laikposmā kopš cilmes vietas nosaukuma ieviešanas apgabalā (kas bija daļa no īpašajiem noteikumiem, kas tika izstrādāti pirms specifikācijas).

Apgabalā esošie dažādu vēsturisko šķirņu lauki arī ir būtisks ģenētiskā mainīguma avots, jo tie vairāku paaudžu laikā iegūti ar massal selekcijas palīdzību un tādējādi ir pienācīgi pielāgoti teritorijai. Šis ir arī tas gadījums, kad Regulatīvā padome apgabalā vēlas saglabāt un palielināt šo tradicionālo vērtību, jo īpaši lai nodrošinātos ar instrumentiem cīņai pret mainīgām situācijām, galvenokārt pret globālo sasilšanu.

Tikmēr tirgū ir pieprasījums pēc vīniem ar lielāku svaigumu un dažādām niansēm to buķetē. Tas lielākā mērā norāda uz šo šķirņu lietderību, ko uzņēmēji bieži vien ir pieprasījuši.

Grozījuma veids: standarta.

Šajā grozījumā nav ietvertas būtiskas izmaiņas attiecībā uz produkta īpašībām, kas saglabā saitē izskaidrotās atšķirīgās iezīmes. Galvenā ideja ir apvienot tradicionālās metodes un iespējas, ko sniedz apgabalā ieviestās šķirnes, ar jaunām vīndarības tendencēm, kuru mērķis ir iegūt augstākās kvalitātes produktu, kas atbilst patērētāju pašreizējai gaumei. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

13.   Saiknes apraksta atjaunināšana (specifikācijas 7. punkts un vienotā dokumenta 1.8. punkts)

Apraksts un iemesli

Ir veiktas minimālas izmaiņas saiknes aprakstā, lai precizētu dažus jēdzienus un pamatotu ierosinātās izmaiņas.

Ierosinātajos ACVN “RIBERA DEL DUERO” specifikācijas grozījumos attiecībā uz saikni nav ietvertas būtiskas izmaiņas, kā arī tā netiek apdraudēta. Tomēr tā ir jāpārskata, lai precizētu vairākus jēdzienus un jo īpaši lai uzsvērtu, ka attiecīgie grozījumi ir pamatoti un neizjauc cēloņsakarību.

Grozījuma veids: standarta.

Šīs ir nevis būtiskas izmaiņas, bet tikai daudz piemērotāks formulējums. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

14.   8. Punkta “citas piemērojamās prasības” grozījums (specifikācijas 8. punkts un vienotā dokumenta 1.9. punkts)

Apraksts un iemesli

Izmaiņas 8. punktā “Citas piemērojamās prasības” ir veiktas, lai atjauninātu tiesisko regulējumu un precizētu konkrētus elementus, piemēram, pienākumu iekļaut datus reģistros, izņēmumus attiecībā uz ražas lietošanu, pamatojumu vīna iepildīšanai pudelēs jau pašā sākumā un norādes uz etiķetēm. Punktā ir paredzēta arī iespēja izmantot vietu nosaukumus kā mazākas ģeogrāfiskās atrašanās vietas.

Šis punkts faktiski ir pilnībā pārskatīts, lai precizētu atsevišķus aspektus, kas nebija pietiekami skaidri. Formulējums tagad ir vairāk saskaņots ar spēkā esošajiem noteikumiem.

Iespēja norādīt mazākas ģeogrāfiskās atrašanās vietas nosaukumu nozīmē to, ka ģeogrāfiskajā apgabalā ir iespējams iekļaut municipalitāšu un vietējo pašvaldību (apdzīvotu vietu) nosaukumus. Šī ir atbilde uz nozares pieprasījumu, ņemot vērā to, ka mūsdienās patērētāji aizvien lielāku vērtību piešķir zināšanām par produkta izcelsmi.

Nosaukto vietu robežas ir precīzas, jo tās ir administratīvā iedalījuma vienības.

Grozījuma veids: standarta.

Ar ierosinātajiem šā punkta grozījumiem netiek veiktas nekādas aizsargājamā nosaukuma izmaiņas un netiek ieviesti nekādi jauni tirdzniecības ierobežojumi. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

15.   9. Punkta b) apakšpunkta “specifikācijas kontrole: uzraudzības uzdevumi” atjaunināšana (specifikācijas 9. punkta b) apakšpunkts)

Apraksts un iemesli

Apraksts un iemesli: ir atjaunināts punkts par uzraudzības uzdevumiem.

Standarta UNE-EN-ISO 17065 sertifikācijas procesā, kurā iesaistīta Regulatīvā padome, ir jāpārskata šis punkts, lai tas atbilstu minētajā standartā noteiktajiem principiem.

Grozījuma veids: standarta.

Šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Ribera del Duero”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

“VINO TINTO JOVEN”, “JOVEN ROBLE”

“JOVEN” (vīns netiek izturēts vai tiek izturēts un/vai fermentēts mucā mazāk par trim mēnešiem)

Izskats: dzidrs, vismaz ar vidēju krāsas intensitāti un toņiem, kas mainās no purpursarkanas līdz violeti sarkanai krāsai.

Smarža: piemīt vidējas intensitātes sarkano un/vai svaigu melno augļu aromāti.

Garša: līdzsvarota un svaiga (ko nodrošina skābās sastāvdaļas), viegli vai vidēji piesātināta. Vismaz neilgi noturīga pēcgarša.

“JOVEN ROBLE” (vīns tiek izturēts un/vai fermentēts mucā ilgāk par trim mēnešiem)

Izskats: dzidrs, vismaz ar vidēju krāsas intensitāti un toņiem, kas mainās no purpursarkanas līdz violeti sarkanai krāsai.

Smarža: piemīt sarkano un/vai svaigu melno augļu aromāti kopā ar aromātiem, kas rodas no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē.

Garša: līdzsvarota un svaiga (ko nodrošina skābās sastāvdaļas), un vismaz vidēji piesātināta. Vismaz neilgi noturīga pēcgarša.

Jebkurā gadījumā šajā punktā norādītie fizikāli ķīmiskie parametri atbilst ES noteikumos paredzētajiem ierobežojumiem.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*1) | 0,833 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11,5

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*1)

0,833

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

“CRIANZA”

Izskats: dzidrs, vismaz ar vidēju krāsas intensitāti un toņiem, kas mainās no granātsarkanas līdz violeti sarkanai krāsai. Nesatur oglekļa dioksīdu.

Smarža: piemīt vismaz vidējas intensitātes sarkano un/vai svaigu melno augļu aromāti kopā ar aromātiem, kas rodas no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē.

Garša: līdzsvarota, ar pietiekamu skābuma radītu svaigumu, vidēji līdz stipri piesātināta, ar vidēji līdz ilgi noturīgu pēcgaršu.

Jebkurā gadījumā šajā punktā norādītie fizikāli ķīmiskie parametri atbilst ES noteikumos paredzētajiem ierobežojumiem.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 (miliekvivalentos litrā) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*2) | 0,833 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11,5

Minimālais kopējais skābums

4 (miliekvivalentos litrā)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*2)

0,833

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

SARKANVĪNI “RESERVA” UN “GRAN RESERVA”, KĀ ARĪ CITI SARKANVĪNI, KAS IZTURĒTI ILGĀK PAR DIVIEM GADIEM

“RESERVA” UN “GRAN RESERVA”

Izskats: dzidrs vai viegli duļķains, vismaz ar vidēju krāsas intensitāti un toņiem, kas mainās no ķieģeļsarkanai līdz violeti sarkanai krāsai. Nesatur oglekļa dioksīdu.

Smarža: vidējas intensitātes aromāti no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē ar iespējamu augļu kompotu, nevis svaigu augļu klātbūtni.

Garša: līdzsvarota, ar pietiekamu skābumu, vidēji līdz stipri piesātināta, ar vidēji līdz ilgi noturīgu pēcgaršu.

CITI VĪNI, KAS IZTURĒTI ILGĀK PAR DIVIEM GADIEM (vīns izturēts vai fermentēts mucā ilgāk par trim mēnešiem)

Izskats: dzidrs vai viegli duļķains, vismaz ar vidēju krāsas intensitāti un toņiem, kas mainās no ķieģeļsarkanai līdz violeti sarkanai krāsai.

Smarža: piemīt aromāti, kas rodas no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē.

Garša: līdzsvarota, ar pietiekamu skābumu, vidēji līdz stipri piesātināta, ar vidēji līdz ilgi noturīgu pēcgaršu.

Jebkurā gadījumā šajā punktā norādītie fizikāli ķīmiskie parametri atbilst ES noteikumos paredzētajiem ierobežojumiem.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*3) | 0,833 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11,5

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*3)

0,833

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

SĀRTVĪNS / VĪNS “CLARETE”

Vīns netiek izturēts.

Izskats: dzidrs, ar toni, kas atgādina kaut ko vidēju starp sīpola mizas krāsu un aveņu rozā krāsu, ar iespējamiem atsevišķiem pelēkiem toņiem pudeles apakšpusē.

Smarža: piemīt sarkano augļu un/vai citu augļu aromāti.

Garša: līdzsvarota un svaiga, ar vidēju vai lielu skābumu, viegli vai vidēji piesātināta.

Vīns tiek izturēts.

Izskats: dzidrs, ar toni, kas atgādina kaut ko vidēju starp sīpola mizas krāsu un aveņu rozā krāsu, ar iespējamiem atsevišķiem pelēkiem toņiem pudeles apakšpusē.

Smarža: piemīt svaigu sarkano augļu vai sarkano augļu kompota un/vai citu augļu aromāti kopā ar aromātiem, kas rodas no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē. “Reserva” un “Gran Reserva” vīnu gadījumā augļu klātbūtne nav obligāta.

Garša: līdzsvarota un svaiga, ar vidēju vai lielu skābumu, viegli vai vidēji piesātināta.

Jebkurā gadījumā šajā punktā norādītie fizikāli ķīmiskie parametri atbilst ES noteikumos paredzētajiem ierobežojumiem.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,3 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*4) | 0,833 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 180 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11

Minimālais kopējais skābums

4,3 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)  (*4)

0,833

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

180

BALTVĪNI

Vīns netiek izturēts.

Izskats: dzidrs, dažādas intensitātes salmu dzeltenā krāsā.

Smarža: piemīt “citu augļu” aromāti. Var sajust augu notis.

Garša: līdzsvarota un svaiga, ar vidēju vai lielu skābumu, viegli vai vidēji piesātināta.

Vīns tiek izturēts.

Izskats: dzidrs, ar toni, kas atgādina kaut ko vidēju starp salmu dzeltenu un zeltaini dzeltenu krāsu. Vīnos ar tradicionālajiem apzīmējumiem “Crianza”, “Reserva” un “Gran Reserva” ir atļauts dzeltens vecināta zelta tonis.

Smarža: piemīt “citu augļu” — kas var būt svaigi vai kompotā — aromāti kopā ar aromātiem, kas rodas no vīna izturēšanas ozolkoksnes vidē. “Reserva” un “Gran Reserva” vīnu gadījumā augļu klātbūtne nav obligāta.

Garša: līdzsvarota un svaiga, ar vidēju vai lielu skābumu, viegli vai vidēji piesātināta.

Maksimālais gaistošais skābums:

| | 0,65 g/l nefermentētiem un mucās neizturētiem vīniem (10,83 miliekvivalenti litrā), |
| --- | --- |

0,65 g/l nefermentētiem un mucās neizturētiem vīniem (10,83 miliekvivalenti litrā),

| | 0,8 g/l nefermentētiem un mucās neizturētiem vīniem (13,33 miliekvivalenti litrā). |
| --- | --- |

0,8 g/l nefermentētiem un mucās neizturētiem vīniem (13,33 miliekvivalenti litrā).

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 10,83 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 180 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

10,83

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

180

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Stādījumu kopšana

Ir jāizvērtē vīndārzu lauki, kas paredzēti ar ACVN “Ribera del Duero” apzīmēto vīnogu audzēšanai; šiem vīnogu laukiem jābūt vismaz savā trešajā veģetācijas ciklā kopš stādījumu iekopšanas.

Stādījumu kopšana

Jauno augu minimālā biezība — 2 000 vīnogulāji vienā hektārā.

Īpašā vīndarības metode

19,1 ° pēc Briksa (11° pēc Bomē) sarkano vīnogu šķirnēm un 17,9 ° pēc Briksa (10,5 ° pēc Bomē) balto vīnogu šķirnēm.

Īpašā vīndarības metode

Ne vairāk kā 72 litri vīna vai misas no katriem 100 kg novākto vīnogu.

Vīna izturēšanas apstākļi

Īpašā vīndarības metode

“CRIANZA”: sarkanvīni ar 24 mēnešu ilgu minimālo vīna izturēšanas termiņu, no kura vismaz 12 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās. Sārtvīni / vīni “clarete” un baltvīni ar 18 mēnešu ilgu minimālo vīna izturēšanas termiņu, no kura vismaz 6 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās.

“RESERVA”: sarkanvīni ar 36 mēnešu ilgu minimālo vīna izturēšanas termiņu, no kura vismaz 12 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās, bet pārējam laikam — pudelēs. Sārtvīni / vīni “clarete” un baltvīni ar 24 mēnešu ilgu minimālo vīna izturēšanas termiņu, no kura vismaz 6 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās, bet pārējam laikam — pudelēs.

“GRAN RESERVA”: sarkanvīni ar 60 mēnešu ilgu minimālo vīna izturēšanas termiņu, no kura vismaz 24 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās, bet pārējam laikam — pudelēs. Sārtvīnu / vīnu “clarete” un baltvīnu minimālajam vīna izturēšanas termiņam jābūt 48 mēneši, no kuriem vismaz 6 mēnešiem jābūt pavadītiem ozolkoka mucās, bet pārējam laikam — pudelēs.

Vīna izturēšanas apstākļi

Īpašā vīndarības metode

Apzīmējums “ROBLE/BARRICA”

Sarkanvīniem, sārtvīniem / vīniem “clarete” un baltvīniem jābūt izturētiem mucās vismaz trīs mēnešus.

Vīna izturēšanas apstākļi

Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz “Crianza”, “Reserva” un “Gran Reserva” vīniem — ozolkoka mucas maksimāli ar 330 litru lielu ietilpību.

Attiecībā uz “Roble/Barrica” vīniem — maksimāli 600 litri.

Attiecīgie ierobežojumi vīndarīšanā

ACVN “RIBERA DEL DUERO” vīnu ražošanā ir jāievēro šādas šķirņu proporcijas atbilstīgi vīna veidam:

sarkanvīni — tiem jāsatur vismaz 95–100 % vīnogu no sarkano vīnogu šķirnēm, kas apstiprinātas saskaņā ar šo produktu specifikāciju. Šķirņu “Tempranillo”, “Tinto Fino” vai “Tinta del País” daļa nedrīkst būt mazāka par 75 %,

sārtvīni / vīni “clarete” — tiem jābūt gatavotiem, izmantojot vismaz 50 % no šajā specifikācijā apstiprinātajām sarkano vīnogu šķirnēm,

baltvīni — tiem jābūt gatavotiem, izmantojot vismaz 75 % no šķirnes “Albillo Mayor”.

b)   Maksimālā raža

SARKANO VĪNOGU ŠĶIRNES

7 000 kg vīnogu no hektāra

SARKANO VĪNOGU ŠĶIRNES

50,4 hl no hektāra

BALTO VĪNOGU ŠĶIRNES

9 500 kg vīnogu no hektāra

BALTO VĪNOGU ŠĶIRNES

68,4 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

BURGOSAS PROVINCE: ADRADA DE HAZA, ANGUIX, ARANDA DE DUERO (LA AGUILERA y SINOVAS), BAÑOS DE VALDEARADOS, BERLANGAS DE ROA, CALERUEGA, CAMPILLO DE ARANDA, CASTRILLO DE LA VEGA, LA CUEVA DE ROA, FRESNILLO DE LAS DUEÑAS, FUENTECEN, FUENTELCESPED, FUENTELISENDO, FUENTEMOLINOS, FUENTENEBRO, FUENTESPINA, GUMIEL DE IZÁN, GUMIEL DE MERCADO, HAZA, HONTANGAS, HONTORIA DE VALDEARADOS, LA HORRA, HOYALES DE ROA, MAMBRILLA DE CASTREJÓN, MILAGROS, MORADILLO DE ROA, NAVA DE ROA, OLMEDILLO DE ROA, PARDILLA, PEDROSA DE DUERO (BOADA DE ROA, GUZMÁN, QUINTANAMANVIRGO y VALCABADO DE ROA), PEÑARANDA DE DUERO (CASANOVA), QUEMADA, QUINTANA DEL PIDIO, ROA, SAN JUAN DEL MONTE, SAN MARTÍN DE RUBIALES, SANTA CRUZ DE LA SALCEDA, LA SEQUERA DE HAZA, SOTILLO DE LA RIBERA (PINILLOS DE ESGUEVA), TERRADILLOS DE ESGUEVA, TORREGALINDO, TÓRTOLES DE ESGUEVA (VILLOVELA DE ESGUEVA), TUBILLA DEL LAGO, VADOCONDES, VALDEANDE, VALDEZATE, LA VID Y BARRIOS (GUMA y ZUZONES), VILLAESCUSA DE ROA, VILLALBA DE DUERO, VILLALBILLA DE GUMIEL, VILLANUEVA DE GUMIEL, VILLATUELDA un ZAZUAR.

SEGOVIJAS PROVINCE: ALDEHORNO, HONRUBIA DE LA CUESTA, MONTEJO DE LA VEGA DE LA SERREZUELA un VILLAVERDE DE MONTEJO (VILLALVILLA DE MONTEJO).

SORIJAS PROVINCE: ALCUBILLA DE AVELLANEDA (ALCOBA DE LA TORRE y ZAYAS DE BÁSCONES), (ALCUBILLA DEL MARQUÉS), CASTILLEJO DE ROBLEDO, LANGA DE DUERO (ALCOZAR, BOCIGAS DE PERALES, VALDANZO, VALDANZUELO y ZAYAS DE TORRE), MIÑO DE SAN ESTEBAN y SAN ESTEBAN DE GORMAZ (ALDEA DE SAN ESTEBAN, ATAUTA, INES, MATANZA DE SORIA, OLMILLOS, PEDRAJA DE SAN ESTEBAN, PEÑALBA DE SAN ESTEBAN, QUINTANILLA DE TRES BARRIOS, REJAS DE SAN ESTEBAN, SOTO DE SAN ESTEBAN, VELILLA DE SAN ESTEBAN un VILLÁLVARO).

VALJADOLIDAS PROVINCE: BOCOS DE DUERO, CANALEJAS DE PEÑAFIEL, CASTRILLO DE DUERO, CURIEL DE DUERO, FOMPEDRAZA, MANZANILLO, OLIVARES DE DUERO, OLMOS DE PEÑAFIEL, PEÑAFIEL (ALDEAYUSO, MÉLIDA y PADILLA DE DUERO), PESQUERA DE DUERO, PIÑEL DE ABAJO, PIÑEL DE ARRIBA, QUINTANILLA DE ARRIBA, QUINTANILLA DE ONÉSIMO, RÁBANO, ROTURAS, TORRE DE PEÑAFIEL (MOLPECERES), VALBUENA DE DUERO (SAN BERNARDO) un VALDEARCOS DE LA VEGA.

7.   Galvenā(-s) vīna vīnogu šķirne(-s)

“TEMPRANILLO” — “TINTA DEL PAIS”

“TEMPRANILLO” — “TINTO FINO”

“ALBILLO MAYOR”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

| 1. | Ģeogrāfiskā apgabala, kas definēts 5. punktā, teritoriālā specifika un klimatiskie apstākļi piešķir apgabala vīniem to individualitāti. Tādējādi sinonimitātes, kas attiecībā uz galvenajām šķirnēm sastopamas apgabalā, liecina par to, ka apgabalā audzētajām vīnogām piemīt konkrētas raksturīgas nianses, kas nodrošina šīs pašas sinonimitātes.
  Šī raksturīgā īpašība rod izpausmi līdzsvarotajā vīnu dabīgajā skābumā. Sarkanvīnu gadījumā vēl viens raksturīgs faktors ir augstais fenola saturs, kurā izceļas antocianīnu un vitizīnu zilganie toņi, kā arī augstas polimēriskas kvalitātes tanīns. |
| --- | --- |

1.

Šī raksturīgā īpašība rod izpausmi līdzsvarotajā vīnu dabīgajā skābumā. Sarkanvīnu gadījumā vēl viens raksturīgs faktors ir augstais fenola saturs, kurā izceļas antocianīnu un vitizīnu zilganie toņi, kā arī augstas polimēriskas kvalitātes tanīns.

| 2. | Jo īpaši ņemot vērā apgabala lielo vidējo augstumu virs jūras līmeņa, klimatam ir izteikta ietekme uz vīnogām. Galu galā tieši iepriekš aprakstītā lēnā nogatavināšanās kopā ar lielo temperatūras starpību dienā un naktī ievērojami veicina derīgo savienojumu pieaugumu dienas laikā un šo savienojumu metaboliskās sadegšanas samazinājumu naktī. Ilgā nogatavināšanās dabīgā veidā saldina arī tanīnu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tādējādi ražošanas apgabals, uz kuru attiecas ACVN “RIBERA DEL DUERO”, ir piemērots kvalitatīvu vīnu ieguvei, ja vīndārzos iegūstamie apjomi tiek ierobežoti un netiek izmantotas vēlīnās šķirnes. Apgabals saņem daudz saules gaismas — vairāk nekā 2 400 saules gaismas stundu gadā —, un tajā vasaras, kā arī augšanas un nogatavošanās laikā valda karstums, kas vajadzīgs laba polifenolu satura ieguvei.
  Šis noteikti ir apgabals, kurš piemērots tikai kvalitatīvu vīnu ražošanai, bet kurā ir jāpielāgo stādīšanas vietas, šķirnes, augu dzīvotspēja, stādījumu kopšanas metodes utt. |
| --- | --- |

3.

Šis noteikti ir apgabals, kurš piemērots tikai kvalitatīvu vīnu ražošanai, bet kurā ir jāpielāgo stādīšanas vietas, šķirnes, augu dzīvotspēja, stādījumu kopšanas metodes utt.

| 4. | Ražošanas apgabala dabiskie apstākļi, kas saistīti ar reljefu, klimatu un augsnes tipiem, ļauj optimāli attīstīties vīndārziem, kuri gadu gaitā ir īpaši pielāgoti reģionam Ribera del Duero.
  Papildus iepriekš aprakstītajiem apgabala īpašajiem apstākļiem ir pieminamas īpašības, kas raksturīgas šķirnes “Tinto Fino” attīstībai šajā apgabalā un kas piešķir vīniem to unikālo individualitāti. Šī šķirne ir pielāgota tādā veidā, lai to padarītu par vietējo šķirni, nodrošinot izejvielām īpašus apstākļus, lai ražotu izsmalcinātus vīnus, kas, kā pierādījies gadsimtu gaitā, labi glabājas, kā arī veidā, lai iegūtu aizsargātos vīnus, kuri šodien tiek tirgoti un kurus ir iecienījuši patērētāji.
  Tikmēr šķirni “Albillo Mayor” var uzskatīt par apgabala galveno vietējo balto vīnogu šķirni, jo vēsturiski tā reģionā ir stādīta visvairāk. Turklāt apgabala baltvīni tradicionāli vienmēr ir ražoti, par pamatu ņemot šo šķirni. |
| --- | --- |

4.

Papildus iepriekš aprakstītajiem apgabala īpašajiem apstākļiem ir pieminamas īpašības, kas raksturīgas šķirnes “Tinto Fino” attīstībai šajā apgabalā un kas piešķir vīniem to unikālo individualitāti. Šī šķirne ir pielāgota tādā veidā, lai to padarītu par vietējo šķirni, nodrošinot izejvielām īpašus apstākļus, lai ražotu izsmalcinātus vīnus, kas, kā pierādījies gadsimtu gaitā, labi glabājas, kā arī veidā, lai iegūtu aizsargātos vīnus, kuri šodien tiek tirgoti un kurus ir iecienījuši patērētāji.

Tikmēr šķirni “Albillo Mayor” var uzskatīt par apgabala galveno vietējo balto vīnogu šķirni, jo vēsturiski tā reģionā ir stādīta visvairāk. Turklāt apgabala baltvīni tradicionāli vienmēr ir ražoti, par pamatu ņemot šo šķirni.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

Pildīšana pudelēs noteiktajā apgabalā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts

Vīndarības procesā ietilpst vīnu iepildīšana pudelēs un turpmāka izturēšana, un tāpēc šajā specifikācijā aprakstītās organoleptiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības var tikt nodrošinātas tikai tad, ja visas vīna apstrādes darbības tiek veiktas ražošanas apgabalā. ACVN “Ribera del Duero” vīnu iepildīšana pudelēs ir viens no faktoriem, kas ir būtisks, lai iegūtu specifikācijā izklāstītās īpašības. Tādējādi, lai nodrošinātu kvalitāti un sniegtu garantiju attiecībā uz izcelsmi un kontroli, tas tiek darīts vīna darītavās, kas atrodas reģistrētās ražošanas apgabala pudeļu pildīšanas ražotnēs.

Marķēšanas prasības

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Uz visu aizsargāto vīnu etiķetēm jābūt ģeogrāfiskā nosaukuma norādei “Ribera del Duero”.

Tradicionālais apzīmējums, kas aizstāj ACVN, ir “cilmes vietas nosaukums” (CVN).

Marķēšanas prasības

Tiesiskais regulējums:

nosaka iestāde, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja to nodrošina dalībvalstis.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Aizsargātie vīni var izmantot tradicionālos apzīmējumus “CRIANZA”, “RESERVA” un “GRAN RESERVA”, ja tie atbilst specifikācijā (3. punkta b) apakšpunkta 2) punktā) izklāstītajiem vīna izturēšanas nosacījumiem.

Aizsargātie vīni var izmantot apzīmējumus “ROBLE/BARRICA”, ja tie atbilst vīna izturēšanas nosacījumiem, kas izklāstīti specifikācijā (3. punkta b) apakšpunkta 2) punkts).

Marķēšanas prasības

Tiesiskais regulējums:

nosaka iestāde, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja to nodrošina dalībvalstis.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Ar ACVN “RIBERA DEL DUERO” aizsargātie vīni kā izvēles nosaukumu var izmantot jebkuras mazākās ģeogrāfiskās atrašanās vietas (apdzīvotās vietas) ģeogrāfisko nosaukumu, kas uzskaitīti šā dokumenta 5. punktā, ja 85 % vīna gatavošanai izmantoto vīnogu nāk no vīnogu laukiem, kas atrodas norādītajā mazākajā ģeogrāfiskās atrašanās vietā.

Saite uz produkta specifikāciju

www.itacyl.es/documents/20143/342640/Ppta+Mod+PCC+DO+RIBERA+Rev+3.docx/77b3b8ce-6ae7-0506-4314-1a47654af80a

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

(*1)  Vīniem, kas izturēti līdz vienam gadam — 0,833 miliekvivalenti litrā par katru grādos izteiktu spirta procentu. Vīni, kas izturēti ilgāk par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt robežvērtību, ko aprēķina šādi: 1 g/l (ja spirta saturs nepārsniedz 10 tilp. %), taču, ja spirta saturu palielina, pārsniedzot 10 tilp. %, par katru nākamo grādu maksimālais gaistošais skābums palielinās par 0,06 g/l.

(*2)  Vīniem, kas izturēti līdz vienam gadam — 0,833 miliekvivalenti litrā par katru grādos izteiktu spirta procentu. Vīni, kas izturēti ilgāk par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt robežvērtību, ko aprēķina šādi: 1 g/l (ja spirta saturs nepārsniedz 10 tilp. %), taču, ja spirta saturu palielina, pārsniedzot 10 tilp. %, par katru nākamo grādu maksimālais gaistošais skābums palielinās par 0,06 g/l.

(*3)  Vīniem, kas izturēti līdz vienam gadam — 0,833 miliekvivalenti litrā par katru grādos izteiktu spirta procentu. Vīni, kas izturēti ilgāk par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt robežvērtību, ko aprēķina šādi: 1 g/l (ja spirta saturs nepārsniedz 10 tilp. %), taču, ja spirta saturu palielina, pārsniedzot 10 tilp. %, par katru nākamo grādu maksimālais gaistošais skābums palielinās par 0,06 g/l.

(*4)  Vīniem, kas izturēti līdz vienam gadam — 0,833 miliekvivalenti litrā par katru grādos izteiktu spirta procentu. Vīni, kas izturēti ilgāk par vienu gadu, nedrīkst pārsniegt robežvērtību, ko aprēķina šādi: 1 g/l (ja spirta saturs nepārsniedz 10 tilp. %), taču, ja spirta saturu palielina, pārsniedzot 10 tilp. %, par katru nākamo grādu maksimālais gaistošais skābums palielinās par 0,06 g/l.

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/29

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 73/09)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Cornas”

PDO-FR-A0697-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 20. decembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskā apgabala un tiešās apkaimes apgabala noteikšana

Lai precizētu to pašvaldību sarakstu, kuru teritorija veido ģeogrāfisko apgabalu un tiešās apkaimes apgabalu, specifikācijas IV punktā ir tikusi norādīta atsauce uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību reģistru.

Minētā atsauce palīdzēja konstatēt, ka tiešās apkaimes apgabalā ietilpstošajām Drôme departamenta pašvaldībām Mercurol un Veaunes turpmāk ir apvienots nosaukums – Mercurol-Veaunes.

Atjauninātais nosaukums ir iekļauts šā vienotā dokumenta daļā “Papildu nosacījumi”.

2.   Audzēšanas prakse

Specifikācijas VI punkts “Vīndārza kopšana” ir papildināts ar noteikumu, kas nosaka, ka visam stādāmajam materiālam, kuru izmanto vīndārzā, jābūt tādam, ko nav skārusi vīnogulāju fitoplazmoze [flavescence dorée]. Tāpēc attiecīgā noteikuma jauns formulējums ir iekļauts šā vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes – Audzēšanas prakse”.

“No 2020. gada 1. janvāra vīndārzi tiek apstādīti un attiecīgie vīnkoki tajos tiek aizstāti ar tādu stādāmo materiālu, kas ir apstrādāts ar karstu ūdeni vai kādu citu lauksaimniecības ministrijas atzītu fitoplazmozes apkarošanas līdzekli.”

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Cornas

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Cilmes vietas nosaukumu “Cornas” izmanto tikai nedzirkstošajiem sarkanvīniem.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnos ir 10,5 %.

Kad vīnu iepilda pudelēs, tā maksimālais ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

Šajā pašā posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs

| — | vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13,5 %, ir zemāks par vai vienāds ar 3 gramiem uz litru; |
| --- | --- |

—

vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 13,5 %, ir zemāks par vai vienāds ar 3 gramiem uz litru;

| — | vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija pārsniedz 13,5 %, ir zemāks par vai vienāds ar 4 gramiem uz litru. |
| --- | --- |

—

vīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija pārsniedz 13,5 %, ir zemāks par vai vienāds ar 4 gramiem uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 13,5 %.

Kopējais skābums, gaistošais skābums (ja nav noteikts precīzi) un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tam, kādi tie noteikti Kopienas regulējumā.

Ar attiecīgo nosaukumu apzīmē tikai sarkanvīnus. No visiem Ronas upes ielejas reģiona ziemeļdaļas (“Côtes-du-Rhône septentrionales”) vīniem, kas apzīmēti ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem, tikai nosaukums “Cornas” apzīmē tādu vīnu, ko ražo vienīgi no vīnogu šķirnes “Syrah N”.

Pēc izskata vīna ietērps ir ļoti tumšs, grānātsārtā, kas var būt tik tumšā tonī, ka ir gandrīz melna un kas līdz ar vīna vecumu mainās, iekrāsojoties dažādos dzintara toņos. Šie vīni ir stipri un pilnestīgi, un savu labo īpašību kulmināciju tie sasniedz pēc ilgstošas uzglabāšanas. Pateicoties šādai struktūrainībai, tos bieži vien dēvē par “vīrišķīgiem vīniem”.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

| — | Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4400 vīnkoku uz hektāru. |
| --- | --- |

—

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4400 vīnkoku uz hektāru.

| — | Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,30 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas augiem. |
| --- | --- |

—

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,30 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas augiem.

| — | Rindstarpu platums nepārsniedz 2,50 metrus. |
| --- | --- |

—

Rindstarpu platums nepārsniedz 2,50 metrus.

Vīnogulājus apgriež, katram vīnkokam atstājot ne vairāk par 8 vīnstīgu pumpuriem, vainagu veidojot saskaņā ar šādiem tehniskajiem paņēmieniem:

| — | īsā apgriešana (vainagu veidojot kausveidā vai vienpleca (vai divplecu) Royat kordona formā); |
| --- | --- |

—

īsā apgriešana (vainagu veidojot kausveidā vai vienpleca (vai divplecu) Royat kordona formā);

| — | apgriešana vienkāršā Guyot vai divkāršā Guyot formā. |
| --- | --- |

—

apgriešana vienkāršā Guyot vai divkāršā Guyot formā.

Kordona augstums nepārsniedz 0,60 metrus. Šo augstumu mēra no zemes līdz vīnkoka noliekto vadzaru apakšdaļai.

| — | Vīnu ražo no vīnogām, kuras novāc ar rokām. Uz vīna ražošanas vietu ved veselus vīnogu ķekarus. |
| --- | --- |

—

Vīnu ražo no vīnogām, kuras novāc ar rokām. Uz vīna ražošanas vietu ved veselus vīnogu ķekarus.

No 2020. gada 1. janvāra vīndārzi tiek apstādīti un attiecīgas vietas tajos tiek aizstātas ar tādu stādāmo materiālu, kas ir apstrādāts ar karstu ūdeni vai kādu citu lauksaimniecības ministrijas atzītu fitoplazmozes apkarošanas līdzekli.

Īpašā vīndarības metode

| — | Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta.

| — | Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta. |
| --- | --- |

—

Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā [Code rural et de la pêche maritime].

b.   Maksimālās ražas

46 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta Ardèche departamenta Cornas pašvaldības teritorijā.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Syrah N” – “Shiraz”

8.   Vīna vai vīnu apraksts

Ronas upes ielejas reģiona organizācijā, kas apvieno vairākus kontrolētos cilmes vietas nosaukumus, nosaukums “Cornas” ir klasificēts kategorijā “Crus des Côtes du Rhône”.

Nosaukums “Cornas” ir iekļauts Ronas upes ielejas reģiona ziemeļdaļas (“Côtes-du-Rhône septentrionales”) vīnu sarakstā. Taču ar nosaukumu “Cornas” apzīmētos sarkanvīnus iegūst no vīndārza, kas minētajā teritorijas daļā ierīkots vistālāk uz dienvidiem esošajā apvidū.

Atrazdamies Ronas upes labajā krastā iepretim Valansas [Valence] pilsētai, vīndārzs plešas starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas apzīmēti ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Saint-Péray” un “Saint-Joseph”.

Ģeogrāfisko apgabalu veido vienīgi Ardèche departamenta Cornas pašvaldības teritorija, un apgabala delimitācija sakrīt ar minētās pašvaldības robežām.

Ar nosaukumu “Cornas” apzīmētā apgabala teritorijai ir amfiteātra arēnai līdzīga forma, tās augsne veidojusies uz granīta cilmiežiem. Šai teritorijai ir labi piemērots vērsums, tā ir pasargāta no vējiem. Teritorijā valda samērā silts klimats. Apgabala nogāzēs ir ierīkotas vīndārza terases, kuras vietējie vīnkopji, rūpējoties par vīndārza ražošanas potenciāla un ģeogrāfiskās ainavas saglabāšanu, ir aprīkojuši ar speciāliem mūrīšiem, kas stiprina vīndārza terases.

Turpinot arī mūsdienās vīnogu ražu novākt ar rokām, “Cornas” vīnkopji dara visu, lai saglabātu šā vīndārza savdabīgumu un īpašības.

Iespējams, ka kādreiz apgabala mezoklimats bijis par pamatu apgabala nosaukumam, jo ķeltu valodā “Cornas” nozīmē “izdedzināta zeme”. Pateicoties mērenajiem klimatiskajiem apstākļiem, vīnogas nogatavojas strauji. Ar to izskaidrojams tas, ka ražas novākšana “Cornas” vīndārzā bieži vien sākas vienu nedēļu agrāk, kaut arī “Cornas” vīndārzs atrodas tikai 12 kilometrus uz dienvidiem no vīndārza, kas apzīmēts ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Hermitage”.

Šie dabas apstākļi ir palīdzējuši vīnkopjiem ieaudzēt šeit “Syrah N”, kas ir kļuvusi par šīs teritorijas raksturīgo šķirni, lai gan tā izplatījusies arī citos reģionos. Pareizi delimitētajos zemesgabalos audzē vīnogas, kuras dod ļoti agrīnu ražu un no kurām iegūst tā saucamos “vīrišķīgos” vīnus, kam ir raksturīgs melns ietērps; tie ir bagātīgi piesātināti ar tanīniem, taču bez pārāk savelkošas garšas (tādējādi darot šos vīnus “zīdainus”), un daudzveidīga aromātu buķete. Vīnu struktūrainība nodrošina tiem ilgstošu uzglabāšanu. To kvalitāte ir vienprātīgi atzīta un izslavēta visā pasaulē, par ko vairāku gadsimtu laikā liecina daudzi arhīvu dokumenti.

Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Cornas” reputācija ir veidojusies tikai saistībā ar sarkanvīna ražošanu, savukārt kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Saint-Péray”, ar ko apzīmē blakusesošajā vīndārzā iegūto produkciju, attiecas tikai uz baltvīna ražošanu.

Vīna “Cornas” savdabīgumu un identitāti nosaka ne tikai tā organoleptiskās īpašības, bet arī tā neatkārtojamais konteksts, jo to veido tikai viena atsevišķa katras attiecīgās jomas vienība (tikai vienas konkrētas pašvaldības teritorija, tikai viena vīnogu šķirne, kā arī augsne, kas veidojusies galvenokārt uz granīta cilmiežiem).

9.   Citi būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

| a) | Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- | --- |

a)

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

| b) | Tādu vīnu marķējumā, kurus apzīmē ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir precizēti vienošanās dokumentā, kas parakstīts starp attiecīgajām dažādajām aizsardzības un pārvaldības struktūrām vīnkopības nozarē. |
| --- | --- |

b)

Tādu vīnu marķējumā, kurus apzīmē ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Cru des Côtes du Rhône” vai “Vignobles de la Vallée du Rhône”. Lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukuma “Vignobles de la Vallée du Rhône” izmantošanas nosacījumi ir precizēti vienošanās dokumentā, kas parakstīts starp attiecīgajām dažādajām aizsardzības un pārvaldības struktūrām vīnkopības nozarē.

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Pamatojoties uz 2019. gada 1. janvāra oficiālo administratīvi teritoriālo vienību reģistru, tiešās apkaimes apgabalu, kas, piemērojot atkāpi, noteikts vīnu vinifikācijai, veido šādu pašvaldību teritorija:

| — | Ardèche departamentā: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux, Vion; |
| --- | --- |

—

Ardèche departamentā: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Eclassan, Etables, Félines, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Quintenas, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cyr, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Sarras, Sécheras, Serrières, Saint-Désirat, Saint-Etienne-de-Valoux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Péray, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-lès-Annonay, Vinzieux, Vion;

| — | Drôme departamentā: Albon, Andancette, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Granges-les-Beaumont, Larnage, Laveyron, Mercurol-Veaunes, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, Triors, Valence; |
| --- | --- |

—

Drôme departamentā: Albon, Andancette, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Crozes-Hermitage, Erôme, Gervans, Granges-les-Beaumont, Larnage, Laveyron, Mercurol-Veaunes, La Motte-de-Galaure, Ponsas, Pont-de-l’Isère, La Roche-de-Glun, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, Triors, Valence;

| — | Isère departamentā: Chonas-l’Amballan, Le-Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne; |
| --- | --- |

—

Isère departamentā: Chonas-l’Amballan, Le-Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne;

| — | Loire departamentā: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez, Vérin; |
| --- | --- |

—

Loire departamentā: Bessey, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Bœuf, Saint-Romain-en-Jarez, Vérin;

| — | Rhône departamentā: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal, Sainte-Colombe, Tupin-et-Semons. |
| --- | --- |

—

Rhône departamentā: Ampuis, Condrieu, Les Haies, Loire-sur-Rhône, Longes, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Romain-en-Gal, Sainte-Colombe, Tupin-et-Semons.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-352971f9-f819-4a53-8429-9ee9238c98c4

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/33

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 73/10)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6. panta 2. punkta trešo daļu (1).

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTS DOKUMENTS

“WEST COUNTRY LAMB”

ES Nr.: PGI-UK-0667-AM02 – 2018. gada 1. augusts

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“West Country Lamb”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukumu “West Country Lamb” piemēro jēru gaļas liemeņiem, sānu gabaliem vai izcirtņiem, kas iegūti no Dienvidrietumanglijas reģionā [West Country] dzimušām un audzētām aitām, kuras tikušas nokautas saskaņā ar Meat South West (MSW) vai līdzvērtīgiem standartiem.

Kaušanas brīdī aita nedrīkst būt vecāka par 12 mēnešiem. Gaļa, ko iegūst no dzīvniekiem, kuri (i) ir piedzimuši līdz jebkura gada 1. oktobrim un (ii) tiek nokauti laikposmā no tam sekojošā gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, ir jānogatavina. Tas var ietvert atdzesēšanu saldētavā vismaz piecas dienas starp nokaušanu un pārdošanu galīgajam patērētājam vai vienu no nogatavināšanas procesiem, kas norādīts Gaļas un liellopu komisijas (Meat & Livestock Commission, MLC) 1994. gada dokumentā “Lamb Blueprint” (tie ir elektrostimulācija un pakarināšana aiz gūžas). Galīgās nobarošanas svaram jābūt tādam, lai kautsvars būtu no 9 kg līdz 26 kg.

Īpašais uz zālaugiem balstītais uzturs uzlabo jēru gaļas muskuļaudu ķīmisko sastāvu (sk. 1. tabulu), kā arī gaļas organoleptiskās īpašības salīdzinājumā ar tām, kādas ir aitām, kuras barotas ar koncentrātiem.

1. tabula.

Taukskābju (mg/100 g muskuļaudu) un E vitamīna sastāvs (mg/kg) jēra jostas daļas muskuļaudos

| | Zāle | Koncentrāti |
| --- | --- | --- |
| 18:2 (2) | 98 | 143 |
| 18:3 (3) | 52 | 29 |
| EPA (4) | 23 | 15 |
| DHA (5) | 6,5 | 4,9 |
| E vitamīns | 4,6 | 1,9 |
| 18:2 / 18:3 | 1,9 | 5 |

Zāle

Koncentrāti

18:2 (2)

98

143

18:3 (3)

52

29

EPA (4)

23

15

DHA (5)

6,5

4,9

E vitamīns

4,6

1,9

18:2 / 18:3

1,9

5

Rezultātā uzlabojas gaļas bagātīgā garša, tādējādi, to ēdot, gūstams lielisks baudījums. Tauku krāsa var būt no baltas līdz krēmkrāsai, taču īpašā uztura rezultātā tie iegūst krēmkrāsu. Gaļas krāsa var būt no sārtas līdz tumši sarkanai. Gaļu nogatavinot, tās sarkanā krāsa kļūst vēl tumšāka. Turpmāk norādīta liemeņu klasifikācijas specifikācija (pamatojoties uz EUROP skalu) optimālu garšas īpašību nodrošināšanai:

liellopu liemeņu klasifikācija, kas atbilst O vai augstākai klasei, taukaudu saturs no 2 līdz 3H, liemeņu izmērs var būt atšķirīgs, to pielāgojot patērētāju prasībām un aitu šķirnei.

| | Pieaugošs taukaudu saturs => |
| --- | --- |
| Augstāka klasifikācijas klase => | | 1 | 2 | 3L | 3H | 4L | 4HL | 5 |
| E | | | | | | | |
| U | | | | | | | |
| R | | | | | | | |
| O | | | | | | | |
| P | | | | | | | |

Pieaugošs taukaudu saturs =>

Augstāka klasifikācijas klase =>

1

2

3L

3H

4L

4HL

5

E

U

R

O

P

Pēc dzīvnieka nokaušanas produktu “West Country Lamb” laiž tirdzniecībā vairākos veidos, kas norādīti turpmāk:

| — | vesels liemenis, izņemot subproduktus, kas nav ēdami, t. i., ādu, galvu un kājas; nieres un to taukus var atstāt in situ; |
| --- | --- |

—

vesels liemenis, izņemot subproduktus, kas nav ēdami, t. i., ādu, galvu un kājas; nieres un to taukus var atstāt in situ;

| — | vesels sāns — pusliemenis, kas pārdalīts gareniski; |
| --- | --- |

—

vesels sāns — pusliemenis, kas pārdalīts gareniski;

| — | svaigi izcirtņi — ražo, sadalot liemeņus/sānus mazākos, iecienītākos gabalos (lai apmierinātu pircēju prasības). Šos izcirtņus var piedāvāt neatkaulotus vai atkaulotus un aizsargiepakojumā. |
| --- | --- |

—

svaigi izcirtņi — ražo, sadalot liemeņus/sānus mazākos, iecienītākos gabalos (lai apmierinātu pircēju prasības). Šos izcirtņus var piedāvāt neatkaulotus vai atkaulotus un aizsargiepakojumā.

| — | Ēdami subprodukti, kas iegūti pirms klasifikācijas. |
| --- | --- |

—

Ēdami subprodukti, kas iegūti pirms klasifikācijas.

Produktu “West Country Lamb” var tirgot svaigu (atdzesētu) vai saldētu.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Pēc jēru atšķiršanas vai to galīgās nobarošanas posmā tiem var izēdināt lopbarības piedevas. Tādā gadījumā lauksaimnieks reģistrē informāciju par lopbarības piedevu sastāvdaļām un iegādi, un to pārbauda par atbilstības pārbaudēm atbildīgie inspektori, lai nodrošinātu, ka vismaz 70 % barības attiecīgie dzīvnieki ir uzņēmuši ganībās. Šā produkta ražošanā ir paredzēta ekstensīva sistēma ar atbilstīgu ganībās pavadītu periodu — parasti tie ir divi mēneši — pirms nokaušanas.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Jēriem jāpiedzimst un jāaug Dienvidrietumanglijā, kur arī jāveic to galīgā nobarošana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst sešas grāfistes – Kornvola, Devona, Dorseta, Glosteršīra, Somerseta un Vilšīra, kuras kopā veido Dienvidrietumangliju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Saikne starp “West Country Beef” un ģeogrāfisko apgabalu ir balstīta uz produkta kvalitāti un citām īpašībām.

Dienvidrietumanglija tiek raksturota kā zālāju klāta pussala. Dažādie augšņu tipi ir daļēji bijuši par pamatu atšķirībām starp lopbarības audzēšanu un lauksaimniecības zemju kultivēšanu. Dienvidrietumanglijā ir liels glejaugsnes un brūnzemes augsnes īpatsvars; tajās labi padodas zāles audzēšana, bet tās nav visai labi piemērotas kultivēšanai. Kultivējamās platībās ir lielāks māla un smilts augšņu īpatsvars, un tās ir vieglāk drenējamas. Turklāt Dienvidrietumanglijā ir visā Apvienotajā Karalistē augstākā vidējā temperatūra un augstākās minimālās un maksimālās temperatūras.

Dienvidrietumanglija ir lielākais Anglijas reģions, kurā visvairāk nodarbojas ar lauksaimniecību. Tās daba ir viena no bagātīgākajām visā Apvienotajā Karalistē. Pēc aplēsēm, šā reģiona lauku saimniecībās tiek audzēts 21 % no visām Anglijas aitām, un tieši tas kopā ar vēl 24 % audzēto liellopu ir palīdzējis veidot šā reģiona aprises un saglabāt tā ainavu un mantojumu. Lielais ganāmpulka blīvums ir mudinājis attīstīt milzīgu gaļas pārstrādes nozari, kas šajā reģionā rada ļoti nepieciešamās darbavietas.

Silto un maigo temperatūru kombinācija, nokrišņu daudzuma vienmērīgais sadalījums gadā, augšņu lielā ūdensietilpība nozīmē, ka Dienvidrietumanglijā visu gadu var audzēt zāli un lopbarības kultūras, kā arī ganīt lopus. Zāle lielākajā šā reģiona daļā aug vairāk nekā 300 dienu gadā. Šāda ražošana visa gada garumā Dienvidrietumanglijā ir ierasta parādība un izskaidro, kādēļ tajā dominē lopkopība. Turklāt vairāk nekā 25 % Dienvidrietumanglijas ganību atrodas nacionālajos parkos vai arī īpaši skaistās dabas teritorijās (AONB), un šajā reģionā atrodas vairāk nekā 57 % Apvienotās Karalistes ziedaugiem bagāto pļavu. Bristoles Universitātes veiktais pētījums apliecina, ka jēru gaļas garša ir intensīvāka un patīkamāka, ja aitas ir barotas ar zāli, nevis koncentrātiem.

Turklāt unikālais maigais klimats un zāles veģetācija visa gada garumā nodrošina, ka jērus šajā reģionā audzē visu gadu.

Produkta specifika:

Dienvidrietumanglijā ļoti daudz izmanto svaigu zāli un zāles skābbarību. Tas jēru gaļas kvalitātei un uzturvērtībai rada raksturīgas iezīmes taukskābju, E vitamīna satura un organoleptisko īpašību ziņā. Šīs iezīmes tika skaidri pierādītas zinātniskos eksperimentos. Tajos tika parādīta atšķirība starp taukskābju saturu tāda jēra gaļā, kas pārsvarā barots ar graudiem (koncentrātiem), un tāda jēra gaļā, kas pārsvarā barots ar zāli (1. tabula). Ar zāli barotu jēru gaļas taukskābju profils bija diezgan atšķirīgs no tā, kāds tas bija to jēru gaļai, kuri baroti ar koncentrātu. Linolskābes un tās produkta (arahidonskābes), abu n-6 (omega-6) taukskābju saturs bija augstāks to jēru gaļā, kas baroti ar koncentrātu; savukārt linolēnskābes un tās produktu eikozānpentaēnskābes (EPA) un donosaheksānskābes (DHA), kā arī visu n-3 (omega-3) taukskābju saturs bija augstāks to jēru gaļā, kas baroti ar zāli; n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija bija ievērojami augstāka tādu dzīvnieku gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātu. Cilvēku uzturā ieteicamā proporcija ir 4 vai zemāka, kas tika ļoti viegli panākta ar zāli barota jēra gaļā, bet ne ar koncentrātu barota jēra gaļā. Vienkārša proporcija, kas atšķir ar zāli barota jēra gaļu no tāda jēra gaļas, kas barots ar koncentrātu, ir šāda: 18:2 / 18:3, kas 1. tabulā norādīts attiecīgi pie 1,9 un 5.

Gan svaiga zāle, gan zāles skābbarība ir α-linolēnskābes avots, kas dzīvniekā var pārveidoties par garo ķēžu n-3 (omega-3) polinepiesātinātajām taukskābēm (PUFA), kuras cilvēkiem ir vērtīgas uzturvielas. Zāle satur arī E vitamīnu, un ar zāli barota jēra gaļā gan n-3 taukskābju, gan E vitamīna koncentrācija ir augstāka. Šīs uzturvielas arī ietekmē gaļas garšu.

Tādējādi barošana ar zāli un zāles skābbarību uzskatāmi liecina par taukskābju profilu muskuļaudos, kurš ir atšķirīgs tad, ja dzīvniekus baro ar koncentrātiem. Ar zāli barotu jēru gaļai ir šādi raksturīgie rādītāji: linolēnskābe -1,5 %, EPA -0,7 % un DHA — > 0,2 %. Šie procenti norāda taukskābju saturu gaļā un ir veids, kādā šo saturu visbiežāk apraksta. Šāds taukskābju saturs labvēlīgi ietekmē produkta “West Country Lamb” kvalitāti. E vitamīns zālē atrodams dabiskā veidā, un tas caur gremošanas sistēmu pāriet aitu muskuļaudos un taukaudos. Ar zāles skābbarību barotu jēru gaļas muskuļaudos tika konstatēta vismaz divkārša E vitamīnu koncentrācija nekā tādu jēru gaļā, kuri tika baroti ar koncentrātiem (1. tabula). Tas nodrošina mazumtirdzniecības vitrīnās turētajai gaļai ilgāku koši sarkanās krāsas saglabāšanos.

Britu veiktajos pētījumos secināts, ka garša ir labāka tāda jēra gaļai, kas ir barots ar zāli, nevis ar graudiem. Garšas rādītājs bija daudz labāks tādu jēru gaļai, kas baroti ar zāli, nevis ar koncentrātu. Neraksturīgas garšas rādītājs bija daudz sliktāks tādu jēru gaļai, kas baroti ar zāli.

Neatkarīgs pētījums liecina, ka specifiskās raksturiezīmes ir šādas: zema n-6 taukskābju un n-3 taukskābju proporcija, un augsta E vitamīna koncentrācija.

| — | 18:2 / 18:3 proporcija, kas nepārsniedz 4, |
| --- | --- |

—

18:2 / 18:3 proporcija, kas nepārsniedz 4,

| — | E vitamīns > 3 mg/kg jostas muskuļaudu. |
| --- | --- |

—

E vitamīns > 3 mg/kg jostas muskuļaudu.

Aitu šķirnes Polled Dorset un Dorset Horn ir tikai divas no reģionālajām šķirnēm, kuras ir pielāgojušās, lai gūtu labumu no tā, ka šajā reģionā gandrīz visu gadu aug zāle. Daudzi lauksaimnieki izmanto šīs šķirnes, jo pie tām piederošajiemk dzīvniekiem ir raksturīga dabiska, bieža vairošanās, kas nozīmē, ka jēri var atnesties rudenī. Tādējādi aitkopji var iegūt jērus, kuri ir gatavi pārdošanai janvāra beigās un vēlāk. Citos ieplaku apvidos turētos ganāmpulkos jēri atnesas janvārī un februārī, savukārt tajās saimniecībās, kuras atrodas Bodminmūras [Bodmin Moor], Dartmūras [Dartmoor] un Ekmūras [Exmoor] augstieņu apgabalos, jēri parasti atnesas aprīlī un maijā, tādējādi nodrošinot jēru dabisku audzēšanu un šo dzīvnieku gaļu visa gada garumā.

Dienvidrietumanglijai raksturīgais klimats, topogrāfiskie un ģeomorfoloģiskie apstākļi rada ļoti labvēlīgu vidi zālaugu audzēšanai un šajā reģionā audzētajām aitām un līdz ar to arī šo dzīvnieku gaļai piešķir specifiskas īpašības. Lielu daļu šā reģiona lauksaimniecības platību veido zālaugi, kuri ir ļoti labi piemēroti aitkopībai un kurus var izmantot arī kā papildbarību.

Ir izveidots spēcīgs un objektīvs zinātniskais pamatojums, ka Dienvidrietumanglijā ražotajai un pārstrādātajai jēru gaļai piemīt tādas īpašības, kas ir cieši saistītas ar šo ģeogrāfisko apgabalu un ko nodrošina zālaugu plašā pieejamība un izmantošana lopbarībā, kā rezultātā gaļā ir augstāka n-3 PUFA un E vitamīna koncentrācija.

Zālaugu augšanu ietekmē augsnes tips, temperatūra, nokrišņu daudzums un saules gaisma. Vēl viens svarīgs aspekts ir reljefs, t. i., augstums virs jūras līmeņa — jo tas ir lielāks, jo zālaugu ir mazāk. Dienvidrietumanglijā klimats ir labvēlīgāks, un līdz ar to zāles veģetācijas periods tajā ir ilgāks salīdzinājumā ar citiem reģioniem. Visās Dienvidrietumanglijas daļās zāle aug vairāk nekā 220 dienu gadā, dažos apvidos — pat vairāk nekā 300 dienu, un tas nav novērojams nevienā citā Lielbritānijas daļā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/762856/west-country-lamb-pgi-spec.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

(2)  linolskābe

(3)  linolēnskābe

(4)  eikozānpentaēnskābe

(5)  dokosaheksānskābe

---

| 6.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 73/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 73/37

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 73/11)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Corbières”

PDO-FR-A0671-AM02

Paziņojuma datums: 20/12/2019

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals

Specifikācijas IV punkta 1. un 3. apakšpunkts, kas attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu un tiešās apkaimes apgabalu, ir atjaunināts atbilstīgi 2019. gada oficiālā administratīvi teritoriālo vienību reģistra atsaucēm.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošo pašvaldību sarakstā atjaunināti triju pašvaldību nosaukumi – “Fraisse-des-Corbières”, “Mayronnes”, “Portel-des-Corbières”. Šis atjauninājums ģeogrāfiskā apgabala robežas neietekmē – tās paliek bez izmaiņām.

Tiešās apkaimes apgabalā ietilpstošo pašvaldību sarakstā atjaunināts vienas Pyrénées-Orientales departamenta pašvaldības nosaukums – “Opoul-Perillos”. Šis atjauninājums tiešās apkaimes apgabala robežas neietekmē – tās paliek bez izmaiņām.

Atjaunināti vienotā dokumenta punkti “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals” un “Papildu nosacījumi – Tiešās apkaimes apgabals”.

2.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Lai stādāmo materiālu vēl labāk pielāgotu ģeogrāfiskā apgabala augsnes un klimatiskajiem apstākļiem, specifikācijas V punktā ir iekļautas sekundāras šķirnes. Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu galveno īpašību kopums ir saglabāts; sekundāro šķirņu īpatsvars nedrīkst pārsniegt 10 % no visām vīndārzā audzētajām vīnogu šķirnēm.

| — | Attiecībā uz sarkanvīnu: pievienota blakusšķirne “Marselan N”; |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz sarkanvīnu: pievienota blakusšķirne “Marselan N”;

| — | attiecībā uz sārtvīnu un baltvīnu: pievienotas blakusšķirnes “Carignan blanc B” un “Viognier B”; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sārtvīnu un baltvīnu: pievienotas blakusšķirnes “Carignan blanc B” un “Viognier B”;

| — | attiecībā uz sārtvīnu: galvenā šķirne “Piquepoul noir N” tagad ir sekundāra šķirne, savukārt no sekundāro šķirņu saraksta ir svītrota šķirne “Muscat à petits grains blancs B”, jo ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu ražošanā to neizmanto. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sārtvīnu: galvenā šķirne “Piquepoul noir N” tagad ir sekundāra šķirne, savukārt no sekundāro šķirņu saraksta ir svītrota šķirne “Muscat à petits grains blancs B”, jo ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu ražošanā to neizmanto.

Grozīti vienotā dokumenta punkti “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” un “Sekundārās vīna vīnogu šķirnes”.

3.   Sarkanvīna iznākums

Sarkanvīna iznākums (salīdzinājumā ar sārtvīna un baltvīna iznākumu) no 60 hl/ha samazināts līdz 58 hl/ha. Sākotnēji visu kategoriju vīniem šī robežvērtība bija vienāda – 60 hl/ha.

Iznākuma robežvērtības pielāgotas vienotajā dokumentā.

Saistībā ar grozījumu sarkanvīna iznākuma robežvērtībā arī zemesgabala maksimālā vidējā noslodze (attiecībā uz sarkanvīniem), kas minēta specifikācijas VI punktā (Vīndārza kopšana), no 9000 kg/h samazināta līdz 8500 kg/h. Sākotnēji visu kategoriju vīniem tā bija vienāda – 9000 kg/h. Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

4.   Atjauninātais formulējums punktā “Marķējums”

Ir atjaunināts marķējumam specifikācijas XII punkta 2. apakšpunktā paredzētā īpašā noteikuma formulējums; šis atjauninājums nav grozījums.

Iepriekšējais formulējums bija šāds:

“– Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – Langdokas [Languedoc] – nosaukumu.

Šajā nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tādiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.”

Vārds “nosaukums” aizstāts ar vārdkopu “ģeogrāfiskā vienība”.

Vārdkopa “kontrolētais cilmes vietas nosaukums” aizstāts ar vārdkopu “cilmes vietas nosaukums”.

Atjaunināts punkta “Papildu nosacījumi – Marķējums” formulējums.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Produkta nosaukums

Corbières

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Vīna vai vīnu apraksts

Analītiskās īpašības

Produkcija ir sausie nedzirkstošie baltvīni, sarkanvīni un sārtvīni.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija baltvīnos un sārtvīnos ir 11,5 %.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija sarkanvīnos ir 12 %.

Kad sarkanvīnu iepilda pudelēs un laiž tirgū piedāvāšanai patērētājiem, tā maksimālais ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 gramus uz litru.

Šajā pašā posmā fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs sarkanvīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 14 %, ir zemāks par vai vienāds ar 3 gramiem uz litru, bet sarkanvīnos, kuru spirta dabiskā tilpumkoncentrācija pārsniedz 14 %, fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir zemāks par vai vienāds ar 4 gramiem uz litru, savukārt baltvīnos un sārtvīnos fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs nepārsniedz 4 gramus uz litru.

Kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tam, kāds tas noteikts Kopienas regulējumā.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sarkanvīnu apraksts

Sarkanvīnu apraksts

Sausos sarkanvīnus gatavo, apvienojot vismaz divas vīnogu šķirnes, no kurām visbiežāk izmanto šķirni “Carignan N”. Šī šķirne nodrošina vīniem struktūrainību, bet citas šķirnes tiem piešķir apaļīgumu un aromātu daudzveidīgumu.

Parasti tie ir līdzsvaroti vīni, ar piesātinātu un stipru garšu, kuru papildina intensīvas sarkanogu augļu un garšaugu notis.

Šie sarkanvīni ir piemēroti patēriņam, kad tie vēl ir jauni, taču šiem vīniem ir labs izturēšanas potenciāls.

Sārtvīnu apraksts

Sārtvīnu apraksts

Sārtvīns ir sausais vīns. Tā eleganto aromātu visbiežāk akcentē ziediem un augļiem raksturīgas notis. Nobaudot vīnu, vispirms izceļas tā svaigums, bet tad visas garšas kārpiņas pārņem patīkams maigums, kas dara tu viegli malkojamu.

Baltvīnu apraksts

Baltvīnu apraksts

Baltvīns ir sausais vīns, kura raksturu veido galvenokārt eleganti baltziedu augiem piemītoši aromāti un līdzsvars starp garšas sātīgumu un izsmalcinātību.

5.   Vīndarības metodes

Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu gatavošanai vīndaris drīkst lietot enoloģisko ogli, taču to drīkst darīt tikai un vienīgi attiecībā uz vīnogu misu, kas iegūta pēc vīnogu presēšanas, kā arī attiecībā uz vēl nenorūgušu vīnu un tādā apmērā, kas nepārsniedz 20 % no sārtvīnu apjoma, ko attiecīgajā ražas gadā saražojis attiecīgais vīndaris.

Līdztekus še iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Savienības līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā [Code rural et de la pêche maritime].

Code rural et de la pêche maritime

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4000 vīnkoku uz hektāru platības.

Vīnkoku rindstarpu platums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus.

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,5 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas augiem.

Vīnkoku vainagus veido kausveidā, tos apgriež īsus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 6 augļzariem. Katram augļzaram ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem.

Veido Ruajā [Royat] kordonu, vīnkokus apgriež īsus:

Royat

| — | uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 6 augļzariem, katram augļzaram ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem; |
| --- | --- |

—

uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 6 augļzariem, katram augļzaram ir ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem;

| — | uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 10 augļzariem, katram augļzaram ir ne vairāk par 1 vīnstīgu pumpuru. |
| --- | --- |

—

uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 10 augļzariem, katram augļzaram ir ne vairāk par 1 vīnstīgu pumpuru.

Apūdeņošana var tikt atļauta.

b.   Maksimālās ražas

Maksimālās ražas

Baltvīniem un sārtvīniem:

60 hektolitri no hektāra

Sarkanvīniem:

58 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta šādu Aude departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz 2019. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību reģistru):

Aude

Albas, Arquettes-en-Val, Bages, Barbaira, Bizanet, Boutenac, Camplong-d’Aude, Canet, Capendu, Cascastel-des-Corbières, Caunettes-en-Val, Caves, Comigne, Conilhac-Corbières, Coustouge, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Douzens, Duilhac-sous-Peyreperthuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Fabrezan, Felines-Termenès, Ferrals-les-Corbières, Feuilla, Fitou, Floure, Fontcouverte, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fraisse-des-Corbières, Gruissan, Jonquières, Labastide-en-Val, Lagrasse, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Mayronnes, Maisons, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montirat, Montlaur, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moux, Narbonne, Névian, Ornaisons, Padern, Palairac, La Palme, Paziols, Peyriac-de-Mer, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pradelles-en-Val, Quintillan, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Pierre-des-Champs, Serviès-en-Val, Sigean, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villetritouls.

Albas, Arquettes-en-Val, Bages, Barbaira, Bizanet, Boutenac, Camplong-d’Aude, Canet, Capendu, Cascastel-des-Corbières, Caunettes-en-Val, Caves, Comigne, Conilhac-Corbières, Coustouge, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Douzens, Duilhac-sous-Peyreperthuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Fabrezan, Felines-Termenès, Ferrals-les-Corbières, Feuilla, Fitou, Floure, Fontcouverte, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fraisse-des-Corbières, Gruissan, Jonquières, Labastide-en-Val, Lagrasse, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Mayronnes, Maisons, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montirat, Montlaur, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moux, Narbonne, Névian, Ornaisons, Padern, Palairac, La Palme, Paziols, Peyriac-de-Mer, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pradelles-en-Val, Quintillan, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Pierre-des-Champs, Serviès-en-Val, Sigean, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villeneuve-les-Corbières, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villetritouls

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | “Vermentino B” – “Rolle” |
| --- | --- |

“Vermentino B” – “Rolle”

| | “Carignan N” |
| --- | --- |

“Carignan N”

| | “Grenache N” |
| --- | --- |

“Grenache N”

| | “Lledoner pelut N” |
| --- | --- |

“Lledoner pelut N”

| | “Mourvèdre N” – “Monastrell” |
| --- | --- |

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

| | “Syrah N” – “Shiraz” |
| --- | --- |

“Syrah N” – “Shiraz”

| | “Cinsaut N” – “Cinsault” |
| --- | --- |

“Cinsaut N” – “Cinsault”

| | “Marsanne B” |
| --- | --- |

“Marsanne B”

| | “Bourboulenc B” – “Doucillon blanc” |
| --- | --- |

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

| | “Grenache blanc B” |
| --- | --- |

“Grenache blanc B”

| | “Macabeu B” – “Macabeo” |
| --- | --- |

“Macabeu B” – “Macabeo”

| | “Roussanne B” |
| --- | --- |

“Roussanne B”

8.   Vīna vai vīnu apraksts

Vīna vai vīnu apraksts

Korbjēru [Corbières] masīva kalni veido dabisku, vēsturisku un kultūras robežu ar Rusijonas [Roussillon] reģionu. Korbjēru vīndārzs ir vērsts Vidusjūras un Langdokas [Languedoc] līdzenuma virzienā. Korbjēru reģions ilgu laiku atradies pierobežā ar Spāniju, bet 1659. gadā, kad tika parakstīts Pireneju līgums par Ziemeļkatalonijas pievienošanu Francijai, Korbjēri zaudēja pierobežas reģiona statusu.

Corbières

Roussillon

Languedoc

Korbjēru reģions plešas 60 kilometrus no Narbonnas [Narbonne] piekrastes līdz Karkasonas [Carcassonne] pievārtei, tajā ietilpst virkne dažādu apgabalu, kas sadalīti četrās vai piecās atšķirīgās ģeogrāfiskajās vienībās, kuras ir cieši integrētas šajā unikālajā masīvā.

Narbonne

Carcassonne

Vidusjūras klimats valda visā masīva teritorijā, un, izņemot kalnu virsotnes, šajā zemē dominē Vidusjūras reģiona augi, kas cīnās par eksistenci ar vīndārzu augiem, kuri aizņem šā ļoti sausā un 300 dienas gadā vējiem pakļautā reģiona vidusdaļu.

Šajā sadrumstalotajā teritorijā, kur ir daudz saules gaismas, bet grūtības radoši laikapstākļi (lietus ir reta parādība, savukārt rudenī un pavasarī var būt spēcīgas lietusgāzes), vīnkopji no paaudzes paaudzē ir veidojuši Korbjēru vīndārzus.

Tie ir spējuši racionāli un apdomīgi izveidot vīndārzus un ieaudzēt vietējiem apstākļiem piemērotas vīnogu šķirnes, kā arī audzēšanas praksi un vīndārza kopšanu pielāgot dažādām situācijām.

Piemēram, daudz izmantotā vīnogu šķirne “Carignan N” joprojām ir vislabāk piemērota īpaši grūtiem apstākļiem – siltam, sausam un vējainam klimatam –, kas valda apgabalā. Arī šķirnes “Grenache N”, “Mourvèdre N” un “Syrah N” ir piemērotas grūtajiem apstākļiem. Šķirne “Syrah N” dod agrīnu ražu un labi aug dziļākajās un vēsajās augsnēs. Tomēr šī šķirne ir jutīga pret vēju, tāpēc parasti tai ir vajadzīga palisāžu ierīkošana. Šķirne “Mourvèdre N” ražu dod vēlāk, tā labi aug piekrastē un no laikapstākļu mainīguma pasargātos zemesgabalos, kur ir vissiltākās augsnes. Visos apgabala vīndārzos augošā šķirne “Grenache N”, kā arī šķirne “Carignan N” ir aizņēmusi augsnes barības vielām nabadzīgās un arīdās nogāzes.

Izvēlēdamies vīnogu šķirnēm piemērotas platības (ar attiecīgo nosaukumu apzīmētajā ģeogrāfiskajā apgabalā), vīnkopji vīnu ražošanā prasmīgi izmanto dažādu augšņu potenciālu – piemēram, barības vielām nabadzīgas (liesas) un akmeņainas augsnes sarkanvīniem piešķir struktūrainību un stiprumu, dziļākas un vēsas augsnes sārtvīniem piešķir raksturīgos augļainuma piesātinātos aromātus, savukārt vairāk pasargāto zemesgabalu augsnes sarkanvīniem un sārtvīniem piešķir tanīnu radītu elastīgumu un raksturīgās augļainuma nianses (sarkanvīnos sarkanogu augļu nianses). Savukārt Vidusjūras klimata siltums palīdz iegūt viegli malkojamus un līdzsvarotus baltvīnus.

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Corbières” apzīmēto vīnu stiprā puse ir vīnogu šķirņu papildināmība. Daudzus gadus šie slavenie vīni bija iecienīta prece, ar kuru notika darījumi vietējā, bet ļoti aktīvajā tirdzniecībā. Tas ir devis šiem vīniem iespēju ieņemt nozīmīgu vietu Francijas tirgū.

“Pieci “Karkasonas dēli” – piecas pilis (Peyrepertuse, Puylaurens, Quéribus, Termes un Aguilar) [fr. val. vārds château (“pils”) ir vīriešu dzimtē] – liecina par notikumiem, ko tās vērojušas no augstajām kaļķakmens klinšu korēm laikā, kad risinājās dramatiskie notikumi ar katariem. Drupas, kas palikušas no greznajām abatijām Lagrasse un Fontfroide, atgādina par būtisko nozīmi, kāda mūkiem bija vīnogulāju introdukcijā un audzēšanā; vīnogulāji bija vienīgais augs, ar kuru bija iespējams lietderīgi izmantot garigas, landa un klintāju trūcīgās un samērā sausās [arīdās] platības; vīnogulāji ir “Corbières” ražotāju lepnums un pamats viņu dinamiskajai darbībai, ko tie veic šā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma reputācijas aizsardzībai.

Peyrepertuse

Puylaurens

Quéribus

Termes

Aguilar

château

Lagrasse

Fontfroide

9.   Citi būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Citi būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Zemes kadastrā reģistrētas apdzīvotas vietas nosaukumu iekļauj uzreiz pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma un raksta ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā nav lielāki par pusi no to burtu izmēriem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākās ģeogrāfiskās vienības – Langdokas [Languedoc] – nosaukumu.

Languedoc

Šajā nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tādiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi vīnu vinifikācijai un gatavošanai, veido šādu pašvaldību teritorija:

| — | Aude departamentā: Argens-Minervois, Armissan, Auriac, Badens, Blomac, Bouilhonnac, Carcassonne, Castelnau-d’Aude, Clermont-sur-Lauquet, Coursan, Cuxac-d’Aude, Fajac-en-Val, Fleury, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Lairière, Mailhac, Marcorignan, Marseillette, Mas-des-Cours, Massac, Montjoi, Moussan, Mouthoumet, Palaja, Paraza, Puicheric, Raissac-d’Aude, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Martin-des-Puits, Soulatgé, Tourouzelle, Trèbes, Villedaigne, Vinassan; |
| --- | --- |

—

Aude departamentā: Argens-Minervois, Armissan, Auriac, Badens, Blomac, Bouilhonnac, Carcassonne, Castelnau-d’Aude, Clermont-sur-Lauquet, Coursan, Cuxac-d’Aude, Fajac-en-Val, Fleury, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Lairière, Mailhac, Marcorignan, Marseillette, Mas-des-Cours, Massac, Montjoi, Moussan, Mouthoumet, Palaja, Paraza, Puicheric, Raissac-d’Aude, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Martin-des-Puits, Soulatgé, Tourouzelle, Trèbes, Villedaigne, Vinassan;

Aude

Argens-Minervois, Armissan, Auriac, Badens, Blomac, Bouilhonnac, Carcassonne, Castelnau-d’Aude, Clermont-sur-Lauquet, Coursan, Cuxac-d’Aude, Fajac-en-Val, Fleury, Greffeil, Ladern-sur-Lauquet, Lairière, Mailhac, Marcorignan, Marseillette, Mas-des-Cours, Massac, Montjoi, Moussan, Mouthoumet, Palaja, Paraza, Puicheric, Raissac-d’Aude, Roquecourbe-Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Martin-des-Puits, Soulatgé, Tourouzelle, Trèbes, Villedaigne, Vinassan

| — | Pyrénées-Orientales departamentā: Le Barcarès, Maury, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Orientales departamentā: Le Barcarès, Maury, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau.

Pyrénées-Orientales

Le Barcarès, Maury, Opoul-Périllos, Rivesaltes, Saint-Paul-de-Fenouillet, Salses-le-Château, Tautavel, Vingrau

Saite uz produkta specifikāciju

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-72919cce-47ac-43c8-bbfd-7524f14d9e66

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

1

---