# Jurnalul Oficial C 298/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 298 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 655 august 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 298

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 655 august 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 298/01 | Comunicare a Comisiei – Orientări în sprijinul aplicării Regulamentului (UE) 2020/741 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei | 1 |
| 2022/C 298/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 298/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  ) | 57 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 298/01

Comunicare a Comisiei – Orientări în sprijinul aplicării Regulamentului (UE) 2020/741 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei

1

2022/C 298/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  )

1

56

2022/C 298/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  )

1

57

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 298/04 | Rata de schimb a monedei euro — 4 august 2022 | 58 |
| 2022/C 298/05 | Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea sa din 14 februarie 2022 cu privire la decizia în cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes – Reuniune prin audioconferință – prin Skype for Business – Raportor: Ungaria (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 298/06 | Raportul final al consilierului-auditor – Cazul M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 298/07 | Rezumat al Deciziei Comisiei din 24 februarie 2022 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes)
  [notificată cu numărul C(2022) 1070]

   (
  1
  ) | 63 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 298/04

Rata de schimb a monedei euro — 4 august 2022

58

2022/C 298/05

Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea sa din 14 februarie 2022 cu privire la decizia în cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes – Reuniune prin audioconferință – prin Skype for Business – Raportor: Ungaria (
  1
  )

1

59

2022/C 298/06

Raportul final al consilierului-auditor – Cazul M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  )

1

61

2022/C 298/07

Rezumat al Deciziei Comisiei din 24 februarie 2022 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes)
  [notificată cu numărul C(2022) 1070]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2022) 1070]

1

63

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 298/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 70 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 298/09 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 72 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 298/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

70

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 298/09

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

72

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări în sprijinul aplicării Regulamentului (UE) 2020/741 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei

(2022/C 298/01)

Cuprins

| 1. | Introducere | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Obligații generale și administrative | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Domeniul de aplicare | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Criterii | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Prezentarea și revizuirea deciziei | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Autoritatea competentă | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Puncte de contact | 6 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Părți responsabile | 6 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Responsabilitatea operatorului instalației de recuperare în ceea ce privește calitatea apei | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Responsabilitatea altor actori | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Permise | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Autoritățile care acordă permisul | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Cererea de acordare a permisului | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Conținutul permisului | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Exceptări pentru proiecte de cercetare și proiecte-pilot | 10 |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Verificări de conformitate | 10 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sancțiuni | 10 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Conștientizarea și schimbul de informații | 11 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 3. | Aspecte tehnice | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Managementul riscului | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Elemente-cheie ale managementului riscului | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Descrierea sistemului | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Actori și roluri | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Identificarea pericolelor și mediile și populațiile expuse riscului | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Metode de evaluare a riscurilor pentru mediu și sănătate | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Condiții referitoare la cerințele suplimentare | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Măsuri preventive | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Sisteme de control al calității și de monitorizare a mediului | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Gestionarea situațiilor de urgență și coordonare | 21 |
| --- | --- | --- |

3.1.9.

| 3.2. | Tipuri de culturi și clase de ape recuperate | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Exemple de metode de irigare și tipuri de culturi | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Exemple de aplicare a barierelor pentru a atinge clasa de calitate a apei necesară | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Monitorizarea de validare | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Principii generale | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Protocoale de monitorizare de validare | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Exemple de monitorizare de validare | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Resurse suplimentare | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

1.   Introducere

Resursele de apă ale UE sunt supuse unor presiuni din ce în ce mai mari. Acest lucru duce la stres hidric, atunci când resursele de apă sunt insuficiente pentru a satisface nevoile, precum și la o deteriorare a calității apei. În plus, schimbările climatice, condițiile meteorologice imprevizibile și seceta contribuie în mod semnificativ la creșterea presiunii asupra disponibilității apei dulci. Reutilizarea apei recuperate este larg recunoscută ca o practică ce contribuie la gestionarea mai eficientă a resurselor de apă și la adaptarea sistemelor noastre la schimbările climatice, în conformitate cu strategia UE stabilită în Pactul verde european (1).

Regulamentul (UE) 2020/741 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (2) (Regulamentul privind reutilizarea apei) urmărește să faciliteze și să încurajeze practica reutilizării apei pentru irigații în agricultură, un sector care poate fi deosebit de vulnerabil la resursele de apă limitate sau intermitente, făcând sistemul alimentar al UE mai durabil și mai rezistent (3), protejând în același timp sănătatea publică și mediul.

Regulamentul privind reutilizarea apei, aplicabil de la 26 iunie 2023, stabilește cerințe minime uniforme de calitate a apei pentru reutilizarea în condiții de siguranță a apelor uzate urbane epurate în irigațiile în agricultură. Cerințele minime armonizate vor asigura, de asemenea, funcționarea corespunzătoare a pieței unice pentru produsele agricole și ar trebui să sporească încrederea consumatorilor.

În temeiul acestui regulament, apele uzate urbane epurate în conformitate cu cerințele Directivei 91/271/CEE de reglementare a tratării apelor urbane reziduale (Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale) (4) trebuie să fie supuse unei epurări suplimentare pentru a îndeplini noii parametri minimi de calitate și pentru a deveni adecvate pentru utilizare în agricultură.

Pe lângă cerințele minime uniforme privind calitatea apei, regulamentul stabilește, de asemenea, cerințe minime uniforme de monitorizare, norme de gestionare a riscurilor pentru evaluarea și abordarea potențialelor riscuri suplimentare pentru sănătate și riscuri de mediu, obligații de autorizare și norme privind transparența, în temeiul cărora informațiile esențiale privind toate proiectele de reutilizare a apei trebuie să fie puse la dispoziția publicului.

Articolul 11 alineatul (5) din Regulamentul privind reutilizarea apei impune Comisiei, în consultare cu statele membre, să elaboreze orientări pentru aplicarea regulamentului. Prezenta comunicare stabilește orientările. Aceasta a fost elaborată în strânsă cooperare cu Grupul de lucru privind reutilizarea apei (5) – înființat în cadrul Grupului de coordonare strategică pentru politica în domeniul apei (6) – printre ai cărui membri se numără autoritățile statelor membre și organizațiile părților interesate. Grupul de lucru pentru reutilizarea apei a discutat în detaliu documentul în cadrul a două reuniuni din 21-22 octombrie 2021 și din 18 februarie 2022 și a prezentat observații scrise.

Secțiunea 2 din prezentele orientări se referă la obligațiile generale și administrative stabilite de regulament, inclusiv la domeniul de aplicare al acestuia. Secțiunea 3 se referă la aspectele mai tehnice.

2.   Obligații generale și administrative

Prezenta secțiune se referă la următoarele aspecte: domeniul de aplicare al regulamentului, în special aplicarea articolului 2 alineatul (2); autoritatea (autoritățile) competentă(e); punctele de contact și cooperarea transfrontalieră; responsabilitățile diferiților actori; permise; verificări de conformitate; sancțiuni; conștientizarea și schimbul de informații.

2.1.   
  Domeniul de aplicare

Regulamentul se aplică ori de câte ori apele uzate urbane epurate sunt reutilizate pentru irigații în agricultură. Cu toate acestea, conform articolului 2 alineatul (2), statele membre pot decide că nu este oportun să reutilizeze apele pentru irigații în agricultură în unul sau mai multe dintre bazinele lor hidrografice sau în părți ale acestora.

Deciziile luate în temeiul articolului 2 alineatul (2) interzic efectiv reutilizarea apei pe (o parte din) un teritoriu și, prin urmare, regulamentul nu se aplică în zonele respective. Cu alte cuvinte, dacă un stat membru consideră că reutilizarea apei este inadecvată numai pe o parte din teritoriul său, regulamentul s-ar aplica în continuare integral în zonele rămase în care apa poate fi reutilizată.

Unele dintre obligațiile mai generale din regulament ar putea fi în continuare aplicabile chiar dacă reutilizarea apei este interzisă pe întreg teritoriul unui stat membru. De exemplu:

| — | articolul 2 alineatul (3) privind derogările pentru proiectele de cercetare: în cazul în care un stat membru permite astfel de proiecte, acesta ar trebui să desemneze autoritățile competente relevante responsabile de verificarea respectării criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (3); |
| --- | --- |

—

articolul 2 alineatul (3) privind derogările pentru proiectele de cercetare: în cazul în care un stat membru permite astfel de proiecte, acesta ar trebui să desemneze autoritățile competente relevante responsabile de verificarea respectării criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (3);

| — | articolul 8 privind desemnarea unui punct de contact pentru a coopera cu alte state membre; |
| --- | --- |

—

articolul 8 privind desemnarea unui punct de contact pentru a coopera cu alte state membre;

| — | articolul 10 alineatul (1) privind informarea publicului cu privire la punctul de contact; |
| --- | --- |

—

articolul 10 alineatul (1) privind informarea publicului cu privire la punctul de contact;

| — | articolul 15 privind sancțiunile pentru a se asigura că, în cazul în care se ia o decizie de a nu permite reutilizarea apei, aceasta este respectată, și anume apa nu este reutilizată și orice proiect de cercetare care face obiectul unei exceptări îndeplinește condițiile aplicabile. |
| --- | --- |

—

articolul 15 privind sancțiunile pentru a se asigura că, în cazul în care se ia o decizie de a nu permite reutilizarea apei, aceasta este respectată, și anume apa nu este reutilizată și orice proiect de cercetare care face obiectul unei exceptări îndeplinește condițiile aplicabile.

În absența unei decizii în temeiul articolului 2 alineatul (2), până la data la care regulamentul începe să se aplice (26 iunie 2023), orice parte responsabilă dintr-un sistem de reutilizare a apei trebuie să poată solicita un permis.

Cu alte cuvinte, situația implicită (în absența unei decizii naționale care să prevadă altfel) este că reutilizarea apei este permisă sub rezerva unui permis acordat în temeiul regulamentului. Aceasta înseamnă că planul de management al riscului trebuie să acopere toate riscurile posibile, iar proiectul trebuie să respecte pe deplin întreaga legislație a UE în domeniul sănătății și al mediului.

2.1.1.   Criterii

Multe circumstanțe și caracteristici climatice diferite din statele membre pot influența decizia dacă reutilizarea apei are un rol de jucat în managementul integrat al apei.

Este posibil ca condițiile climatice din anumite state membre să facă inutilă și/sau nerentabilă reutilizarea apei, din cauza abundenței precipitațiilor. Cu toate acestea, chiar și statele membre care se confruntă cu deficite de apă și cu secete recurente pot avea, de asemenea, circumstanțe care fac ca reutilizarea apei, destinată în general să rezolve problema deficitului de apă, să nu fie o practică adecvată.

Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care anumite zone sunt afectate de secete lungi și prelungite, iar corpurile de apă de suprafață depind de debitul lor ecologic și de starea bună a apelor la deversările de ape uzate epurate. Dacă apele uzate epurate ar fi redirecționate către o stație de recuperare și, ulterior, către agricultură, acest lucru ar putea priva un curs de apă de suprafață de volume de apă esențiale pentru a garanta un debit ecologic minim.

În aceste cazuri, este necesar, de asemenea, să se evalueze impactul utilizării de surse alternative, și anume captarea din (alte) corpuri de apă de suprafață și/sau de apă subterană, deoarece acestea pot avea un impact și asupra cantității/calității apei. Presiuni precum captarea apei ar putea avea un impact asupra stării cantitative a corpurilor de apă subterană, caz în care reutilizarea apei ar putea oferi o sursă alternativă de apă. De asemenea, pot exista situații în care nu există presiuni din cauza captării, iar costul reutilizării apei ar putea să nu fie competitiv cu alte surse de apă.

Prin urmare, orice decizie ar trebui să analizeze cu atenție avantajele și dezavantajele reutilizării apei. Toate aceste considerente ar trebui să contribuie la orice decizie de a nu reutiliza apa într-o anumită zonă în cadrul managementului integrat al apei.

Articolul 2 alineatul (2) din regulament stabilește criteriile de care statele membre trebuie să țină seama pentru a stabili dacă reutilizarea apei nu este oportună în anumite bazine hidrografice (sau în părți ale acestora).

Statele membre care iau o astfel de decizie în temeiul articolului 2 alineatul (2) din regulament trebuie să justifice în mod corespunzător decizia și să o prezinte Comisiei. În cazul în care interdicția este rezultatul presiunii asupra calității corpurilor de apă de suprafață care depind de apele uzate deversate pentru debitul și starea lor ecologică, decizia ar fi justificată în mod corespunzător, cu condiția ca aceasta să menționeze:

| — | corpurile care sunt afectate; |
| --- | --- |

—

corpurile care sunt afectate;

| — | starea lor actuală; |
| --- | --- |

—

starea lor actuală;

| — | ce alte măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor au fost luate și pot fi luate pentru a elimina decalajul până la o stare bună și/sau pentru a evita deteriorarea; |
| --- | --- |

—

ce alte măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor au fost luate și pot fi luate pentru a elimina decalajul până la o stare bună și/sau pentru a evita deteriorarea;

| — | sursele alternative de apă pentru irigații în agricultură; și |
| --- | --- |

—

sursele alternative de apă pentru irigații în agricultură; și

| — | dacă aceste alte surse ar putea conduce la o captare excesivă din alte corpuri de apă de suprafață sau subterană, ceea ce ar putea afecta starea lor cantitativă sau calitativă. |
| --- | --- |

—

dacă aceste alte surse ar putea conduce la o captare excesivă din alte corpuri de apă de suprafață sau subterană, ceea ce ar putea afecta starea lor cantitativă sau calitativă.

În cazul în care decizia se bazează pe criteriile de rentabilitate, este important să se ia în considerare toate costurile, atât cele de mediu, cât și cele legate de resurse [ale apei recuperate și ale sursei (surselor) alternative pe care statul membru le-a considerat mai adecvate]. Analiza economică efectuată în temeiul articolului 5 și al anexei III la Directiva 2000/60/CE poate oferi informații generale utile.

2.1.2.   Prezentarea și revizuirea deciziei

Orice decizie justificată în mod corespunzător și argumentată în mod clar, bazată pe criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (2) din regulament, trebuie prezentată Comisiei în scris, prin intermediul canalelor de comunicare obișnuite (de exemplu, prin intermediul reprezentanței permanente a statului membru pe lângă UE). De asemenea, statul membru trebuie să pună la dispoziția publicului orice astfel de decizie, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3).

Articolul 2 alineatul (2) din regulament prevede că orice astfel de decizie trebuie revizuită ori de câte ori este necesar, pentru a reflecta circumstanțele în schimbare. În special, aceste decizii trebuie să fie revizuite pentru a ține seama de proiecțiile privind schimbările climatice și de strategiile naționale de adaptare la schimbările climatice (actualizate semestrial) (7) și, cel puțin o dată la șase ani, ținând seama de planurile de management ale bazinelor hidrografice elaborate în temeiul Directivei 2000/60/CE.

Orice decizie de interzicere a reutilizării apei ar trebui, prin urmare, să fie justificată în contextul mai larg al managementului integrat al apei. Aceasta ar trebui să fie pe deplin compatibilă cu abordarea de management prevăzută în planurile relevante de management ale bazinelor hidrografice, precum și cu politicile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea.

Aceasta înseamnă că decizia de interzicere a reutilizării apei trebuie să se bazeze pe informații privind starea apei, presiunile, precum și impactul și măsurile colectate și stabilite în planurile respective. Acest lucru ar implica, de asemenea, efectuarea unei evaluări a costurilor de mediu și a costurilor de resursă ale apelor recuperate și ale altor resurse de apă, ținând seama, de asemenea, de analiza economică efectuată în temeiul articolului 5 din Directiva 2000/60/CE.

2.2.   
  Autoritatea competentă

Autoritățile competente menționate la articolul 3 alineatul (1) sunt responsabile de:

| — | acordarea de permise de producere a apelor recuperate și de furnizare a acestora, inclusiv asigurarea stabilirii unui plan de management al riscului legat de reutilizarea apei; |
| --- | --- |

—

acordarea de permise de producere a apelor recuperate și de furnizare a acestora, inclusiv asigurarea stabilirii unui plan de management al riscului legat de reutilizarea apei;

| — | stabilirea îndeplinirii criteriilor pentru exceptarea proiectelor de cercetare sau a proiectelor-pilot de la aplicarea regulamentului (dacă este cazul); |
| --- | --- |

—

stabilirea îndeplinirii criteriilor pentru exceptarea proiectelor de cercetare sau a proiectelor-pilot de la aplicarea regulamentului (dacă este cazul);

| — | verificarea respectării condițiilor stabilite în permise și luarea de măsuri ulterioare în caz de încălcare. |
| --- | --- |

—

verificarea respectării condițiilor stabilite în permise și luarea de măsuri ulterioare în caz de încălcare.

Aceste responsabilități pot implica, de exemplu: revizuirea planului de management al riscului legat de reutilizarea apei și asigurarea faptului că acesta acoperă toate aspectele; verificarea periodică a respectării măsurilor și a sarcinilor prevăzute în planuri; facilitarea comunicării între diferiți actori din cadrul unui sistem de reutilizare a apei; coordonarea schimbului de informații cu alte autorități. În funcție de configurația lor administrativă, de exemplu structurile utilizate pentru managementul bazinelor hidrografice, statele membre pot decide să desemneze mai multe autorități competente.

În cazul în care un stat membru decide că nu este oportun să producă și să reutilizeze apele recuperate pentru irigații în agricultură în niciun district hidrografic (efectiv pe întreg teritoriul său), în conformitate cu articolul 2, înființarea unei autorități competente ar fi necesară numai dacă s-ar desfășura proiecte de cercetare și proiecte-pilot privind reutilizarea apei pentru irigații în agricultură. În mod similar, în cazul în care un stat membru autorizează producerea apelor recuperate, dar nu și utilizarea acestora, o autoritate competentă ar fi, de asemenea, obligată să gestioneze permisele de producție.

2.3.   
  Puncte de contact

Articolul 8 din regulament impune statelor membre să desemneze un punct de contact pentru cooperarea cu punctele de contact din alte state membre.

Rolul punctelor de contact este: (a) de a primi și trimite cererile de asistență; (b) de a asigura asistență la cerere; și (c) de a coordona comunicarea între autoritățile competente din diferite state membre. De exemplu, înainte de a acorda un permis de producere sau de furnizare a apelor recuperate, autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații privind condițiile prevăzute în permisul aferent și în planurile de management al riscului cu punctul de contact din statul membru în care apele recuperate sunt destinate utilizării. Punctele de contact ar trebui să răspundă cererilor de asistență fără întârzieri nejustificate.

Este posibil să nu fie necesară crearea de puncte de contact dacă un stat membru decide, în temeiul articolului 2 alineatul (2), că nu este oportun să utilizeze apele recuperate pentru irigații în agricultură în niciun district hidrografic (efectiv pe întreg teritoriul său).

Cu toate acestea, în cazul în care un stat membru nu autorizează utilizarea apelor recuperate pe teritoriul său, dar exportă ape recuperate către o țară învecinată, acesta trebuie să aibă totuși un punct de contact. În mod similar, un punct de contact este necesar în statele membre care nu produc ape recuperate pe teritoriul lor, ci doresc să le importe, pentru a le utiliza în irigații, dintr-o țară învecinată.

În plus, proiectele desfășurate într-un stat membru învecinat pot afecta într-un fel sau altul o zonă comună de captare a apei și, prin urmare, necesită consultarea între autoritățile competente ale statelor membre prin intermediul punctelor de contact.

2.4.   
  Părți responsabile

Regulamentul identifică o serie de „părți responsabile”, și anume actori care îndeplinesc un rol sau desfășoară o activitate într-un sistem de reutilizare a apei. Sistemul de reutilizare a apei, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 15, cuprinde infrastructura și alte componente tehnice, de la punctul de intrare în stația de epurare a apelor uzate urbane până la punctul în care apele recuperate sunt utilizate pentru irigații în agricultură, inclusiv infrastructura de distribuție și de stocare, acolo unde este relevant.

Articolul 3 punctul 14 precizează că printre părțile responsabile se numără:

| — | operatorul instalației de recuperare; |
| --- | --- |

—

operatorul instalației de recuperare;

| — | operatorul stației de epurare a apelor uzate urbane, dacă acesta este diferit de operatorul instalației de recuperare; |
| --- | --- |

—

operatorul stației de epurare a apelor uzate urbane, dacă acesta este diferit de operatorul instalației de recuperare;

| — | autoritățile relevante, altele decât autoritatea competentă desemnată; și |
| --- | --- |

—

autoritățile relevante, altele decât autoritatea competentă desemnată; și

| — | operatorul de distribuție a apelor recuperate sau operatorul de stocare a apelor recuperate, după caz. |
| --- | --- |

—

operatorul de distribuție a apelor recuperate sau operatorul de stocare a apelor recuperate, după caz.

Regulamentul descrie responsabilitățile minime ale operatorului instalației de recuperare (a se vedea secțiunea 2.4.1).

Permisul emis de autoritatea competentă va stabili responsabilitățile celorlalte părți responsabile, ținând seama de responsabilitățile identificate în planul de management al riscului.

Rolurile altor autorități, diferite de autoritatea competentă, ar putea include revizuirea planurilor de management al riscului pentru a verifica conformitatea cu reglementările aplicabile (de exemplu, privind sănătatea, mediul, agricultura), stabilirea de cerințe specifice în domeniul lor de expertiză și emiterea unui aviz cu privire la planul de management al riscului.

Statele membre pot, după caz și în conformitate cu legislația națională, să definească mai precis rolurile și responsabilitățile, cu condiția ca acestea să respecte normele minime.

2.4.1.   Responsabilitatea operatorului instalației de recuperare în ceea ce privește calitatea apei

Operatorul instalației de recuperare operează sau gestionează o instalație de recuperare și poate fi un organism privat sau public. Acesta poate fi o entitate diferită de operatorul stației de epurare a apelor uzate urbane în temeiul Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale.

Articolul 4 alineatul (1) din regulament clarifică faptul că răspunderea pentru calitatea apelor recuperate la punctul de conformitate îi revine operatorului instalației de recuperare.

Punctul de conformitate este, conform definiției de la articolul 3 punctul 11, punctul în care operatorul instalației de recuperare livrează ape recuperate următorului actor din lanț. În funcție de configurația specifică a unui sistem de reutilizare a apei într-un stat membru, următorul actor poate fi utilizatorul final sau, în cazul în care apele sunt transportate, distribuite sau stocate pentru utilizare viitoare, ar putea fi alți actori.

La punctul de conformitate, care va fi specificat în permisul de producere și furnizare a apelor recuperate (a se vedea secțiunea 2.5 privind permisele), operatorul instalației de recuperare trebuie să se asigure că apele recuperate îndeplinesc cerințele minime prevăzute în anexa I, precum și orice altă condiție relevantă suplimentară stabilită de autoritatea competentă în autorizația aferentă și descrisă în planul de management al riscului.

2.4.2.   Responsabilitatea altor actori

După punctul de conformitate, responsabilitatea pentru calitatea apei îi revine următorului actor din lanț, fie utilizatorului final, fie oricărui actor intermediar responsabil de distribuție sau stocare.

Planul de management al riscului trebuie să stabilească condițiile legate de distribuție, stocare și utilizare, acolo unde este cazul, și să identifice părțile din sistemul de reutilizare a apei care sunt responsabile pentru îndeplinirea acestor cerințe.

În cazul în care planul de management al riscului stabilește condiții de utilizare pentru utilizatorul final, acestea trebuie să respecte legislația UE privind igiena alimentelor (și a hranei pentru animale) și documentele conexe, în special cele menționate în Regulamentul privind reutilizarea apei. Printre acestea se numără:

| — | Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (8): „legislația alimentară generală”, care stabilește (la articolul 17) responsabilitatea principală a tuturor operatorilor din sectorul alimentar (inclusiv a producătorilor primari, și anume a fermierilor). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (8): „legislația alimentară generală”, care stabilește (la articolul 17) responsabilitatea principală a tuturor operatorilor din sectorul alimentar (inclusiv a producătorilor primari, și anume a fermierilor).

| — | Regulamentul (CE) nr. 852/2004 (9) privind igiena produselor alimentare: Articolul 4 alineatul (1) reiterează responsabilitatea producătorilor primari de a respecta dispozițiile sanitare generale (bune practici de igienă) prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv. Anexa I partea A punctul II subpunctul 5 litera (c) prevede că operatorii din sectorul alimentar care produc sau recoltează produse vegetale trebuie să ia măsuri adecvate pentru ca, după caz, să folosească apă potabilă sau apă curată ori de câte ori este nevoie pentru a preveni contaminarea. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 852/2004 (9) privind igiena produselor alimentare: Articolul 4 alineatul (1) reiterează responsabilitatea producătorilor primari de a respecta dispozițiile sanitare generale (bune practici de igienă) prevăzute în anexa I la regulamentul respectiv. Anexa I partea A punctul II subpunctul 5 litera (c) prevede că operatorii din sectorul alimentar care produc sau recoltează produse vegetale trebuie să ia măsuri adecvate pentru ca, după caz, să folosească apă potabilă sau apă curată ori de câte ori este nevoie pentru a preveni contaminarea.

| — | Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 (10) de stabilire a unor criterii microbiologice pentru produsele alimentare, care includ criteriile E. coli în anumite produse alimentare de origine nonanimală (după recoltare). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 (10) de stabilire a unor criterii microbiologice pentru produsele alimentare, care includ criteriile E. coli în anumite produse alimentare de origine nonanimală (după recoltare).

| — | Regulamentul (UE) 2017/625 (11) [care înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 882/2004], care prevede un cadru juridic pentru controalele oficiale privind alimentele și siguranța alimentelor în orice etapă de producție, prelucrare și distribuție. Autoritățile competente trebuie să asigure respectarea cerințelor în materie de siguranță alimentară și să verifice îndeplinirea acestora de către operatorul din sectorul alimentar. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2017/625 (11) [care înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 882/2004], care prevede un cadru juridic pentru controalele oficiale privind alimentele și siguranța alimentelor în orice etapă de producție, prelucrare și distribuție. Autoritățile competente trebuie să asigure respectarea cerințelor în materie de siguranță alimentară și să verifice îndeplinirea acestora de către operatorul din sectorul alimentar.

| — | Comunicarea Comisiei de emitere a unor orientări privind abordarea la nivelul producției primare a riscurilor microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin intermediul igienei produselor alimentare (12). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei de emitere a unor orientări privind abordarea la nivelul producției primare a riscurilor microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin intermediul igienei produselor alimentare (12).

Regulamentul privind reutilizarea apei, care definește calitatea apei pentru o anumită sursă de apă într-o etapă anterioară producției primare (înainte de a fi utilizată pentru irigații), completează normele de igienă alimentară. Normele de igienă a alimentelor (și a hranei pentru animale) se aplică din etapa producției primare, inclusiv irigarea, și acoperă toate aspectele irigării, pentru toate sursele de apă.

2.5.   
  Permise

Articolul 6 alineatul (1) din regulament impune ca producerea și furnizarea de ape recuperate pentru irigații în agricultură să facă obiectul unui permis. Toate permisele trebuie să se bazeze pe planul de management al riscului legat de reutilizarea apei și să stabilească obligațiile operatorului instalației de recuperare și, dacă este cazul, ale oricăror alte părți responsabile, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3).

Regulamentul descrie informațiile pe care trebuie să le cuprindă permisele, dar este la latitudinea statelor membre să precizeze detaliile procedurilor de acordare a permiselor, cum ar fi desemnarea autorităților competente și termenele.

Prin urmare, prezenta secțiune nu acoperă aspecte legate de procedură, cu excepția cazului în care regulamentul permite în mod explicit statelor membre să aplice procedurile existente pentru acordarea permiselor, cu condiția ca acestea să fie adaptate pentru a îndeplini cerințele prevăzute în regulament.

2.5.1.   Autoritățile care acordă permisul

Permisele de reutilizare a apei pot fi acordate numai de autoritățile competente desemnate de statele membre. Nu ar trebui să existe niciun conflict de interese între părțile responsabile pentru elaborarea proiectului de plan de management al riscului legat de reutilizarea apei și a cererii de acordare a permisului și autoritatea care acordă permisul pentru producerea și furnizarea apelor recuperate.

În scopul analizării unei cereri, autoritatea competentă trebuie să se consulte și să facă schimb de informații cu orice alte autorități relevante, în special cu autoritățile din domeniul apei și al sănătății (dacă acestea diferă de autoritatea competentă) și cu oricare altă parte pe care autoritatea competentă o considerată relevantă.

Exemple

Sunt posibile mai multe configurații diferite la nivel național, astfel cum se ilustrează în exemplele de mai jos.

Exemplul 1 – În cazul în care stația de recuperare și, prin urmare, operatorul acesteia, este aceeași cu stația de epurare a apelor uzate urbane, autoritatea competentă ar putea fi autoritatea care acordă permisul pentru epurarea apelor uzate urbane și, prin urmare, ar putea fi diferită de autoritățile din domeniul apei sau al sănătății.

În aceste cazuri, este necesară o cooperare strânsă între diferitele autorități pentru a se asigura (i) că standardele aplicabile în materie de apă sunt respectate și că nivelurile maxime nu sunt depășite atunci când se deversează volume reduse de apă într-un corp de apă de suprafață și (ii) că standardele de sănătate sunt respectate atunci când apa este utilizată pentru irigații.

În aceste cazuri, autoritățile din domeniul apei sau al sănătății pot contribui la procesul de elaborare a planului de management al riscului și a cererii de acordare a permisului, deoarece nu ar exista niciun conflict de interese cu autoritatea care acordă permisul.

Exemplul 2 – În cazul în care stația de recuperare și, prin urmare, operatorul acesteia, diferă de stația de epurare a apelor uzate urbane, autoritatea competentă pentru permisul de reutilizare a apei ar putea fi diferită de autoritatea care acordă permisul pentru stația de epurare a apelor uzate urbane.

Aceasta ar putea fi, de exemplu, reprezentată de autoritățile din domeniul apei sau al sănătății. În acest caz, aceste autorități nu pot fi implicate în elaborarea cererii de acordare a permisului sau a planului de management al riscului, deoarece acest lucru ar constitui un conflict de interese între autoritatea care acordă permisul și părțile care elaborează cererea de acordare a permisului și planul de management al riscului.

Cu toate acestea, acestor autorități li s-ar putea solicita să furnizeze date sau alte informații care să contribuie la proces, cum ar fi datele de monitorizare a resurselor de apă sau alte date de mediu, oferind orientări cu privire la procedurile care trebuie urmate sau similare.

Exemplul 3 – În cazul în care stația de recuperare este deținută de autoritatea competentă, ar trebui să existe proceduri pentru a evita conflictele de interese, pentru a se asigura că cererea de acordare a permisului și planul de management al riscului sunt elaborate de toate părțile responsabile, după caz, și că nu există nicio interferență cu persoana sau divizia responsabilă pentru acordarea permisului.

În cazul în care sunt îndeplinite toate cerințele pentru deținerea unui permis, autoritatea competentă din statul membru ar trebui [în conformitate cu articolul 6 alineatul (5)] să acorde un permis care să stabilească toate condițiile și măsurile necesare stabilite în planul de management al riscului legat de reutilizarea apei și fără întârzieri nejustificate. Scopul este de a asigura securitatea normativă pentru toate părțile implicate.

Dacă, din cauza complexității cererii, autoritatea competentă are nevoie de mai mult de 12 luni de la data la care a primit o cerere completă pentru a decide dacă acordă sau nu un permis, aceasta trebuie să comunice solicitantului (solicitanților) data preconizată pentru luarea deciziei sale.

2.5.2.   Cererea de acordare a permisului

În temeiul articolului 6 alineatul (2), orice parte responsabilă din cadrul sistemului de reutilizare a apei, inclusiv utilizatorul final acolo unde este relevant în conformitate cu dreptul intern, poate depune o cerere de acordare a unui permis sau o cerere de modificare a unui permis existent. Aceasta trebuie să își depună cererea la autoritatea competentă din statul membru în care funcționează sau este prevăzută să funcționeze instalația de recuperare.

În unele proiecte de reutilizare a apei, operatorul stației de recuperare transferă apele recuperate direct utilizatorului final. Cu toate acestea, în alte proiecte intervin și alte părți și ar putea fi nevoie de un operator de distribuție a apelor recuperate și de un operator de stocare a apelor recuperate.

În aceste cazuri, statele membre pot alege să solicite acestor operatori și utilizatori finali să dețină un permis specific, în conformitate cu articolul 6 alineatul (7). Aceste permise specifice trebuie să stabilească apoi obligațiile, inclusiv orice cerințe și bariere suplimentare identificate în planul de management al riscului legat de reutilizarea apei elaborat pentru schema respectivă, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (4).

2.5.3.   Conținutul permisului

Astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (3), permisul – sau permisele, în cazul în care părțile responsabile, altele decât operatorul stației de recuperare, trebuie să dețină un permis specific [articolul 6 alineatul (7)] – trebuie să se bazeze pe planul de management al riscului legat de reutilizarea apei.

Planul de management al riscului legat de reutilizarea apei trebuie elaborat în conformitate cu anexa II la regulament. Acesta trebuie să stabilească condițiile care trebuie îndeplinite pentru a asigura respectarea cerințelor privind calitatea, utilizarea și monitorizarea apei din anexa I la regulament.

Permisul trebuie să specifice:

| — | Clasa (clasele) de calitate a(le) apelor recuperate și utilizarea în agricultură pentru care sunt permise apele recuperate. |
| --- | --- |

—

Clasa (clasele) de calitate a(le) apelor recuperate și utilizarea în agricultură pentru care sunt permise apele recuperate.

| — | Locul sau locurile în care este autorizată utilizarea. |
| --- | --- |

—

Locul sau locurile în care este autorizată utilizarea.

| — | Instalațiile de recuperare, inclusiv, de exemplu, amplasarea instalației (instalațiilor), datele de contact ale operatorului și volumul anual estimat al apelor recuperate care urmează să fie produse. |
| --- | --- |

—

Instalațiile de recuperare, inclusiv, de exemplu, amplasarea instalației (instalațiilor), datele de contact ale operatorului și volumul anual estimat al apelor recuperate care urmează să fie produse.

| — | Condițiile referitoare la cerințele minime de calitate a apei și de monitorizare stabilite în secțiunea 2 din anexa I, care ar putea include specificații cu privire la tipul de epurare. |
| --- | --- |

—

Condițiile referitoare la cerințele minime de calitate a apei și de monitorizare stabilite în secțiunea 2 din anexa I, care ar putea include specificații cu privire la tipul de epurare.

| — | Orice condiții referitoare la cerințele suplimentare impuse operatorului instalației de recuperare, astfel cum sunt prevăzute în planul de management al riscului legat de reutilizarea apei. |
| --- | --- |

—

Orice condiții referitoare la cerințele suplimentare impuse operatorului instalației de recuperare, astfel cum sunt prevăzute în planul de management al riscului legat de reutilizarea apei.

| — | Orice alte condiții necesare pentru a limita orice riscuri inacceptabile la adresa mediului sau a sănătății umane și a celei animale. Acestea ar putea include informații privind rolul, sarcinile, activitățile și responsabilitățile exacte ale celorlalte părți responsabile din sistem; sau obligațiile legate de sistemele de monitorizare a mediului, în funcție de rezultatele planului de management al riscului, și procedurile de urmărire în cazul în care apar efecte negative asupra mediului. |
| --- | --- |

—

Orice alte condiții necesare pentru a limita orice riscuri inacceptabile la adresa mediului sau a sănătății umane și a celei animale. Acestea ar putea include informații privind rolul, sarcinile, activitățile și responsabilitățile exacte ale celorlalte părți responsabile din sistem; sau obligațiile legate de sistemele de monitorizare a mediului, în funcție de rezultatele planului de management al riscului, și procedurile de urmărire în cazul în care apar efecte negative asupra mediului.

| — | Durata de valabilitate a permisului. |
| --- | --- |

—

Durata de valabilitate a permisului.

| — | Punctul de conformitate în care se vor efectua verificări pentru a verifica dacă operatorul și-a îndeplinit obligațiile în ceea ce privește calitatea apelor recuperate. |
| --- | --- |

—

Punctul de conformitate în care se vor efectua verificări pentru a verifica dacă operatorul și-a îndeplinit obligațiile în ceea ce privește calitatea apelor recuperate.

În conformitate cu articolul 6 alineatul (6), permisele trebuie reexaminate periodic și actualizate ori de câte ori este necesar. Permisele trebuie reexaminate și actualizate cel puțin atunci când apar următoarele modificări:

| — | o modificare substanțială a capacității stației; |
| --- | --- |

—

o modificare substanțială a capacității stației;

| — | echipamentele sunt modernizate sau se adaugă echipamente sau procese noi, ceea ce face necesară monitorizarea de validare înainte de exploatare (pentru apele din clasa A); |
| --- | --- |

—

echipamentele sunt modernizate sau se adaugă echipamente sau procese noi, ceea ce face necesară monitorizarea de validare înainte de exploatare (pentru apele din clasa A);

| — | modificări ale condițiilor climatice sau de altă natură care au un efect semnificativ asupra stării ecologice a corpurilor de apă de suprafață. |
| --- | --- |

—

modificări ale condițiilor climatice sau de altă natură care au un efect semnificativ asupra stării ecologice a corpurilor de apă de suprafață.

2.5.4.   Exceptări pentru proiecte de cercetare și proiecte-pilot

În temeiul articolului 2 alineatul (1), regulamentul se aplică ori de câte ori apele recuperate sunt utilizate pentru irigații în agricultură. Cu toate acestea, în temeiul articolului 2 alineatul (3), proiectele de cercetare sau proiectele-pilot pot fi exceptate de la această regulă dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Pentru a permite această exceptare, autoritatea competentă trebuie să se asigure că sunt îndeplinite următoarele criterii:

| — | proiectul de cercetare sau proiectul-pilot nu se va desfășura într-un corp de apă utilizat pentru captarea apei destinate consumului uman sau în interiorul unei zone de protecție, desemnate în temeiul Directivei 2000/60/CE; |
| --- | --- |

—

proiectul de cercetare sau proiectul-pilot nu se va desfășura într-un corp de apă utilizat pentru captarea apei destinate consumului uman sau în interiorul unei zone de protecție, desemnate în temeiul Directivei 2000/60/CE;

| — | proiectul de cercetare sau proiectul-pilot va face obiectul unei monitorizări adecvate. |
| --- | --- |

—

proiectul de cercetare sau proiectul-pilot va face obiectul unei monitorizări adecvate.

Este de competența autorității competente să stabilească condițiile și frecvențele de monitorizare, de la caz la caz, necesare pentru a asigura conformitatea cu Directiva-cadru privind apa și cu alte acte legislative aplicabile.

Exceptările nu pot dura mai mult de cinci ani. În plus, nicio cultură cultivată în cadrul unui proiect de cercetare sau al unui proiect-pilot exceptat de la aplicarea prezentului regulament nu poate fi introdusă pe piață.

2.6.   
  Verificări de conformitate

Autoritățile competente trebuie să efectueze verificări de conformitate pentru a se asigura că cerințele stabilite în permise sunt îndeplinite de diferitele părți ale sistemului de reutilizare a apei.

Aceste cerințe pot fi pentru operatorul stației de recuperare, la punctul de conformitate, sau pentru orice alte părți responsabile sau utilizatori finali, în conformitate cu planul de management al riscului legat de reutilizarea apei.

În cazul în care acești actori își desfășoară activitatea în state membre diferite – de exemplu, în cadrul unui proiect transfrontalier descris în secțiunea 2.3 – autoritățile competente cu jurisdicție pentru actorii relevanți trebuie să efectueze aceste verificări.

2.7.   
  Sancțiuni

În conformitate cu articolul 15, statele membre trebuie să adopte regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării dispozițiilor prezentului regulament și ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile ar trebui să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare.

La stabilirea sancțiunilor ar putea fi luate în considerare următoarele criterii:

| a) | natura, gravitatea, amploarea și durata încălcării; |
| --- | --- |

a)

natura, gravitatea, amploarea și durata încălcării;

| b) | dacă încălcarea a fost comisă intenționat sau din neglijență; |
| --- | --- |

b)

dacă încălcarea a fost comisă intenționat sau din neglijență;

| c) | zonele afectate de încălcare, în special zonele sensibile; |
| --- | --- |

c)

zonele afectate de încălcare, în special zonele sensibile;

| d) | beneficiile obținute în urma încălcării de către cei responsabili (pentru a se asigura că cei responsabili sunt privați de beneficiile respective); |
| --- | --- |

d)

beneficiile obținute în urma încălcării de către cei responsabili (pentru a se asigura că cei responsabili sunt privați de beneficiile respective);

| e) | caracterul repetitiv al încălcării (pentru a descuraja alte infracțiuni de același tip). |
| --- | --- |

e)

caracterul repetitiv al încălcării (pentru a descuraja alte infracțiuni de același tip).

Statele membre ar trebui să instituie măsuri de asigurare a conformității pentru a preveni și depista încălcările și pentru a aplica sancțiunile. Asigurarea conformității include toate modurile în care autoritățile publice intervin pentru a se asigura că întreprinderile și alte entități („părțile responsabile”) își respectă obligațiile de mediu, inclusiv, de exemplu, inspecțiile și măsurile de asigurare a respectării legislației.

În linii mari, ar putea fi luate în considerare trei categorii de acțiuni:

| — | monitorizarea conformității:

  aceasta înseamnă analiză, evaluări, supraveghere, inspecții, investigații, audituri sau alte verificări și intervenții efectuate de către, în numele sau sub supravegherea unei autorități competente, pentru a verifica dacă părțile responsabile respectă obligațiile executorii; |
| --- | --- |

—

monitorizarea conformității:

aceasta înseamnă analiză, evaluări, supraveghere, inspecții, investigații, audituri sau alte verificări și intervenții efectuate de către, în numele sau sub supravegherea unei autorități competente, pentru a verifica dacă părțile responsabile respectă obligațiile executorii;

| — | urmărire și asigurarea respectării legislației:

  aceasta înseamnă acțiunea unei autorități competente în temeiul dreptului administrativ, civil sau penal ca răspuns la o neconformitate sau la o neconformitate suspectată în privința unei obligații executorii; și |
| --- | --- |

—

urmărire și asigurarea respectării legislației:

aceasta înseamnă acțiunea unei autorități competente în temeiul dreptului administrativ, civil sau penal ca răspuns la o neconformitate sau la o neconformitate suspectată în privința unei obligații executorii; și

| — | promovarea conformității și prevenirea neconformității:

  aceasta înseamnă acțiuni de încurajare a respectării obligațiilor executorii altfel decât prin monitorizarea conformității sau prin urmărire și asigurarea respectării legislației. |
| --- | --- |

—

promovarea conformității și prevenirea neconformității:

aceasta înseamnă acțiuni de încurajare a respectării obligațiilor executorii altfel decât prin monitorizarea conformității sau prin urmărire și asigurarea respectării legislației.

Această regulă se aplică tuturor aspectelor regulamentului, inclusiv normelor pe care statele membre pot decide să le introducă în ceea ce privește zonele de pe teritoriile lor în care reutilizarea apei nu este considerată oportună sau în ceea ce privește proiectele științifice sau de cercetare-pilot.

2.8.   
  Conștientizarea și schimbul de informații

În conformitate cu articolul 9, statele membre care practică reutilizarea apei pentru irigații în agricultură trebuie să organizeze campanii generale de conștientizare, care ar putea include popularizarea beneficiilor pe care le prezintă reutilizarea în siguranță a apei.

Statele membre sunt libere să adapteze amploarea și tonul unor astfel de campanii la circumstanțele lor specifice, inclusiv la scara reutilizării apei. Ele pot, de asemenea, să organizeze campanii de informare specifice pentru utilizatorii finali, pentru a încuraja, după caz, utilizarea apei recuperate ca alternativă sigură și durabilă pentru irigații și pentru a asigura utilizarea optimă și sigură a acesteia, oferind un nivel ridicat de protecție a mediului și a sănătății umane și a celei animale.

Astfel de campanii de informare pot fi utile pentru abordarea eventualelor preocupări ale publicului cu privire la reutilizarea apei și pot contribui la asigurarea unui sprijin larg pentru instituirea unui sistem de reutilizare a apei. În acest context, pentru a crea încredere și acceptare, se recomandă implicarea timpurie a părților interesate și adaptarea cu atenție a mesajelor, valorificând experiențele personale și abordând provocările specifice fiecărei locații.

Bunele practici sugerează că mai multe niveluri de participare a publicului și a părților interesate pot fi eficace pentru a ajunge la un public larg, de la campanii specifice de conștientizare până la consultare și niveluri mai ridicate de implicare a părților interesate în planificare și în procesul decizional.

Ca indicație generală, „CIS Guidelines on integrating water reuse into water planning and management in the context of the Water Framework Directive” (Orientările CIS privind integrarea reutilizării apei în planificarea și managementul apei în contextul Directivei-cadru privind apa) din 2016 (13) sugerează colectarea următoarelor informații ca o contribuție la campaniile de informare și de conștientizare:

| — | justificarea necesității reutilizării apei, de exemplu contextul deficitului de apă, inclusiv în condițiile climatice viitoare; |
| --- | --- |

—

justificarea necesității reutilizării apei, de exemplu contextul deficitului de apă, inclusiv în condițiile climatice viitoare;

| — | costurile de instalare a sistemelor de epurare și distribuție; |
| --- | --- |

—

costurile de instalare a sistemelor de epurare și distribuție;

| — | beneficiile și dezavantajele/riscurile pentru mediu; |
| --- | --- |

—

beneficiile și dezavantajele/riscurile pentru mediu;

| — | beneficiile și dezavantajele/riscurile sociale și economice: transparența cu privire la riscurile de expunere a publicului, modul în care acestea vor fi abordate și standardele aplicabile în materie de epurare. |
| --- | --- |

—

beneficiile și dezavantajele/riscurile sociale și economice: transparența cu privire la riscurile de expunere a publicului, modul în care acestea vor fi abordate și standardele aplicabile în materie de epurare.

De asemenea, este important să se ia în considerare costul pierderilor de culturi cauzate de lipsa apei pentru irigații, care ar putea fi redus la minimum prin utilizarea unei surse de apă fiabile și mai previzibile, cum ar fi apele recuperate.

Articolele 10 și 11 din regulament stabilesc norme privind informațiile care trebuie puse la dispoziția publicului și informațiile privind modul în care sunt puse în aplicare normele. Aceste informații trebuie să fie accesibile Comisiei Europene, Agenției Europene de Mediu și Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor.

Informațiile care trebuie puse periodic la dispoziția publicului includ:

| — | cantitatea și calitatea apelor recuperate furnizate; |
| --- | --- |

—

cantitatea și calitatea apelor recuperate furnizate;

| — | procentul din cantitatea totală de ape uzate urbane epurate pe care îl reprezintă apele recuperate, dacă astfel de date sunt disponibile; |
| --- | --- |

—

procentul din cantitatea totală de ape uzate urbane epurate pe care îl reprezintă apele recuperate, dacă astfel de date sunt disponibile;

| — | rezultatele verificărilor de conformitate; |
| --- | --- |

—

rezultatele verificărilor de conformitate;

| — | punctele de contact desemnate; și |
| --- | --- |

—

punctele de contact desemnate; și

| — | orice decizie luată în temeiul articolului 2 alineatul (2). |
| --- | --- |

—

orice decizie luată în temeiul articolului 2 alineatul (2).

În plus, statele membre vor trebui să publice seturi de date cu informații suplimentare privind rezultatul verificărilor de conformitate, precum și informații suplimentare cu privire la cazurile de neconformitate, inclusiv cu privire la măsurile luate pentru a restabili conformitatea.

Statele membre pot alege formatul și mijloacele cele mai adecvate de comunicare către public a informațiilor prevăzute la articolul 10, adaptate la circumstanțele lor specifice.

În ceea ce privește articolul 11, care detaliază informațiile privind punerea în aplicare pe care statele membre trebuie să le pună la dispoziție, formatul și prezentarea acestor date pot fi stabilite prin acte de punere în aplicare pe care Comisia le poate elabora, asistată de comitetul constituit prin Directiva 2000/60/CE și în conformitate cu procedura detaliată la articolul 14.

3.   Aspecte tehnice

Prezenta secțiune abordează: toate aspectele legate de managementul riscului; tipurile de culturi și clasele de ape recuperate; și monitorizarea de validare.

3.1.   
  Managementul riscului

Astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1) din regulament, autoritatea competentă are responsabilitatea finală de a asigura stabilirea unui plan de management al riscului care abordează toate aspectele posibile ale unui proiect de reutilizare a apei, inclusiv producerea, furnizarea și utilizarea apelor recuperate, și care atribuie responsabilitatea pentru fiecare aspect al gestionării unui proiect de reutilizare.

În timp ce autoritatea competentă are responsabilitatea de a asigura stabilirea unui plan de management al riscului, părțile care trebuie să elaboreze efectiv planul sunt operatorul instalației de recuperare, alte părți responsabile și utilizatorii finali, după caz.

Persoana/persoanele/entitatea care elaborează și întocmește (întocmesc) efectiv planul de management al riscului poate (pot) fi oricare dintre „părțile responsabile” implicate într-un sistem de reutilizare a apei sau utilizatorul final, în conformitate cu legislația națională. În scopul punerii corecte în aplicare a regulamentului, nu contează cine întocmește sau elaborează efectiv planul, atât timp cât toate părțile responsabile relevante și utilizatorii finali sunt consultați, după caz și în funcție de natura, amplasarea și caracteristicile sistemului de reutilizare a apei.

Planul de management al riscului poate viza unul sau mai multe sisteme de reutilizare a apei, cu condiția să abordeze în mod specific toate aspectele impuse de regulament. Acest lucru ar putea conduce la un sistem în care sunt stabilite o serie de elemente de bază standard – de exemplu, în cazurile în care există culturi și practici de irigație similare în zona deservită sau într-un cod de bune practici – care pot constitui baza unui plan mai adaptat de management al riscului pentru sistemele specifice de reutilizare a apei.

Aspectele pe care planul de management al riscului trebuie să le abordeze (în conformitate cu regulamentul) constau în orice cerințe suplimentare pentru operatorul stației, care trebuie îndeplinite înainte ca apele să fie livrate următorului actor din lanț, precum și măsuri preventive/corective și bariere adecvate, monitorizare sau orice altă cerință care trebuie aplicată în sistemul de reutilizare a apei, pentru a asigura siguranța acestuia, după punctul de conformitate, de către alți actori din sistem.

Planul de management al riscului descrie sarcinile și cerințele și identifică în mod clar responsabilitățile actorilor relevanți din cadrul sistemului.

Pot exista cazuri în care un anumit utilizator final nu a fost încă identificat. În astfel de cazuri, planul de management al riscului ar putea fi elaborat pe baza utilizării preconizate a apelor recuperate în zona respectivă (de exemplu, pe baza celor mai frecvente practici agricole și culturi).

Atunci când este identificat un nou utilizator final după finalizarea planului de management al riscului, ar trebui efectuată o evaluare pentru a stabili dacă sunt necesare adaptări ale planului: de exemplu, practicile de irigație și culturile noului utilizator final ar putea fi diferite de cele care sunt deja deservite de instalația de recuperare (necesitând, de exemplu, o clasă superioară de calitate a apei).

În acest caz, planul de management al riscului ar putea impune reevaluarea oricăror riscuri, măsuri preventive sau bariere pentru noile utilizări. Acest lucru ar putea necesita unele adaptări ale sistemului de reutilizare a apei (precum și adaptări ale permisului, care se bazează pe planul de management al riscului, după caz). Această reevaluare ar putea fi efectuată de oricare dintre părțile responsabile sau de utilizatorul final, după caz.

3.1.1.   Elemente-cheie ale managementului riscului

Planul de management al riscului trebuie să se bazeze pe elementele de management al riscului enumerate în anexa II la regulament. Acesta trebuie să urmeze o abordare sistematică ce include efectuarea unei analize structurate a sistemului de reutilizare a apei, identificarea potențialelor pericole și evenimente periculoase (împreună cu populațiile și mediile expuse riscului și căile de expunere aferente) și planificarea, după caz, a posibilelor măsuri preventive și bariere pentru gestionarea și atenuarea riscurilor evaluate.

Planul ar trebui să includă, de asemenea, dispoziții privind comunicarea și cooperarea între părțile implicate, pentru a se asigura că se iau și se comunică măsuri corective atunci când este necesar. Elementele fundamentale ale planului de management al riscului (KRM) stau la baza asigurării faptului că apele recuperate sunt utilizate și gestionate în condiții de siguranță pentru a proteja sănătatea umană și cea animală și mediul.

Anexa II la regulament identifică 11 elemente fundamentale (KRM), împărțite în părțile A, B și C și care constituie baza abordării generale sugerate pentru un plan de management al riscului.

Acestea sunt:

| | Partea (A) – Elemente-cheie ale managementului riscului






  1. | Descrierea sistemului (KRM1) – descrierea întregului sistem de reutilizare a apelor, de la punctul de intrare în stația de epurare a apelor uzate urbane până la punctul de utilizare. |
| --- | --- | --- |

Partea (A) – Elemente-cheie ale managementului riscului

1.

Descrierea sistemului (KRM1) – descrierea întregului sistem de reutilizare a apelor, de la punctul de intrare în stația de epurare a apelor uzate urbane până la punctul de utilizare.

| 2. | Actori și roluri (KRM2) – identificarea tuturor părților implicate în sistemul de reutilizare a apei, precum și a rolurilor și responsabilităților acestora. |
| --- | --- |

2.

Actori și roluri (KRM2) – identificarea tuturor părților implicate în sistemul de reutilizare a apei, precum și a rolurilor și responsabilităților acestora.

| 3. | Identificarea pericolelor (KRM3) – identificarea pericolelor potențiale (agenți patogeni și poluanți) și a evenimentelor periculoase (de exemplu, deficiențe ale procesului de epurare) asociate cu sistemul de reutilizare a apei. |
| --- | --- |

3.

Identificarea pericolelor (KRM3) – identificarea pericolelor potențiale (agenți patogeni și poluanți) și a evenimentelor periculoase (de exemplu, deficiențe ale procesului de epurare) asociate cu sistemul de reutilizare a apei.

| 4. | Medii și populații expuse riscului și căi de expunere (KRM4) – identificarea populațiilor și a mediilor potențial expuse la fiecare pericol identificat. |
| --- | --- |

4.

Medii și populații expuse riscului și căi de expunere (KRM4) – identificarea populațiilor și a mediilor potențial expuse la fiecare pericol identificat.

| 5. | Evaluări ale riscului pentru mediu și pentru sănătate (KRM5) – pentru fiecare pericol identificat anterior, identificarea riscurilor asociate potențiale pentru fiecare receptor (oameni, animale, culturi sau plante, alte biocenoze terestre, biocenoza acvatică, soluri sau mediu în general), pentru fiecare cale de expunere. |
| --- | --- |

5.

Evaluări ale riscului pentru mediu și pentru sănătate (KRM5) – pentru fiecare pericol identificat anterior, identificarea riscurilor asociate potențiale pentru fiecare receptor (oameni, animale, culturi sau plante, alte biocenoze terestre, biocenoza acvatică, soluri sau mediu în general), pentru fiecare cale de expunere.

Evaluarea riscurilor poate fi efectuată prin metode calitative și semicantitative; evaluarea cantitativă a riscurilor ar necesita date justificative suficiente. Această evaluare a riscurilor ar trebui, de asemenea, să țină seama de toate obligațiile și cerințele prevăzute de legislația UE indicată în regulament, precum și de orice legislație națională sau locală relevantă.

| | Partea (B) – Condiții referitoare la cerințele suplimentare






  6. | Cerințe suplimentare (KRM6) – rezultatele evaluării riscurilor ar putea identifica cerințe suplimentare sau mai stricte privind calitatea apei și monitorizarea față de cele din secțiunea 2 din anexa I la regulament. |
| --- | --- | --- |

Partea (B) – Condiții referitoare la cerințele suplimentare

6.

Cerințe suplimentare (KRM6) – rezultatele evaluării riscurilor ar putea identifica cerințe suplimentare sau mai stricte privind calitatea apei și monitorizarea față de cele din secțiunea 2 din anexa I la regulament.

În cazul în care se includ parametri sau limite suplimentare, această includere ar trebui să se bazeze pe rezultatele evaluării riscurilor și să fie susținută de dovezi științifice care să ateste că acestea provin din sistemul de reutilizare a apei și nu din alte surse.

Acești parametri suplimentari pot include, de asemenea, următorii poluanți: metale grele, pesticide, produse secundare rezultate în urma dezinfecției, produse farmaceutice, substanțe care generează noi preocupări, bacterii care prezintă rezistență antimicrobiană.

| | Partea (C) – Măsuri preventive






  7. | Măsuri preventive (KRM7) – identificarea măsurilor preventive sau a barierelor (suplimentare sau deja existente) care ar trebui aplicate unor părți ale sistemului de reutilizare a apei, pentru a limita sau a atenua orice risc identificat. De exemplu, metode de control al accesului, tratamente suplimentare ale apei sau tehnologii sau bariere specifice de irigare. |
| --- | --- | --- |

Partea (C) – Măsuri preventive

7.

Măsuri preventive (KRM7) – identificarea măsurilor preventive sau a barierelor (suplimentare sau deja existente) care ar trebui aplicate unor părți ale sistemului de reutilizare a apei, pentru a limita sau a atenua orice risc identificat. De exemplu, metode de control al accesului, tratamente suplimentare ale apei sau tehnologii sau bariere specifice de irigare.

| 8. | Sisteme de control al calității (KRM8) – determină măsurile de control al calității, inclusiv protocoalele de monitorizare a apelor recuperate pentru parametrii relevanți și programele de întreținere a echipamentelor, pentru a asigura eficacitatea lanțului de epurare și măsurile preventive adoptate. |
| --- | --- |

8.

Sisteme de control al calității (KRM8) – determină măsurile de control al calității, inclusiv protocoalele de monitorizare a apelor recuperate pentru parametrii relevanți și programele de întreținere a echipamentelor, pentru a asigura eficacitatea lanțului de epurare și măsurile preventive adoptate.

| 9. | Sistem de monitorizare a mediului (KRM9) – instituirea unui sistem de monitorizare a mediului pentru a controla eliberarea poluanților identificați în receptorii de mediu expuși (de exemplu, apă dulce, apă subterană, sol). Sistemul de monitorizare ar putea include proceduri documentate deja existente pentru a asigura protecția continuă a mediului, după caz, sau acestea ar putea fi dezvoltate sau adaptate în continuare, în funcție de rezultatele evaluării riscurilor de mediu. |
| --- | --- |

9.

Sistem de monitorizare a mediului (KRM9) – instituirea unui sistem de monitorizare a mediului pentru a controla eliberarea poluanților identificați în receptorii de mediu expuși (de exemplu, apă dulce, apă subterană, sol). Sistemul de monitorizare ar putea include proceduri documentate deja existente pentru a asigura protecția continuă a mediului, după caz, sau acestea ar putea fi dezvoltate sau adaptate în continuare, în funcție de rezultatele evaluării riscurilor de mediu.

| 10. | Gestionarea situațiilor de urgență (KRM10) – stabilirea de protocoale pentru gestionarea incidentelor și a situațiilor de urgență. |
| --- | --- |

10.

Gestionarea situațiilor de urgență (KRM10) – stabilirea de protocoale pentru gestionarea incidentelor și a situațiilor de urgență.

| 11. | Coordonare (KRM11) – stabilirea de mecanisme de coordonare și comunicare între diferiții actori implicați în sistemul de reutilizare a apei. |
| --- | --- |

11.

Coordonare (KRM11) – stabilirea de mecanisme de coordonare și comunicare între diferiții actori implicați în sistemul de reutilizare a apei.

O structură posibilă pentru a contribui la organizarea analizei elementelor KRM este descrisă în raportul tehnic al Centrului Comun de Cercetare (JRC) intitulat „Technical Guidance – Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe” (Orientări tehnice – Managementul riscului legat de reutilizarea apei pentru sistemele de irigații în agricultură din Europa) (14). Acest raport al JRC propune o structură modulară (a se vedea figura 1), prin care fiecare modul abordează un aspect specific al unui plan de management al riscului și include mai multe dintre KRM:

| — | Modulul I – Elaborare (KRM 1 și 2); |
| --- | --- |

—

Modulul I – Elaborare (KRM 1 și 2);

| — | Modulul II – Evaluarea riscurilor (KRM 3, 4, 5 și 6); |
| --- | --- |

—

Modulul II – Evaluarea riscurilor (KRM 3, 4, 5 și 6);

| — | Modulul III – Monitorizare (KRM 6 și 9); |
| --- | --- |

—

Modulul III – Monitorizare (KRM 6 și 9);

| — | Modulul IV – Guvernanță, gestionare și comunicare (KRM 7, 8, 9, 10 și 11). |
| --- | --- |

—

Modulul IV – Guvernanță, gestionare și comunicare (KRM 7, 8, 9, 10 și 11).

Figura 1

Elemente fundamentale pentru managementul riscului legat de reutilizarea apei (KRM), organizate în patru module, pentru a contribui la elaborarea unui plan de management al riscului

Image 1

3.1.2.   Descrierea sistemului

O descriere detaliată a sistemului (KRM1) reprezintă punctul de plecare pentru caracterizarea completă a întregului sistem de reutilizare a apei – de la punctul de intrare a apelor uzate brute în stația de epurare a apelor uzate urbane, până la utilizările finale ale apelor recuperate. Aceasta ar trebui să includă o descriere detaliată a stației de epurare a apelor uzate urbane și/sau a instalației de recuperare, a oricărei infrastructuri legate de pompare, stocare și distribuție, a sistemelor de irigare și a utilizărilor finale, în limitele identificate ale sistemului (a se vedea exemplul din figura 2).

Pentru a colecta datele necesare pentru evaluarea riscurilor, descrierea sistemului ar trebui să includă, de asemenea, o caracterizare a calității apei pentru sursele de ape uzate care intră în stația de epurare a apelor uzate urbane, date privind volumul de apă, orice variabilitate și evenimente meteorologice, precum și o descriere a matricelor de mediu înconjurătoare (sol, ape subterane și ape de suprafață, ecosisteme).

Figura 2

Principalele elemente ale unui sistem de reutilizare a apei, identificarea receptorilor în evaluarea riscurilor

Image 2

3.1.3.   Actori și roluri

Pentru fiecare element al sistemului de reutilizare a apei (KRM2), ar trebui să se identifice toți actorii implicați, precum și rolurile și responsabilitățile acestora.

Această identificare ar trebui să includă actorii responsabili pentru (i) operarea stațiilor (operatorii stației de epurare a apelor uzate urbane și ai instalației de recuperare), (ii) transport și stocare, după caz, și (iii) terenurile irigate (fermierii). Aceasta ar trebui să includă, de asemenea, orice autorități sau organisme relevante (de exemplu, autoritățile din domeniul apei, autoritățile din domeniul sănătății publice, autoritățile de mediu) sau alte părți, cum ar fi asociațiile de fermieri și consorțiile de irigatori.

3.1.4.   Identificarea pericolelor și mediile și populațiile expuse riscului

Elementele KRM3 și KRM4 includ:

| 1. | Identificarea oricăror pericole potențiale (poluanți și agenți patogeni) sau a evenimentelor periculoase (deficiența proceselor de epurare, scurgeri accidentale, contaminare) care provin din sistemul de reutilizare a apei și care ar putea prezenta un risc pentru sănătatea publică și/sau pentru mediu. |
| --- | --- |

1.

Identificarea oricăror pericole potențiale (poluanți și agenți patogeni) sau a evenimentelor periculoase (deficiența proceselor de epurare, scurgeri accidentale, contaminare) care provin din sistemul de reutilizare a apei și care ar putea prezenta un risc pentru sănătatea publică și/sau pentru mediu.

| 2. | Caracterizarea căilor de expunere potențiale, pentru fiecare pericol, la receptorii umani, animali sau de mediu identificați (populațiile și mediile expuse). Aceste elemente sunt necesare pentru a putea evalua ulterior riscurile pentru sănătate și mediu (KRM5). |
| --- | --- |

2.

Caracterizarea căilor de expunere potențiale, pentru fiecare pericol, la receptorii umani, animali sau de mediu identificați (populațiile și mediile expuse). Aceste elemente sunt necesare pentru a putea evalua ulterior riscurile pentru sănătate și mediu (KRM5).

Identificarea pericolelor (KRM3) ar trebui să includă orice agenți patogeni și poluanți din apele recuperate care ar putea prezenta un risc pentru sănătatea umană și cea animală și pentru mediu.

Agenții patogeni microbieni din apele recuperate (de exemplu E. coli și alte bacterii, virusuri, paraziți) utilizate pentru irigații în agricultură ar putea fi responsabili de focarele de boli transmise prin apă (de exemplu, gastroenterita) și de alte efecte acute (15).

Poluanții chimici care ar putea fi încă prezenți în apele recuperate ar putea prezenta, de asemenea, un risc pentru sănătatea umană. Cu toate acestea, contaminanții chimici sunt prezenți, de obicei, în concentrații scăzute în efluenții stațiilor de epurare a apelor uzate urbane din apele uzate menajere și necesită, în general, o expunere mai lungă pentru a provoca boli sau reacții acute, astfel încât, în general, riscul prezentat de acești poluanți este mai mic decât cel prezentat de agenții patogeni.

Este important să se identifice toate industriile situate în zona deservită de stația de epurare a apelor uzate urbane, ale căror deversări în sistemul urban de colectare ar putea contribui la concentrații ridicate de poluanți chimici specifici în apele uzate urbane (de exemplu, industria farmaceutică, industriile galvanizării).

Concentrațiile necontrolate de pericole chimice în efluenții stațiilor de epurare a apelor uzate urbane pot apărea ca urmare a unor evenimente periculoase, cum ar fi deversările accidentale sau necorespunzătoare. Probabilitatea apariției acestora poate fi redusă la minimum prin măsuri preventive adecvate (16).

Conformitatea deplină a apelor recuperate cu orice legislație aplicabilă sistemului de reutilizare a apei, care reglementează atât poluanții microbiologici, cât și cei chimici, precum și cerințele privind irigațiile în agricultură stabilite de legislația privind igiena hranei pentru animale și cea privind igiena produselor alimentare, ar asigura protecția mediului, precum și a sănătății umane și a celei animale.

Prin urmare, sistemul de management al riscului ar trebui să asigure faptul că utilizarea apelor recuperate nu conduce la o concentrație nocivă de contaminanți într-o anumită matrice de mediu (de exemplu, apele subterane) și că se iau măsuri preventive adecvate pentru a preveni acest lucru (de exemplu, prin epurare corespunzătoare pentru a reduce poluanții în limitele stabilite, prin reducerea la minimum a oricărei deversări accidentale în mediul înconjurător).

Pe lângă caracterizarea apelor recuperate, ar putea fi identificată o listă inițială de examinare a pericolelor relevante (agenți patogeni și poluanți chimici), luând în considerare, de asemenea, întreaga legislație a UE, națională și locală relevantă, precum și cerințele legislației (enumerate la punctul 5 din anexa II la regulament) privind protecția resurselor de apă de suprafață și de apă subterană. Această legislație include: Directiva-cadru privind apa (DCA) 2000/60/CE, Directiva 2006/118/CE privind apele subterane (GWD), Directiva 2008/105/CE privind standardele de calitate a mediului (EQSD), Directiva privind nitrații (ND), Directiva 91/676/CEE și, după caz, Directiva 2006/7/CE privind apa pentru scăldat (BWD) și Directiva 2020/2184 privind apa potabilă (DWD).

Cerințele pe care ar trebui să le respecte apele recuperate vor depinde de condițiile specifice locației pentru sistemul de reutilizare a apei și de evaluarea modului în care utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură poate afecta mediul înconjurător prin căi potențiale (de exemplu, scurgeri ale apei pentru irigații, infiltrarea în apele subterane etc.).

În special, în cazul în care apele recuperate ar migra către corpurile de apă (de suprafață sau subterane) din zona acoperită de sistemul de reutilizare a apei, evaluarea ar trebui să analizeze dacă corpurile de apă receptoare ar mai îndeplini obiectivele de mediu prevăzute la articolul 4 din DCA (și anume o stare ecologică și chimică bună a apelor de suprafață și o stare chimică bună a apelor subterane – starea chimică fiind specificată mai în detaliu în EQSD și în GWD).

Starea ecologică și chimică bună a apelor de suprafață implică respectarea standardelor de calitate a mediului (SCM) la nivelul UE și la nivel național. Standardele UE de calitate a mediului sunt stabilite în temeiul Directivei SCM, în timp ce standardele naționale pot aborda poluanții de interes național, și anume poluanții specifici bazinelor hidrografice, care fac parte dintr-o stare ecologică bună a apelor de suprafață.

Directiva SCM prevede, de asemenea, un mecanism bazat pe liste de supraveghere pentru colectarea de date de monitorizare la nivelul UE cu privire la poluanții care generează noi preocupări și la substanțele care pot prezenta un risc pentru mediul acvatic sau prin intermediul acestuia și pentru care datele privind riscurile sunt insuficiente pentru a stabili un standard de calitate a mediului.

Starea chimică a apelor dulci identificate de statele membre în cadrul planurilor lor de gestionare a bazinelor hidrografice poate fi consultată prin intermediul sistemului WISE (17).

Informații suplimentare privind standardele de calitate a mediului pentru substanțele prioritare pot fi consultate prin intermediul bazei de date ECHA (18).

Informații relevante privind emisiile de poluanți specifici pot fi găsite în Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați (aplicabil stației de epurare a apelor uzate urbane cu o capacitate de 100 000 P.E.) (19).

Se pot aplica și alte condiții specifice locației pentru protejarea apelor de suprafață și a apelor subterane: de exemplu, dacă sistemul de reutilizare a apei și zonele irigate sunt situate în apropierea unei zone vulnerabile la nitrați, desemnată în temeiul Directivei privind nitrații.

Deși reutilizarea apei în agricultură ar putea fi o modalitate de recuperare a nutrienților pentru irigații, ar trebui să se acorde o atenție deosebită evitării poluării cu nitrați a resurselor de apă, prin reducerea conținutului de nitrați din apele recuperate sub nivelurile nocive.

În mod similar, în cazul în care este probabil ca apele recuperate să migreze către corpurile de apă clasificate ca zone de protecție a apei potabile, este important (i) să se identifice orice risc de contaminare a surselor de apă potabilă cu poluanții reglementați prezenți în apele recuperate și (ii) să se planifice orice epurare necesară pentru a-i reduce la niveluri acceptabile.

În plus, în cazul în care apele recuperate ajung în apele de suprafață utilizate pentru activități de scăldat recreativ, pot fi incluse cerințe suplimentare privind agenții patogeni, care decurg din Directiva privind apa pentru scăldat. Aceste acte legislative vizează protejarea mediului și a sănătății umane prin stabilirea unor standarde și/sau obligații de monitorizare pentru agenții patogeni sau substanțele chimice, inclusiv metalele grele, produsele secundare rezultate în urma dezinfecției, produsele farmaceutice și alte substanțe clasificate drept poluanți prioritari.

Deoarece apele recuperate sunt utilizate pentru irigații în agricultură, regulamentul identifică acte legislative suplimentare la punctul 5 din anexa II, care protejează produsele alimentare și hrana pentru animale, solul, culturile și animalele. Relevanța cerințelor din aceste acte legislative pentru un sistem specific de reutilizare a apei va depinde de tipurile de culturi (de exemplu, producția de produse alimentare sau de hrană pentru animale) și de practicile (de exemplu, utilizarea pesticidelor, utilizarea nămolurilor de epurare) de pe terenul agricol irigat cu ape recuperate.

Aceste cerințe includ: cerințe privind igiena produselor alimentare [Regulamentul (CE) nr. 852/2004], igiena hranei pentru animale [Regulamentul (CE) nr. 183/2005], criteriile microbiologice [Regulamentul (CE) nr. 2073/2005], nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare [Regulamentul (CE) nr. 1881/2006], nivelurile de pesticide din produsele alimentare și din hrana pentru animale [Regulamentul (CE) nr. 396/2005], utilizarea nămolurilor de epurare (Directiva 86/278/CEE) și protecția sănătății animale [Regulamentele (CE) nr. 1069/2009 și (UE) nr. 142/2011].

Figura 3 prezintă un exemplu grafic al modului de determinare a directivei sau a regulamentului care se aplică unui sistem de reutilizare a apei, presupunând căi potențiale de pătrundere a apelor recuperate în matricele de mediu (resurse de apă dulce) din cauza scurgerilor accidentale sau prin scurgeri de pe câmpul irigat.

Figura ilustrează, de asemenea, regulamentele și directivele enumerate la punctul 5 din anexa II care s-ar putea aplica, în funcție de practicile agricole. Un tabel care identifică aplicabilitatea acestor cerințe în cazul unui sistem de reutilizare a apei este, de asemenea, prezentat în anexa 2 la prezenta comunicare.

Figura 3

Exemplu de (i) modalități de identificare a directivelor și a regulamentelor aplicabile în cadrul unui sistem de reutilizare a apei, pe baza căilor potențiale pe care le parcurg apele recuperate către mediile înconjurătoare (ape de suprafață și ape subterane) și (ii) regulamente și directive care s-ar putea aplica irigațiilor în agricultură, în funcție de practicile agricole specifice

Image 3

Ar trebui luate în considerare și alte aspecte specifice legate de efectul parametrilor de calitate ai apelor recuperate asupra caracteristicilor agronomice, inclusiv pericolele asupra solului și a culturilor/plantelor. În conformitate cu ISO 16075-1:2020, pericolele agronomice generate de apele recuperate care ar putea dăuna solului și culturilor irigate sunt: (i) substanțe chimice, cum ar fi salinitatea, borul, toxicitatea ionică specifică; (ii) alte elemente chimice și (iii) nutrienți.

Agenții patogeni care ar putea cauza boli plantelor sau culturilor nu se găsesc, de obicei, în apele recuperate din efluenții stațiilor de epurare a apelor uzate urbane. Cu toate acestea, prezența lor în apele recuperate ar putea fi evaluată în condiții specifice locației (de exemplu, scurgerea apei de irigare infectate cu agenți patogeni ai plantelor).

Anexa 2 la prezenta comunicare conține exemple și tabele informative privind agenții patogeni și poluanții prezenți în mod obișnuit în efluenții stațiilor de epurare a apelor uzate urbane și reglementați de unele dintre directivele și regulamentele menționate anterior, precum și exemple de pericole agronomice care ar putea afecta solurile, culturile, apele dulci și apele subterane în timpul irigațiilor în agricultură.

Aceasta conține, de asemenea, exemple de evenimente periculoase și căi de expunere pentru evaluarea riscurilor pentru sănătate și mediu, precum și exemple de populații și medii expuse riscurilor.

Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că listele de resurse din anexă nu trebuie considerate exhaustive și sunt propuse doar cu titlu informativ. Pericolele ar trebui să fie identificate cu precizie pentru fiecare sistem specific de reutilizare a apei, luând în considerare caracterizarea apelor recuperate și orice cerințe aplicabile.

Alți poluanți care nu sunt încă reglementați și care nu se regăsesc în directivele și regulamentele enumerate (de exemplu, microplasticele sau anumiți compuși care generează noi preocupări) ar putea fi adăugați pe lista pericolelor, dacă riscul pentru sănătatea umană și cea animală sau pentru mediu este susținut de dovezi științifice și se dovedește că acești contaminanți provin din sistemul de reutilizare a apei și nu din alte surse. Evaluarea riscurilor ar putea, de asemenea, să identifice sursa acestor contaminanți, de exemplu din cauza prezenței anumitor industrii, și să planifice orice măsuri preventive.

3.1.5.   Metode de evaluare a riscurilor pentru mediu și sănătate

Evaluarea riscurilor pentru mediu și sănătate (KRM5) ar trebui efectuată luând în considerare pericolele identificate anterior (individual sau în grupuri) și evenimentele periculoase, căile potențiale de expunere și receptorii identificați în cadrul sistemului de reutilizare a apei.

Evaluarea riscurilor poate fi efectuată prin metode calitative sau semicantitative. Evaluarea calitativă a riscurilor este sugerată ca fiind cea mai adecvată și fezabilă din punct de vedere economic. Evaluarea cantitativă a riscurilor ar putea fi utilizată pentru proiectele cu risc ridicat și atunci când sunt disponibile suficiente date justificative pentru implementarea lor.

În ceea ce privește metodologiile, pentru aceste evaluări pot fi utilizate metodologii calitative, semicantitative și cantitative. Evaluarea riscurilor pentru sănătate analizează orice risc pentru sănătatea umană și cea animală, în timp ce evaluarea riscurilor pentru mediu urmărește să stabilească dacă contaminanții identificați din apele recuperate afectează starea de calitate a matricelor de mediu.

Evaluările calitative și semicantitative ale riscurilor pot fi elaborate prin mai multe abordări, cum ar fi arborii de evenimente, matrice sau indicatori. O metodologie obișnuită este cea bazată pe o evaluare combinată a probabilității și a amplorii/gravității impactului unui pericol asupra receptorului expus.

Analiza probabilității poate fi efectuată prin analizarea datelor istorice sau prin evaluarea erorii umane, a arborilor de defectare și a arborilor de evenimente. Analiza impactului se realizează, de obicei, printr-o clasificare pe categorii, cu niveluri tot mai mari de gravitate în ceea ce privește impactul.

Există mai multe metode de evaluare calitativă și semicantitativă a riscurilor disponibile în orientări și standarde publicate care pot fi urmate [de exemplu, Orientările OMS, 2006; ISO 20426 (2018); FAO și OMS, 2019] (20).

Anexa 3 la prezenta comunicare ilustrează metode calitative și semicantitative de evaluare a riscului pentru sănătate utilizând matrice pentru a identifica probabilitatea și gravitatea impactului. Aceasta ilustrează, de asemenea, o metodologie semicantitativă aplicabilă resurselor de apă. Raportul tehnic al JRC (21) oferă, de asemenea, alte exemple practice.

Evaluările cantitative ale riscului pot furniza o estimare numerică a riscului – de exemplu, impactul unei infecții microbiene specifice într-un an, în cadrul unui scenariu specific.

Această caracterizare a riscurilor pentru sănătatea umană și cea animală se bazează, de obicei, pe relațiile doză-răspuns pentru a identifica dacă un pericol sau un eveniment periculos ar putea avea un efect asupra sănătății.

O evaluare a riscului pentru sănătate în funcție de pericolul microbian poate fi efectuată cu ajutorul unei evaluări cantitative a riscului microbian, pe baza evaluării relațiilor doză-răspuns între concentrația pericolelor și efectul pe care îl poate provoca asupra receptorilor. Rezultatele acestei metode reprezintă valorile probabilității pentru efectele adverse asupra sănătății și sunt exprimate prin probabilitatea de infectare sau prin indicatorul privind anii de viață ajustați pentru dizabilitate (disability-adjusted life years – DALY).

Această abordare poate răspunde la întrebări specifice care se aplică unui anumit punct. Prin urmare, pentru a acoperi întregul proiect și a crește nivelul de securitate, aceasta poate fi combinată cu metode calitative sau semicantitative.

Metodologiile și criteriile pentru evaluarea cantitativă a riscului microbian și DALY pot fi consultate în Orientările OMS (2006) și în Orientările OMS privind evaluarea cantitativă a riscului microbian (2016) (22).

O abordare cantitativă pentru evaluarea riscului de mediu (evaluarea cantitativă a riscului chimic) se bazează, de obicei, pe:

| — | raportul dintre concentrația predictibilă în mediu, calculată cu modele complexe pentru comportament, și transferul unui anumit poluant către compartimentele de mediu; și |
| --- | --- |

—

raportul dintre concentrația predictibilă în mediu, calculată cu modele complexe pentru comportament, și transferul unui anumit poluant către compartimentele de mediu; și

| — | concentrațiile predictibile fără efect sau concentrația maximă admisibilă a poluantului, astfel cum sunt stabilite de legislația aplicabilă (de exemplu, standardele de calitate a mediului aplicabile corpurilor de apă în funcție de starea calității lor). |
| --- | --- |

—

concentrațiile predictibile fără efect sau concentrația maximă admisibilă a poluantului, astfel cum sunt stabilite de legislația aplicabilă (de exemplu, standardele de calitate a mediului aplicabile corpurilor de apă în funcție de starea calității lor).

Acest tip de abordare necesită un volum semnificativ de date de monitorizare din proiectele de reutilizare a apei și caracteristici detaliate ale mediului înconjurător. Aceasta înseamnă că se aplică numai proiectelor în cazul cărora sunt disponibile date suficiente, iar ipotezele sunt susținute de dovezi științifice.

3.1.6.   Condiții referitoare la cerințele suplimentare

Rezultatul evaluării riscurilor pentru sănătate și mediu va contribui la stabilirea necesității de a adăuga cerințe suplimentare specifice (KRM6) pentru parametri (în plus față de cele specificate în secțiunea 2 din anexa I sau mai stricte decât acestea) pentru calitatea și monitorizarea apei.

Aceasta ar putea include agenți patogeni sau poluanți suplimentari identificați de evaluarea riscurilor pentru sănătate și mediu, ținând seama de condițiile specifice locației, precum și de directivele și regulamentele aplicabile, astfel cum au fost descrise anterior.

De exemplu, evaluarea riscurilor ar putea identifica faptul că un anumit poluant din apele recuperate (de exemplu, nitrați) ar putea afecta în mod negativ un corp de apă din apropiere (de exemplu, prin eutrofizare), dacă este prezent în apele recuperate la o concentrație mai mare decât nivelul maxim admisibil prevăzut.

Prin urmare, ar putea fi stabilită o limită bazată pe concentrația maximă admisibilă, care rezultă din evaluarea riscurilor, pentru calitatea apelor recuperate, iar acest parametru ar putea fi inclus printre cei care trebuie monitorizați.

Concentrațiile maxime admisibile ar putea fi, de asemenea, egale cu limitele impuse, de exemplu, pentru clasa de calitate specifică (de exemplu, standardele de calitate a mediului, SCM) a corpului de apă expus. Ar putea fi adăugată o listă de parametri suplimentari, împreună cu limitele identificate, pentru calitatea și monitorizarea apei, în cazul în care este clar că aceștia provin din sistemul de reutilizare a apei, iar valorile de referință pentru aceștia sunt susținute de evaluarea riscurilor și de un nivel suficient de cunoștințe științifice.

3.1.7.   Măsuri preventive

KRM7 ar trebui să includă identificarea măsurilor preventive și a barierelor aplicabile sistemului de reutilizare a apei, pentru a elimina sau a reduce la un nivel acceptabil pericolele identificate care ar putea conduce la un risc.

Măsurile preventive sunt orice procese de epurare, acțiuni sau proceduri, indiferent dacă au fost deja puse în aplicare sau identificate în cursul evaluării riscurilor, care pot fi aplicate în diferite părți ale sistemului de reutilizare a apei. De exemplu: (i) la stația de epurare a apelor uzate urbane (și anume, prin evaluarea procesului existent și/sau prin identificarea proceselor de epurare suplimentare); (ii) la instalația de recuperare (de exemplu, luând în considerare adăugarea unor procese de epurare avansate); (iii) pe terenurile irigate (de exemplu, luând în considerare metode alternative de irigare care reduc la minimum riscurile de expunere, asigurând zone-tampon etc.), protejarea lucrătorilor și a fermierilor (de exemplu, identificarea EIP specifice sau a protocoalelor de igienă, pe lângă posibilele măsuri deja luate pentru a respecta normele privind securitatea și sănătatea în muncă).

Identificarea barierelor sau a modificărilor sistemului de irigare existent s-ar putea baza pe evaluarea metodelor existente, a tipului de culturi și a clasei de apă și ar trebui să fie decisă în consultare cu fermierii și cu alți actori din cadrul sistemului de reutilizare a apei. Pentru exemple de măsuri preventive și de bariere, vă rugăm să consultați anexa 4 la prezentul document.

3.1.8.   Sisteme de control al calității și de monitorizare a mediului

Elementele KRM8 și KRM9 includ toate activitățile de monitorizare planificate pentru sistemul de reutilizare a apei: identificarea procedurilor și a protocoalelor pentru controlul calității sistemului și pentru sistemul de monitorizare a mediului (environmental monitoring system – EMS).

Programele operaționale și de monitorizare a mediului oferă asigurări lucrătorilor, publicului și autorităților cu privire la performanța adecvată a sistemului. Acestea ar trebui să includă protocoale, programe (de exemplu, locație, parametri, frecvență) și proceduri pentru cel puțin cerințele privind monitorizarea de rutină și orice parametri și limite suplimentare identificate ca cerințe suplimentare de către evaluarea riscurilor (KRM6).

De asemenea, operatorii stațiilor pot crea un sistem de management al calității, elaborat în conformitate cu standardele ISO 9001 sau cu standarde echivalente, ori de câte ori este cazul.

Protocoalele EMS ar trebui să se bazeze pe rezultatele evaluării riscurilor de mediu, pentru a asigura protecția continuă a mediului atunci când se utilizează ape recuperate. Protocoalele ar trebui să fie în conformitate cu legislația existentă, de exemplu monitorizarea resurselor de apă ar trebui să respecte prevederile Directivei 90/2009/CE (23) pentru a se asigura că rezultatele sunt comparabile cu cele obținute prin monitorizarea în temeiul Directivei-cadru privind apa.

3.1.9.   Gestionarea situațiilor de urgență și coordonare

KRM10 și KRM11 includ protocoale de gestionare, de urgență și de comunicare legate de elementele KRM10 (Gestionarea situațiilor de urgență) și KRM11 (Coordonare).

Aceste programe constituie baza pentru o comunicare eficientă între partea (părțile) responsabilă(e) pentru un plan de management al riscului și actorii implicați.

KRM11 ar trebui să includă protocoale privind modul în care vor fi comunicate informațiile între actori, formatele și procedura de raportare a accidentelor și a situațiilor de urgență, procedurile de notificare, sursele de informare și procesele de consultare.

Anexa 5 la prezenta comunicare poate fi consultată pentru exemple de (i) protocoale pentru gestionarea incidentelor și a situațiilor de urgență și (ii) protocoale de comunicare.

3.2.   
  Tipuri de culturi și clase de ape recuperate

Pentru utilizarea în condiții de siguranță a apelor recuperate, tabelul 1 – anexa I la regulament stabilește clasele permise de calitate a apelor recuperate (clasele A, B, C și D) care trebuie utilizate pentru irigarea unei anumite categorii de culturi, în funcție de metoda de irigare aleasă.

Cerințele minime de calitate a apei pentru fiecare clasă din tabelul 2 – anexa I diferă în principal în funcție de concentrația de E. coli, precum și de alți parametri agregați.

Prin combinarea tipurilor de culturi și a numărului și tipului de bariere acreditate, cum ar fi metodele de irigare, riscurile pot fi reduse la minimum prin evitarea oricărui contact între apele recuperate și părțile comestibile ale produselor irigate (pentru exemple, a se vedea anexa 4 la prezenta comunicare).

În acest scop, este important să se stabilească mai întâi dacă partea comestibilă a culturilor va fi probabil în contact cu apele recuperate. Riscul de contact ar trebui evaluat pentru fiecare sistem specific de reutilizare a apei, prin evaluarea distanței presupuse a părții comestibile a culturilor față de solul irigat și a căilor potențiale de pătrundere a apelor recuperate atunci când sunt utilizate prin pulverizare, picurare sau inundare.

În cazul în care culturile sunt supuse unor tratamente suplimentare (de exemplu, gătire sau procese industriale) care reduc contaminarea potențială, acestea ar trebui, de asemenea, luate în considerare.

În conformitate cu regulamentul, apele recuperate pot fi utilizate pentru irigațiile în agricultură ale următoarelor culturi:

| — | Culturi alimentare consumate crude: culturi destinate consumului uman, care nu vor fi supuse unor procese suplimentare. Pe baza distanței (24) dintre partea comestibilă a culturii și sol, o clasificare suplimentară include:






  — | Culturi de rădăcinoase: care cresc sub pământ în sol și partea de rădăcină este comestibilă (de exemplu, morcovi, ceapă, sfeclă). |
| --- | --- | --- |

—

Culturi alimentare consumate crude: culturi destinate consumului uman, care nu vor fi supuse unor procese suplimentare. Pe baza distanței (24) dintre partea comestibilă a culturii și sol, o clasificare suplimentară include:

—

Culturi de rădăcinoase: care cresc sub pământ în sol și partea de rădăcină este comestibilă (de exemplu, morcovi, ceapă, sfeclă).

| — | Culturi supraterane cu creștere joasă: care cresc deasupra solului în contact parțial cu solul. Aceste culturi pot fi apoi împărțite în culturi care cresc pe suprafața solului, cum ar fi culturile cu frunze (de exemplu, salată) și culturi care cresc deasupra solului, cu partea comestibilă aflată la < 25 cm deasupra suprafeței solului (de exemplu, tomate, ardei). |
| --- | --- |

—

Culturi supraterane cu creștere joasă: care cresc deasupra solului în contact parțial cu solul. Aceste culturi pot fi apoi împărțite în culturi care cresc pe suprafața solului, cum ar fi culturile cu frunze (de exemplu, salată) și culturi care cresc deasupra solului, cu partea comestibilă aflată la < 25 cm deasupra suprafeței solului (de exemplu, tomate, ardei).

| — | Culturi supraterane cu creștere înaltă: care cresc deasupra solului, având părțile comestibile la > 50 cm deasupra suprafeței solului, care, prin urmare, nu ating în mod normal solul (de exemplu, pomii fructiferi). |
| --- | --- |

—

Culturi supraterane cu creștere înaltă: care cresc deasupra solului, având părțile comestibile la > 50 cm deasupra suprafeței solului, care, prin urmare, nu ating în mod normal solul (de exemplu, pomii fructiferi).

| — | Culturi alimentare prelucrate: culturi destinate consumului uman care vor fi supuse unor procese suplimentare (și anume, gătite sau prelucrate industrial) și nu vor fi consumate crude (de exemplu, orez, grâu). |
| --- | --- |

—

Culturi alimentare prelucrate: culturi destinate consumului uman care vor fi supuse unor procese suplimentare (și anume, gătite sau prelucrate industrial) și nu vor fi consumate crude (de exemplu, orez, grâu).

| — | Culturi nealimentare (furaje): culturi cultivate nu pentru consumul uman, ci pentru pășuni și nutreț sau în alte sectoare (culturi industriale, culturi energetice și culturi de semințe). |
| --- | --- |

—

Culturi nealimentare (furaje): culturi cultivate nu pentru consumul uman, ci pentru pășuni și nutreț sau în alte sectoare (culturi industriale, culturi energetice și culturi de semințe).

Metodele de irigare pot fi clasificate, în general, în:

| — | Sisteme de irigare deschise sau cu flux gravitațional: apa este aplicată direct pe suprafața solului și nu este supusă presiunii. Aceasta include irigarea prin inundare și irigarea pe brazdă. |
| --- | --- |

—

Sisteme de irigare deschise sau cu flux gravitațional: apa este aplicată direct pe suprafața solului și nu este supusă presiunii. Aceasta include irigarea prin inundare și irigarea pe brazdă.

| — | Sisteme de irigare prin aspersiune: apa este pulverizată în aer și cade pe suprafața solului precum ploaia. |
| --- | --- |

—

Sisteme de irigare prin aspersiune: apa este pulverizată în aer și cade pe suprafața solului precum ploaia.

| — | Sisteme de microirigare: apa este aplicată local cu sisteme de picurare sau de prelingere (de suprafață sau subterane) sau prin irigare prin micropulverizare. |
| --- | --- |

—

Sisteme de microirigare: apa este aplicată local cu sisteme de picurare sau de prelingere (de suprafață sau subterane) sau prin irigare prin micropulverizare.

Metodele de irigare ar trebui evaluate ca fiind căi care ar putea permite contaminanților să ajungă la culturi. De exemplu, în cazul sistemelor cu pulverizare, culturile supraterane cu creștere înaltă (de exemplu, pomii fructiferi) ar putea fi expuse contaminării prin căderea picăturilor, astfel încât, în general, ar trebui selectată o apă de calitate mai bună.

Sistemele localizate (de exemplu, irigarea prin picurare) sunt asociate cu un risc mai scăzut de contaminare, deoarece apa este direcționată către partea necomestibilă a culturilor. Se pot aplica bariere suplimentare adecvate și acreditate pentru a obține clasa de calitate a apei necesară (a se vedea secțiunea 3.2.2 și anexa 4).

Orice risc pentru sănătatea lucrătorilor sau a persoanelor care locuiesc în apropierea zonei irigate ar trebui, de asemenea, evaluat. De exemplu, aerosolii proveniți de la sistemele de irigare prin aspersiune ar putea ajunge la receptorii care locuiesc în apropierea zonelor irigate. Riscurile legate de aerosoli depind în special de calitatea apei de irigare și de viteza vântului (responsabile pentru răspândirea aerosolilor în jurul zonei irigate).

De remarcat că metodele de irigare și măsurile preventive sau barierele indicate în secțiunea următoare sunt exemple ale unei abordări sugerate cu privire la modul de interpretare a tabelului 1 – anexa I. Acestea nu sunt menite să fie o listă exhaustivă.

Sistemele de irigare și măsurile preventive sau barierele deja existente sau planificate ar trebui evaluate pentru a identifica dacă ar putea fi necesare cerințe suplimentare (de exemplu, tratamente sau bariere suplimentare, modificări ale sistemului de irigare), pentru a reduce la minimum contaminarea potențială a culturilor, în funcție de clasa de ape recuperate.

3.2.1.   Exemple de metode de irigare și tipuri de culturi

Figura 4 prezintă două exemple de scheme care ar putea contribui la identificarea claselor de ape recuperate care oferă o protecție suficientă consumatorilor și lucrătorilor împotriva E.coli atunci când se irigă prin (a) metode cu flux gravitațional sau prin metode cu presiune sau (b) sisteme localizate.

Indiferent de clasa de ape, schemele iau în considerare cerințele microbiene suplimentare atunci când apele recuperate sunt utilizate pentru irigarea pășunilor sau a ierbii pentru nutrețuri (nematode intestinale, nota 3 din figura 4) și atunci când există risc de aerosoli (Legionella spp, nota 1 din figura 4).

Figura 4

Exemple de scheme de selectare a clasei de ape recuperate (în conformitate cu regulamentul) pentru (a) metode de irigare deschisă sau (b) metode de irigare localizată

Image 4

Image 5

Următorul exemplu din Orientările OMS privind planul de siguranță (Exemplu practic: SSP în Newtown – ipotetic) a fost adaptat la cerințele regulamentului, pentru a arăta modul în care schemele de mai sus ar putea fi aplicate în practică.

Au fost luate în considerare numai elementele din acest exemplu care sunt permise de regulament. Apele recuperate au fost utilizate pentru a cultiva mai multe tipuri de culturi, utilizând diferite metode de irigare (tabelul 1).

Tabelul 1

Tipuri de culturi și metode de irigare utilizate în exemplu

| Categoria culturii | Metode de irigare | Destinația culturilor (*1) |
| --- | --- | --- |
| — | Culturi de rădăcinoase consumate crude (ceapă, morcov) |

Categoria culturii

Metode de irigare

Destinația culturilor (*1)

—

Culturi de rădăcinoase consumate crude (ceapă, morcov)

| — | Culturi cu frunze, cu creștere joasă, consumate crude (salată, ardei) |
| --- | --- |

—

Culturi cu frunze, cu creștere joasă, consumate crude (salată, ardei)

| — | Culturi cu creștere înaltă consumate crude (fructe) |
| --- | --- |

—

Culturi cu creștere înaltă consumate crude (fructe)

| — | Inundare |
| --- | --- |

—

Inundare

| — | Brazde deschise |
| --- | --- |

—

Brazde deschise

| — | Aplicări manuale (de exemplu, găleți, stropitoare) |
| --- | --- |

—

Aplicări manuale (de exemplu, găleți, stropitoare)

| — | Irigare prin pulverizare |
| --- | --- |

—

Irigare prin pulverizare

| — | Consumate de fermieri și de familiile acestora |
| --- | --- |

—

Consumate de fermieri și de familiile acestora

| — | Vândute comunității locale pentru consum |
| --- | --- |

—

Vândute comunității locale pentru consum

| — | Vândute orașelor învecinate pentru consum |
| --- | --- |

—

Vândute orașelor învecinate pentru consum

În acest caz, în conformitate cu tabelele 1 și 2 din anexa I la regulament, având în vedere căile potențiale prin care apele recuperate ar putea ajunge la culturi, ar trebui selectate următoarele clase:

| — | În cazul culturilor de rădăcinoase și al celor cu frunze consumate crude, atunci când se aplică irigarea prin inundare, pe brazdă sau prin pulverizare clasa A (E. coli ≤ 10 număr/100 ml). |
| --- | --- |

—

În cazul culturilor de rădăcinoase și al celor cu frunze consumate crude, atunci când se aplică irigarea prin inundare, pe brazdă sau prin pulverizare clasa A (E. coli ≤ 10 număr/100 ml).

| — | În cazul culturilor alimentare supraterane cu creștere joasă, consumate crude (de exemplu, ardei): atunci când se aplică irigarea prin inundare, pe brazdă sau prin pulverizare clasa A (E. coli ≤ 10 număr/100 ml); atunci când se utilizează sisteme de irigare prin picurare sau subterană clasa B (E. coli ≤ 100 număr/100 ml). |
| --- | --- |

—

În cazul culturilor alimentare supraterane cu creștere joasă, consumate crude (de exemplu, ardei): atunci când se aplică irigarea prin inundare, pe brazdă sau prin pulverizare clasa A (E. coli ≤ 10 număr/100 ml); atunci când se utilizează sisteme de irigare prin picurare sau subterană clasa B (E. coli ≤ 100 număr/100 ml).

| — | În cazul culturilor alimentare supraterane, cu creștere înaltă, și care nu se află în contact direct cu apele recuperate (de exemplu, pomi fructiferi), numai atunci când se aplică irigarea pe brazdă sau prin inundare clasa B (E. coli ≤ 100 număr/100 ml). |
| --- | --- |

—

În cazul culturilor alimentare supraterane, cu creștere înaltă, și care nu se află în contact direct cu apele recuperate (de exemplu, pomi fructiferi), numai atunci când se aplică irigarea pe brazdă sau prin inundare clasa B (E. coli ≤ 100 număr/100 ml).

Pe baza unei evaluări suplimentare a riscurilor, în prezența fructelor cu coajă comestibilă, ar putea fi necesară clasa A atunci când se utilizează irigarea prin pulverizare, pentru a se evita contaminarea potențială a fructelor de către apa pulverizată. În cazul fructelor cu coajă necomestibilă, clasa B ar putea fi adecvată, dar selecția finală a calității apei ar trebui să se bazeze pe evaluarea riscurilor.

3.2.2.   Exemple de aplicare a barierelor pentru a atinge clasa de calitate a apei necesară

Articolul 2 alineatul (4) din regulament precizează că operatorii din sectorul alimentar pot obține calitatea apei necesară pentru a se conforma Regulamentului (CE) nr. 852/2004 prin utilizarea, după punctul de conformitate, a mai multor opțiuni de epurare a apei, fie separat, fie în combinație cu opțiuni care nu implică epurarea.

În conformitate cu abordarea bazată pe conceptul barierelor multiple, reducerile logaritmice pentru a obține clasa de calitate a apei necesară pot fi realizate, într-adevăr, printr-o combinație de diferite măsuri de epurare și măsuri care nu implică epurarea (bariere).

În conformitate cu articolul 3 punctul 12 din regulament, atunci când apele recuperate sunt utilizate pentru irigații, o barieră este definită ca:

| — | orice mijloace, inclusiv operațiuni fizice sau etape procedurale ori condiții de utilizare, care reduc sau previn riscul de infecție umană prin prevenirea contactului apelor recuperate cu (i) produsele destinate să fie ingerate ori cu (ii) persoanele expuse direct sau |
| --- | --- |

—

orice mijloace, inclusiv operațiuni fizice sau etape procedurale ori condiții de utilizare, care reduc sau previn riscul de infecție umană prin prevenirea contactului apelor recuperate cu (i) produsele destinate să fie ingerate ori cu (ii) persoanele expuse direct sau

| — | alte mijloace care, de exemplu, reduc concentrația de microorganisme în apele recuperate sau previn supraviețuirea acestora în produsele destinate să fie ingerate. |
| --- | --- |

—

alte mijloace care, de exemplu, reduc concentrația de microorganisme în apele recuperate sau previn supraviețuirea acestora în produsele destinate să fie ingerate.

Cu alte cuvinte, în conformitate cu secțiunea 2 din anexa I la regulament, o barieră ar trebui considerată un mijloc de reducere la minimum a riscurilor la niveluri echivalente cu cele ale clasei de calitate a apei necesară pentru culturile selectate.

Diferite bariere ar putea duce la reduceri logaritmice diferite și o combinație a acestora poate fi aplicată apelor recuperate pentru a obține reducerea logaritmică globală necesară pentru a reduce la minimum orice riscuri, pe baza clasei de calitate a apei selectate.

Tabelul 2 sugerează numărul de bariere care ar trebui aplicate clasei de calitate a apelor recuperate pentru a obține nivelul echivalent necesar de clasă superioară, în funcție de tipul de cultură.

Tabelul 3 sugerează tipuri de bariere acreditate, precum și reducerea logaritmică aferentă acestora.

Anexa 4 la prezenta comunicare conține exemple de modalități de determinare a tipului și a numărului de bariere, în funcție de tipul de cultură și clasa de calitate a apei.

Tabelul 2

Numărul sugerat de bariere necesare pentru irigarea cu ape recuperate, în funcție de calitatea acestora (adaptat din tabelul 3 din ISO 16075:2020)

NB – modificările aduse tabelului ISO au fost efectuate exclusiv pentru a exclude din acest tabel clasele de calitate a apei și tipurile de culturi care nu sunt abordate în Regulamentul privind reutilizarea apei. A se vedea tabelul de mai jos pentru explicații suplimentare cu privire la modul de interpretare a acestui tabel în legătură cu Regulamentul privind reutilizarea apei.

| Categoria(1) | Irigarea legumelor consumate crude(2) | Irigarea legumelor după prelucrare și a pășunilor(3) | Irigarea culturilor alimentare, altele decât legumele (livezi, podgorii) și horticultură(4) | Irigarea culturilor furajere și a culturilor de semințe(5) | Irigarea culturilor industriale și energetice(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| B | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| C | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| D | interzisă | interzisă | 3 | 1 (*) | 0 |
| Următoarele definiții pentru fiecare coloană din tabel sunt în conformitate cu tabelul 1 din anexa 1 la Regulamentul privind reutilizarea apei și sunt menite să ajute cititorul să identifice categoria de culturi care corespunde în linii mari clasificării ISO și, prin urmare, să identifice barierele suplimentare care ar putea fi necesare:







  (1) | Clasa de calitate minimă a apelor recuperate. |

Categoria(1)

Irigarea legumelor consumate crude(2)

Irigarea legumelor după prelucrare și a pășunilor(3)

Irigarea culturilor alimentare, altele decât legumele (livezi, podgorii) și horticultură(4)

Irigarea culturilor furajere și a culturilor de semințe(5)

Irigarea culturilor industriale și energetice(6)

A

0

0

0

0

0

B

1

0

0

0

0

C

3

1

1

0

0

D

interzisă

interzisă

3

1 (*)

0

Următoarele definiții pentru fiecare coloană din tabel sunt în conformitate cu tabelul 1 din anexa 1 la Regulamentul privind reutilizarea apei și sunt menite să ajute cititorul să identifice categoria de culturi care corespunde în linii mari clasificării ISO și, prin urmare, să identifice barierele suplimentare care ar putea fi necesare:

(1)

Clasa de calitate minimă a apelor recuperate.

| (2) | Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este în contact direct cu apele recuperate și culturile de rădăcinoase consumate crude. |
| --- | --- |

(2)

Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este în contact direct cu apele recuperate și culturile de rădăcinoase consumate crude.

| (3) | Culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne. |
| --- | --- |

(3)

Culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne.

| (4) | Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate. |
| --- | --- |

(4)

Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate.

| (5) | Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate; culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne (în ambele cazuri, atunci când se utilizează irigarea prin picurare sau altă metodă de irigare care evită contactul direct cu partea comestibilă a culturii). NB. Culturile de semințe menționate în prezentul document pot fi semințe destinate consumului uman sau utilizării ca furaje pentru animale. |
| --- | --- |

(5)

Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate; culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne (în ambele cazuri, atunci când se utilizează irigarea prin picurare sau altă metodă de irigare care evită contactul direct cu partea comestibilă a culturii). NB. Culturile de semințe menționate în prezentul document pot fi semințe destinate consumului uman sau utilizării ca furaje pentru animale.

| (6) | Culturi industriale, culturi energetice și culturi de semințe (destinate producției de semințe pentru însămânțare). |
| --- | --- |

(6)

Culturi industriale, culturi energetice și culturi de semințe (destinate producției de semințe pentru însămânțare).

| (*) | Notă din ISO 16075:2020: Semințe comestibile sau semințe destinate însămânțării care au fost irigate cu mai puțin de 30 de zile înainte de recoltare. În cazul în care perioada anterioară recoltării este mai mare sau egală cu 30 de zile, atunci clasa D poate fi direct aplicabilă fără restricții (și anume, fără a fi nevoie de bariere suplimentare). |
| --- | --- |

(*)

Notă din ISO 16075:2020: Semințe comestibile sau semințe destinate însămânțării care au fost irigate cu mai puțin de 30 de zile înainte de recoltare. În cazul în care perioada anterioară recoltării este mai mare sau egală cu 30 de zile, atunci clasa D poate fi direct aplicabilă fără restricții (și anume, fără a fi nevoie de bariere suplimentare).

Tabelul 3

Tipuri de bariere acreditate și reduceri logaritmice corespunzătoare ale agenților patogeni (adaptate din tabelul 2 din ISO 16075:2020)

S-au efectuat modificări exclusiv pentru a exclude din acest tabel clasele de calitate a apei și tipurile de culturi care nu sunt abordate în Regulamentul privind reutilizarea apei.

| Tipul de barieră | Aplicare | Reducerea logaritmică a agentului patogen | Numărul de bariere |
| --- | --- | --- | --- |
| IRIGAREA CULTURILOR ALIMENTARE |
| Irigare prin picurare | Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului | 2 | 1 |
| Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului | 4 | 2 |
| Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor | 6 | 3 |
| Irigare prin pulverizare și prin aspersiune | Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi la cel puțin 25 cm de jetul de apă | 2 | 1 |
| Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a pomilor fructiferi, cum ar fi la cel puțin 50 cm de jetul de apă | 4 | 2 |
| Dezinfectarea suplimentară pe teren | Dezinfectare la nivel scăzut (< 1 mg/l de clor total, după 30 de minute de la clorinare) | 2 | 1 |
| Dezinfectare la nivel înalt (≥ 1 mg/l de clor total, după 30 de minute de la clorinare) | 4 | 2 |
| Folie de acoperire rezistentă la soare | În cazul irigării prin picurare, în care folia separă irigarea de legume | între 2 și 4 | 1 |
| Eliminarea agenților patogeni | Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare | între 0,5 și 2 pe zi | între 1 și 2 |
| Spălarea produselor înainte de vânzarea către clienți | Spălarea culturilor de salată, a legumelor și a fructelor cu apă potabilă | 1 | 1 |
| Dezinfectarea produselor înainte de vânzarea către clienți | Spălarea culturilor de salată, a legumelor și a fructelor cu o soluție dezinfectantă slabă și clătirea cu apă potabilă | 1 | 1 |
| Decojirea produselor | Decojirea fructelor și a culturilor de rădăcinoase | 2 | 1 |
| IRIGAREA CULTURILOR FURAJERE ȘI A CULTURILOR DE SEMINȚE |
| Controlul accesului | Restricționarea intrării pe terenul irigat timp de cel puțin 24 de ore după irigare, de exemplu, intrarea animalelor pe pășuni sau a lucrătorilor pe câmpuri | între 0,5 și 2 | 1 |
| Restricționarea intrării pe terenul irigat timp de cel puțin cinci zile după irigare | între 2 și 4 | 2 |
| Uscarea la soare a culturilor furajere | Culturi furajere și alte culturi uscate la soare și recoltate înainte de consum | între 2 și 4 | 2 |
| Notă: pe terenul de irigare ar putea exista deja bariere; restricțiile privind culturile și metodele de irigare ca bariere sunt deja incluse în regulament atunci când se selectează clasa de calitate a apelor recuperate și tipul de cultură. |

Tipul de barieră

Aplicare

Reducerea logaritmică a agentului patogen

Numărul de bariere

IRIGAREA CULTURILOR ALIMENTARE

Irigare prin picurare

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului

2

1

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului

4

2

Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor

6

3

Irigare prin pulverizare și prin aspersiune

Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi la cel puțin 25 cm de jetul de apă

2

1

Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a pomilor fructiferi, cum ar fi la cel puțin 50 cm de jetul de apă

4

2

Dezinfectarea suplimentară pe teren

Dezinfectare la nivel scăzut (< 1 mg/l de clor total, după 30 de minute de la clorinare)

2

1

Dezinfectare la nivel înalt (≥ 1 mg/l de clor total, după 30 de minute de la clorinare)

4

2

Folie de acoperire rezistentă la soare

În cazul irigării prin picurare, în care folia separă irigarea de legume

între 2 și 4

1

Eliminarea agenților patogeni

Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare

între 0,5 și 2 pe zi

între 1 și 2

Spălarea produselor înainte de vânzarea către clienți

Spălarea culturilor de salată, a legumelor și a fructelor cu apă potabilă

1

1

Dezinfectarea produselor înainte de vânzarea către clienți

Spălarea culturilor de salată, a legumelor și a fructelor cu o soluție dezinfectantă slabă și clătirea cu apă potabilă

1

1

Decojirea produselor

Decojirea fructelor și a culturilor de rădăcinoase

2

1

IRIGAREA CULTURILOR FURAJERE ȘI A CULTURILOR DE SEMINȚE

Controlul accesului

Restricționarea intrării pe terenul irigat timp de cel puțin 24 de ore după irigare, de exemplu, intrarea animalelor pe pășuni sau a lucrătorilor pe câmpuri

între 0,5 și 2

1

Restricționarea intrării pe terenul irigat timp de cel puțin cinci zile după irigare

între 2 și 4

2

Uscarea la soare a culturilor furajere

Culturi furajere și alte culturi uscate la soare și recoltate înainte de consum

între 2 și 4

2

Notă: pe terenul de irigare ar putea exista deja bariere; restricțiile privind culturile și metodele de irigare ca bariere sunt deja incluse în regulament atunci când se selectează clasa de calitate a apelor recuperate și tipul de cultură.

3.3.   
  Monitorizarea de validare

3.3.1.   Principii generale

Monitorizarea de validare este necesară pentru a demonstra că proiectarea de noi sisteme de reutilizare a apei sau orice modificare a liniilor de epurare existente va atinge în mod fiabil și consecvent anumite niveluri de inactivare a indicatorilor microbieni pentru clasa A de calitate a apelor recuperate (tabelul 4 – anexa I la regulament). Inactivarea indicatorilor microbieni se exprimă în reducere log 10 (25).

Monitorizarea de validare este diferită de monitorizarea periodică de rutină efectuată de operator (tabelul 3 – anexa I la regulament) pentru a se asigura că procesul de epurare îndeplinește cerințele regulamentului. Aceasta ar trebui considerată ca o activitate intensă, pe termen scurt, care trebuie efectuată înainte de punerea în funcțiune sau în timpul fazei inițiale a unor noi trepte sau procese de tratare sau atunci când acestea sunt modernizate.

Modificările sistemului de reutilizare a apei care implică actualizări ale procesului s-ar putea datora, de exemplu, variațiilor structurale ale următoarelor elemente:

| 1. | debitul și/sau calitatea apelor uzate ca urmare a noilor permise de deversare în sistemul de canalizare; |
| --- | --- |

1.

debitul și/sau calitatea apelor uzate ca urmare a noilor permise de deversare în sistemul de canalizare;

| 2. | locuitorii echivalenți deserviți de stația de epurare a apelor uzate urbane; |
| --- | --- |

2.

locuitorii echivalenți deserviți de stația de epurare a apelor uzate urbane;

| 3. | condițiile climatice (creșterea precipitațiilor sezoniere sau a fenomenelor de secetă); |
| --- | --- |

3.

condițiile climatice (creșterea precipitațiilor sezoniere sau a fenomenelor de secetă);

| 4. | alte condiții care nu sunt abordate în planul de management al riscului, care necesită o actualizare a tehnologiei/proceselor utilizate. |
| --- | --- |

4.

alte condiții care nu sunt abordate în planul de management al riscului, care necesită o actualizare a tehnologiei/proceselor utilizate.

Deoarece orice modificări substanțiale ale capacității unei stații de epurare a apelor uzate urbane sau orice modernizări ale liniei de epurare a sistemului de reutilizare vor necesita revizuirea sau actualizarea unui permis existent [articolul 6 alineatul (6)], se recomandă finalizarea monitorizării de validare înainte de începerea unei proceduri de autorizare.

În orice caz, în timpul activităților de validare, este posibil ca apele recuperate să nu fie livrate pentru utilizare finală până la finalizarea monitorizării. În acest timp, apele recuperate ar putea fi trimise înapoi fie la intrarea în stația de epurare a apelor uzate urbane, fie la un punct de deversare identificat, până când sunt îndeplinite cerințele de calitate microbiană ale validării.

Odată ce monitorizarea de validare confirmă faptul că noul sistem sau noile tehnologii îndeplinesc cerințele privind indicatorii microbieni, va fi suficient să se continue cu cerințele monitorizării de rutină.

Pentru a sprijini activitățile de validare, se poate întocmi un raport care să ilustreze abordarea monitorizării de validare, proiectarea experimentală și analiza probelor la intrare și la ieșire pentru indicatorii microbieni necesari. Raportul ar trebui întocmit de un profesionist calificat din domeniul apelor uzate.

Instalațiile de recuperare care erau deja în funcțiune și care continuă să îndeplinească cerințele de calitate a apelor recuperate stabilite în tabelul 2 litera (a) la 25 iunie 2020 nu au obligația de a efectua monitorizarea de validare.

3.3.2.   Protocoale de monitorizare de validare

Tabelul 4 – anexa I la regulament specifică reducerile log10 care trebuie respectate prin monitorizarea de validare a lanțului de epurare (și anume, între punctul de intrare pentru apele uzate brute în stația de epurare a apelor uzate urbane și punctul de conformitate) pentru indicatorii privind bacteriile, virusurile și protozoarele (E. coli, Campylobacter, total colifagi/colifagi F-specifici/colifagi somatici/colifagi, rotavirus, spori de Clostridium perfringens/bacterii sporulente care reduc cantitatea de sulf și Cryptosporidium).

Deoarece, în orice instalație de recuperare, reducerea log10 necesară ar putea fi realizată prin combinarea mai multor procese, nu poate fi identificat niciun protocol armonizat de monitorizare de validare. În schimb, acest lucru ar trebui să fie definit și pus în aplicare pentru fiecare caz în parte de către profesioniștii din domeniul apelor uzate.

La stabilirea unui protocol de validare pentru un sistem de reutilizare a apei, diferența dintre concentrațiile din apele uzate brute și cele din clasa-țintă de calitate a apei va determina numărul și nivelul necesar de procese de epurare (figura 5).

Pentru procesele de epurare bine stabilite, valorile implicite ale eliminării log10 sunt adesea disponibile din orientări tehnice, din manuale și din date publicate; pentru procesele inovatoare, ar trebui conceput un protocol de testare pentru a colecta date privind reducerea log10.

Figura 5 prezintă un exemplu al modului în care reducerea log10-țintă a E. coli poate fi realizată prin însumarea mai multor procese de epurare. Trebuie remarcat faptul că, deși procesele de epurare primară și secundară ar putea reduce bacteriile patogene ale unor logaritmi, dezinfectarea și procesele de epurare terțiară sunt cele asociate cu cea mai mare reducere logaritmică și ar trebui să fie caracterizate cu atenție.

În cazul în care un sistem cuprinde mai multe procese de epurare, valorile eliminării logaritmice ar putea fi determinate prin valori tehnice sau prin efectuarea de protocoale de pretestare în interiorul sau în afara amplasamentului. Analiza validării în interiorul amplasamentului ar putea fi apoi efectuată la instalație (instalații), pe probe la intrare și la ieșire. Orientările sau standardele pot fi elaborate la nivel național sau la alt nivel, pentru a standardiza monitorizarea de validare.

Figura 5

Evaluarea unui sistem arbitrar de reutilizare a apei cu bariere multiple pentru a reduce E. coli la reducerea log10 necesară pentru clasa A de irigare (intervalele de reducere log10 sunt prevăzute în tabelul 3.4 din Orientările din Australia – a se vedea secțiunea 3.3.4)

Image 6

Odată ce procesele de epurare de la instalația de recuperare au fost identificate, există mai multe strategii de efectuare a monitorizării de validare, în principal prin efectuarea fie de teste în afara amplasamentului, fie de teste preliminare în interiorul amplasamentului. Oricare dintre aceste abordări poate fi utilizată pentru validare. Cu toate acestea, în cazul în care testele efectuate în afara amplasamentului nu sunt suficiente, testarea în interiorul amplasamentului le poate completa. Pentru a respecta cerințele de validare din regulament, ar fi suficient să se testeze probele efluenților la intrare și la ieșire.

Următoarele etape arată modul de desfășurare a unui protocol de pretestare:

| — | Datele de performanță disponibile privind procesele de epurare în raport cu indicatorii microbieni ar putea fi colectate mai întâi prin consultarea fișelor tehnice de date de la furnizori, a literaturii științifice și tehnice publicate, a orientărilor autorităților legislative sau ale organismelor profesionale și a datelor istorice. Acest lucru ar determina dacă un proces este bine stabilit sau dacă este necesară o pretestare. |
| --- | --- |

—

Datele de performanță disponibile privind procesele de epurare în raport cu indicatorii microbieni ar putea fi colectate mai întâi prin consultarea fișelor tehnice de date de la furnizori, a literaturii științifice și tehnice publicate, a orientărilor autorităților legislative sau ale organismelor profesionale și a datelor istorice. Acest lucru ar determina dacă un proces este bine stabilit sau dacă este necesară o pretestare.

| — | Dacă sunt disponibile suficiente date tehnice pentru a demonstra că procesele de epurare vor îndeplini cerințele de validare, s-ar putea să nu fie necesar un protocol de pretestare. |
| --- | --- |

—

Dacă sunt disponibile suficiente date tehnice pentru a demonstra că procesele de epurare vor îndeplini cerințele de validare, s-ar putea să nu fie necesar un protocol de pretestare.

Cu toate acestea, va fi în continuare necesar să se efectueze analiza prevăzută în tabelul 4 din anexa I la regulament, pentru monitorizarea de validare în timpul fazei inițiale în efluentul de intrare și de ieșire, pentru a demonstra că se obțin reduceri log10 microbian.

Pentru fiecare grup de indicatori microbieni (bacterii, virusuri și protozoare), teste preliminare ar putea fi efectuate pentru procesul/tehnologia specific(ă) pe organismele cele mai problematice și apoi validate pentru toate grupurile.

| Teste de laborator (în afara amplasamentului) sau teste-pilot (în afara sau în interiorul amplasamentului) ar putea fi puse în aplicare pentru tehnologii inovatoare, pentru a colecta parametri de proiectare specifici sau atunci când nu există date privind performanța tehnologiei. |
| --- |

Teste de laborator (în afara amplasamentului) sau teste-pilot (în afara sau în interiorul amplasamentului) ar putea fi puse în aplicare pentru tehnologii inovatoare, pentru a colecta parametri de proiectare specifici sau atunci când nu există date privind performanța tehnologiei.

Proiectarea experimentală poate fi dezvoltată pe baza informațiilor disponibile și a expertizei profesioniștilor din domeniul apelor uzate. Se pot efectua teste de laborator asupra apelor uzate reale sau, dacă acest lucru nu este posibil, se poate prepara o soluție cu organisme-țintă îmbogățite. Probele ar putea fi apoi analizate în continuare în interiorul amplasamentului pentru a confirma observațiile de laborator.

| — | În ceea ce privește testele în interiorul amplasamentului, operatorii instalației de recuperare ar putea efectua monitorizarea de validare, după ce au stabilit protocolul. Dacă este necesar, aceștia ar putea fi, de asemenea, sprijiniți de profesioniști independenți și calificați, pentru a supraveghea activitățile. Analiza monitorizării de validare ar trebui efectuată de un laborator independent și certificat. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește testele în interiorul amplasamentului, operatorii instalației de recuperare ar putea efectua monitorizarea de validare, după ce au stabilit protocolul. Dacă este necesar, aceștia ar putea fi, de asemenea, sprijiniți de profesioniști independenți și calificați, pentru a supraveghea activitățile. Analiza monitorizării de validare ar trebui efectuată de un laborator independent și certificat.

| — | Pentru monitorizarea microbiană, este important să se efectueze analize pe un număr de probe valabile din punct de vedere statistic – astfel încât cel puțin trei probe la fiecare punct de prelevare să permită calcularea mediilor și a abaterilor standard. |
| --- | --- |

—

Pentru monitorizarea microbiană, este important să se efectueze analize pe un număr de probe valabile din punct de vedere statistic – astfel încât cel puțin trei probe la fiecare punct de prelevare să permită calcularea mediilor și a abaterilor standard.

Se sugerează ca abaterea standard să fie mai mică de 1 log10 între probe. Cel puțin 90 % din probe ar trebui să îndeplinească obiectivele de performanță. Frecvența și durata monitorizării de validare ar trebui stabilite pe baza protocolului elaborat pentru cazul respectiv.

| — | Dacă în apele recuperate nu există niciun indicator biologic, cerințele de validare nu sunt necesare. În special, în cazul în care indicatorul microbian nu este prezent în apele uzate brute sau este prezent la o concentrație scăzută, se consideră că monitorizarea de validare a aprobat indicatorul respectiv. |
| --- | --- |

—

Dacă în apele recuperate nu există niciun indicator biologic, cerințele de validare nu sunt necesare. În special, în cazul în care indicatorul microbian nu este prezent în apele uzate brute sau este prezent la o concentrație scăzută, se consideră că monitorizarea de validare a aprobat indicatorul respectiv.

3.3.3.   Exemple de monitorizare de validare

Următorul caz a fost selectat din Orientările din Australia ca exemplu al modului în care un protocol de monitorizare de validare ar putea fi realizat în conformitate cu cerințele regulamentului.

În acest caz, a fost planificată irigarea prin pulverizare a culturilor de salată cu ape recuperate dintr-o stație de epurare a apelor uzate urbane. Monitorizarea de validare a fost necesară în timpul punerii în funcțiune a noii stații și înainte de aprobarea sistemului de reutilizare a apei (în conformitate cu regulamentul, înainte de acordarea unui permis).

În acest exemplu, sistemul nu a fost conceput pe baza standardelor tehnice disponibile, astfel că nu erau disponibile valori implicite pentru reducerea logaritmică. Prin urmare, a fost necesar un plan de testare în laborator și la scară pilot pentru a obține date privind performanța privind inactivarea microbilor selectați.

Lanțul de epurare pentru sistemul de reutilizare a apei a inclus: epurare secundară, lagună, coagulare, flotație cu aer dizolvat și filtrare și clorinare. Tabelul 2 prezintă concentrațiile inițiale și finale din analiza efectuată. Pentru referință, ultima coloană prezintă cerințele minime prevăzute de regulament.

Tabelul 2

Rezultatele monitorizării de validare în conformitate cu un exemplu disponibil în Orientările din Australia

| Microorganisme indicatoare (*2) | Concentrația inițială din apele uzate brute | Concentrația din apele uzate epurate | Reducerea logaritmică totală | Obiectivul de performanță din regulament
  (Tabelul 4 din anexa I) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cryptosporidium | 2 000 /litru | < 1 /50  litri | 5 log | ≥ 5 log |
| Giardia | 20 000 /litru | < 1 /50  litri | NA | NA |
| Adenovirusuri, reovirusuri, enterovirusuri, hepatită A | 8 000 /litru | < 1 /50  litri | 5,5 log | NA |
| E. coli | NA | < 1  CFU/100  ml | > 6 log | ≥ 5 log |

Microorganisme indicatoare (*2)

Concentrația inițială din apele uzate brute

Concentrația din apele uzate epurate

Reducerea logaritmică totală

Obiectivul de performanță din regulament

(Tabelul 4 din anexa I)

Cryptosporidium

2 000 /litru

< 1 /50  litri

5 log

≥ 5 log

Giardia

20 000 /litru

< 1 /50  litri

NA

NA

Adenovirusuri, reovirusuri, enterovirusuri, hepatită A

8 000 /litru

< 1 /50  litri

5,5 log

NA

E. coli

NA

< 1  CFU/100  ml

> 6 log

≥ 5 log

3.3.4.   Resurse suplimentare

Deoarece o procedură de monitorizare de validare ar trebui concepută astfel încât să acopere procese de epurare specifice, unele resurse externe sunt raportate aici pentru a fi luate în considerare de către practicienii din domeniul apelor uzate, pentru a-i ajuta să pună în aplicare un protocol specific.

| Validarea protocolului de extracție | Referință |
| --- | --- |
| Intervale tipice de reducere log10 pentru indicatorii microbieni în cadrul proceselor convenționale de epurare a apelor uzate (26) | — | Tabelul 3.4, capitolul 3, „Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks” (Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu), 2006. |

Validarea protocolului de extracție

Referință

Intervale tipice de reducere log10 pentru indicatorii microbieni în cadrul proceselor convenționale de epurare a apelor uzate (26)

—

Tabelul 3.4, capitolul 3, „Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks” (Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu), 2006.

| — | Tabelul 1 – „Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works” (Proiectul global privind agenții patogeni ai apei, partea a patra. Gestionarea riscurilor generate de reducerea și supraviețuirea dejecțiilor și a agenților patogeni ai apelor uzate în lucrările de epurare completă), 2019 |
| --- | --- |

—

Tabelul 1 – „Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works” (Proiectul global privind agenții patogeni ai apei, partea a patra. Gestionarea riscurilor generate de reducerea și supraviețuirea dejecțiilor și a agenților patogeni ai apelor uzate în lucrările de epurare completă), 2019

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. „Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery” (Ingineria apelor uzate: tratarea și recuperarea resurselor). A cincea ediție, McGraw-Hill Professional, 2013. |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. „Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery” (Ingineria apelor uzate: tratarea și recuperarea resurselor). A cincea ediție, McGraw-Hill Professional, 2013.

Protocoale de validare pentru sistemele de dezinfectare

| — | ISO 20468-4 Orientări pentru evaluarea performanței tehnologiilor de epurare ale sistemelor de reutilizare a apei – Partea 4: Dezinfectarea UV |
| --- | --- |

—

ISO 20468-4 Orientări pentru evaluarea performanței tehnologiilor de epurare ale sistemelor de reutilizare a apei – Partea 4: Dezinfectarea UV

| — | USEPA. 2006. „Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule” (Manual de orientare privind dezinfectarea cu raze ultraviolete pentru regula finală de epurare îmbunătățită a apelor de suprafață pe termen lung 2). EPA 815-R-06-007. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC. USEPA, 2005. „Membrane Filtration Guidance Manual” (Manual de orientare privind filtrarea prin membrane). EPA 815-R-06-009. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC. |
| --- | --- |

—

USEPA. 2006. „Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule” (Manual de orientare privind dezinfectarea cu raze ultraviolete pentru regula finală de epurare îmbunătățită a apelor de suprafață pe termen lung 2). EPA 815-R-06-007. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC. USEPA, 2005. „Membrane Filtration Guidance Manual” (Manual de orientare privind filtrarea prin membrane). EPA 815-R-06-009. U.S. Environmental Protection Agency (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA), Oficiul Apei, Washington, DC.

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. „Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery” (Ingineria apelor uzate: tratarea și recuperarea resurselor). A cincea ediție, McGraw-Hill Professional, 2013.W |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. „Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery” (Ingineria apelor uzate: tratarea și recuperarea resurselor). A cincea ediție, McGraw-Hill Professional, 2013.W

---

(1)  Atât Planul de acțiune privind economia circulară (COM/2020/98 final), cât și noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice (COM/2021/82 final) se referă la reutilizarea apei, întrucât capacitatea UE de a răspunde presiunilor tot mai mari asupra resurselor de apă ar putea fi îmbunătățită prin reutilizarea pe scară mai largă a apelor uzate epurate. Pe lângă irigații, reutilizarea apei poate fi, de asemenea, aplicată în mod util în sectorul industrial, contribuind la obiectivele stabilite în propunerea Comisiei de revizuire a Directivei privind emisiile industriale [COM(2022) 156 final/2].

(2)  JO L 177, 5.6.2020, p. 32.

(3)  Reutilizarea apei ar putea contribui la obiectivul de reducere a amprentei ecologice și climatice a sistemului alimentar al UE, stabilit în Strategia „De la fermă la consumator” (COM/2020/381 final).

(4)  JO L 135, 30.5.1991, p. 40, Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale prevede că apele uzate tratate se reutilizează, dacă acest lucru se dovedește adecvat. Această directivă este în prezent în curs de revizuire, dar se preconizează că viitoarea structură legislativă planificată va consolida legătura cu practica reutilizării apei. Astfel, orice trimitere la această directivă în prezenta comunicare se va referi în viitor la legislația revizuită planificată privind epurarea apelor uzate urbane.

(5)  Denumit anterior Grupul ad-hoc de lucru privind reutilizarea apei, înființat ca grup de lucru permanent în anul 2022.

(6)  Pentru mai multe informații cu privire la acest grup: https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/3644e20b-f5c5-46de-9d2f-3d9efb965fac?p=1&n=10&sort=modified_DESC

(7)  Articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1119 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 (JO L 243, 9.7.2021, p. 1), articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(8)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(9)  Regulamentul (CE) nr. 852/2004 privind igiena produselor alimentare (JO L 139, 30.4.2004, p. 1).

(10)  Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 al Comisiei privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare (JO L 338, 22.12.2005, p. 1).

(11)  Regulamentul (UE) 2017/625 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor (JO L 95, 7.4.2017, p. 1).

(12)  Comunicarea Comisiei privind documentul de orientare privind abordarea la nivelul producției primare a riscurilor microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin aplicarea normelor de igienă (JO C 163, 23.5.2017, p. 1).

(13)  https://ec.europa.eu/environment/water/pdf/Guidelines_on_water_reuse.pdf.

(14)  R. Maffettone și B. M. Gawlik (2022), „Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe” (Orientări tehnice – Managementul riscului legat de reutilizarea apei pentru sistemele de irigații în agricultură din Europa), Comisia Europeană, Luxemburg, JRC 129596.

(15)  Efecte acute: efecte asupra sănătății care apar de obicei rapid, ca urmare a expunerii pe termen scurt. Efect cronic: efect advers asupra sănătății care rezultă din expunerea pe termen lung la o substanță.

(16)  Orientări OMS pentru folosirea în siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei cenușii (OMS, 2006).

(17)  Catalogul resurselor de apă dulce – https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/metadata#surface-water-bodies-priority-substances-2nd-rbmp-overview-chart.

(18)  Standardele de calitate a mediului – ECHA – https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards.

(19)  Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați – https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm.

(20)  FAO și OMS, 2019. „Safety and Quality of Water Used in Food Production and Processing” – Meeting report (Siguranța și calitatea apei utilizate în producția și prelucrarea alimentelor – Raport de reuniune). „Microbiological Risk Assessment” (Evaluarea riscurilor microbiologice) seria nr. 33 Roma – https://www.fao.org/3/ca6062en/CA6062EN.pdf.

(21)  R. Maffettone și B. M. Gawlik (2022), „Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe” (Orientări tehnice – Managementul riscului legat de reutilizarea apei pentru sistemele de irigații în agricultură din Europa), Comisia Europeană, Luxemburg, JRC 129596.

(22)  OMS, 2016. „Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management” (Evaluarea cantitativă a riscului microbian: aplicație pentru gestionarea siguranței apei). Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția – https://apps.who.int/iris/handle/10665/246195.

(23)  Directiva 2009/90/CE a Comisiei din 31 iulie 2009 de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a specificațiilor tehnice pentru analiza chimică și monitorizarea stării apelor (JO L 201, 1.8.2009, p. 36).

(24)  A se vedea anexa 4 pentru exemple privind distanțele dintre părțile comestibile ale culturilor și solul irigat.

(*1)  Fără a aduce atingere legislației actuale și documentelor de orientare deja în vigoare pentru siguranța și igiena alimentelor. De remarcat faptul că, în conformitate cu limitele din figura 2, evaluarea riscurilor se va încheia la momentul producerii culturii.

(25)  Eliminarea log 1 = reducerea cu 90 % a densității organismului țintă, eliminarea log 2 = reducere de 99 %, eliminarea log 3 = reducere de 99,9 % etc.

(*2)  detectat prin cultură celulară, cu excepția cazului hepatitei A, care a fost detectată prin reacția în lanț a polimerazei

(26)  Ratele de reducere depind de condițiile specifice de funcționare, cum ar fi timpii de retenție, timpii de contact și concentrațiile de substanțe chimice utilizate, dimensiunea porilor, adâncimea filtrului, epurarea prealabilă și alți factori. Intervalele date nu ar trebui utilizate ca bază pentru proiectare sau reglementare – acestea sunt menite să prezinte comparații relative în timpul elaborării protocolului de monitorizare de validare.

---

ANEXA 1

Glosar

Următorii termeni sunt utilizați frecvent în prezentul document și trebuie interpretați după cum se explică în continuare. Acestea nu sunt definiții juridice, cu excepția celor menționate la articolul 3 din Regulamentul 2020/741 privind reutilizarea apei sau la articolul 2 din Directiva 91/271/CEE privind tratarea apelor urbane reziduale.

| — | 1 L.E. (locuitor echivalent): înseamnă încărcarea organică biodegradabilă cu o cerere biochimică de oxigen în cinci zile (CBO5) de 60 de grame de oxigen pe zi (articolul 2 punctul 6, Directiva 91/271/CEE). |
| --- | --- |

—

1 L.E. (locuitor echivalent): înseamnă încărcarea organică biodegradabilă cu o cerere biochimică de oxigen în cinci zile (CBO5) de 60 de grame de oxigen pe zi (articolul 2 punctul 6, Directiva 91/271/CEE).

| — | Agent patogen: organisme care cauzează boli (de exemplu, bacterii, helminți, protozoare sau virusuri) [OMS, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Agent patogen: organisme care cauzează boli (de exemplu, bacterii, helminți, protozoare sau virusuri) [OMS, 2016a].

| — | Ani de viață ajustați pentru dizabilitate (DALY): parametru populațional al numărului de ani de viață pierduți din cauza bolii, exprimat ca număr de ani pierduți din cauza stării de sănătate precare, a dizabilității sau a decesului prematur. În orientările OMS din 2006, obiectivul recomandat în materie de sănătate este de 10-6 DALY pe persoană pe an [OMS, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Ani de viață ajustați pentru dizabilitate (DALY): parametru populațional al numărului de ani de viață pierduți din cauza bolii, exprimat ca număr de ani pierduți din cauza stării de sănătate precare, a dizabilității sau a decesului prematur. În orientările OMS din 2006, obiectivul recomandat în materie de sănătate este de 10-6 DALY pe persoană pe an [OMS, 2006a].

| — | Ape recuperate: ape uzate urbane care au fost epurate în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE și care rezultă dintr-o epurare suplimentară într-o instalație de recuperare, în conformitate cu secțiunea 2 din anexa I la Regulamentul (UE) 2020/741 [articolul 3 punctul 4 din Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Ape recuperate: ape uzate urbane care au fost epurate în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE și care rezultă dintr-o epurare suplimentară într-o instalație de recuperare, în conformitate cu secțiunea 2 din anexa I la Regulamentul (UE) 2020/741 [articolul 3 punctul 4 din Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Ape uzate urbane: apele menajere uzate sau amestecul de ape menajere uzate cu ape industriale uzate și/sau ape de scurgere (articolul 2 punctul 1, Directiva 91/271/CEE). |
| --- | --- |

—

Ape uzate urbane: apele menajere uzate sau amestecul de ape menajere uzate cu ape industriale uzate și/sau ape de scurgere (articolul 2 punctul 1, Directiva 91/271/CEE).

| — | Autoritate competentă: o autoritate sau un organism desemnat de un stat membru pentru îndeplinirea obligațiilor sale în temeiul prezentului regulament în ceea ce privește acordarea de permise de producere a apelor recuperate sau de alimentare cu acestea, în ceea ce privește exceptarea proiectelor de cercetare sau a proiectelor pilot și în ceea ce privește verificările de conformitate [articolul 3 punctul 1, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Autoritate competentă: o autoritate sau un organism desemnat de un stat membru pentru îndeplinirea obligațiilor sale în temeiul prezentului regulament în ceea ce privește acordarea de permise de producere a apelor recuperate sau de alimentare cu acestea, în ceea ce privește exceptarea proiectelor de cercetare sau a proiectelor pilot și în ceea ce privește verificările de conformitate [articolul 3 punctul 1, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Barieră: orice mijloace, inclusiv operațiuni fizice sau etape procedurale ori condiții de utilizare, care reduc sau previn riscul de infecție umană prin prevenirea contactului apelor recuperate cu produsele destinate să fie ingerate ori cu persoanele expuse direct sau alte mijloace care, de exemplu, reduc concentrația de microorganisme în apele recuperate sau previn supraviețuirea acestora în produsele destinate să fie ingerate [articolul 3 punctul 12, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Barieră: orice mijloace, inclusiv operațiuni fizice sau etape procedurale ori condiții de utilizare, care reduc sau previn riscul de infecție umană prin prevenirea contactului apelor recuperate cu produsele destinate să fie ingerate ori cu persoanele expuse direct sau alte mijloace care, de exemplu, reduc concentrația de microorganisme în apele recuperate sau previn supraviețuirea acestora în produsele destinate să fie ingerate [articolul 3 punctul 12, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Contaminant: substanță sau materie fizică, chimică, biologică sau radiologică prezentă în apă. Prezența contaminanților nu indică neapărat că apa prezintă un risc pentru sănătate [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Contaminant: substanță sau materie fizică, chimică, biologică sau radiologică prezentă în apă. Prezența contaminanților nu indică neapărat că apa prezintă un risc pentru sănătate [ISO 20670:2018].

| — | Culturi alimentare: culturi destinate consumului uman. Culturile alimentare sunt adesea clasificate în continuare în funcție de faptul dacă cultura alimentară urmează să fie gătită, prelucrată sau consumată crudă [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Culturi alimentare: culturi destinate consumului uman. Culturile alimentare sunt adesea clasificate în continuare în funcție de faptul dacă cultura alimentară urmează să fie gătită, prelucrată sau consumată crudă [ISO 20670:2018].

| — | Culturi furajere: culturi care nu sunt destinate consumului uman. Exemplu: pășuni și nutrețuri, culturi de fibre, ornamentale, de semințe, forestiere și pajiști naturale [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Culturi furajere: culturi care nu sunt destinate consumului uman. Exemplu: pășuni și nutrețuri, culturi de fibre, ornamentale, de semințe, forestiere și pajiști naturale [ISO 20670:2018].

| — | Dezinfectare: proces care distruge, inactivează sau elimină microorganisme până la atingerea nivelului corespunzător [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Dezinfectare: proces care distruge, inactivează sau elimină microorganisme până la atingerea nivelului corespunzător [ISO 20670:2018].

| — | Epurare primară: tratarea apelor urbane reziduale printr-un procedeu fizic și/sau chimic care cuprinde decantarea materiilor solide în suspensie sau prin alte procedee prin care CBO5 a apelor reziduale care intră se reduce cu cel puțin 20 % înaintea evacuării, și totalul materiilor solide în suspensie al apelor reziduale care intră, cu cel puțin 50 % (articolul 2 punctul 7, Directiva 91/271/CEE). |
| --- | --- |

—

Epurare primară: tratarea apelor urbane reziduale printr-un procedeu fizic și/sau chimic care cuprinde decantarea materiilor solide în suspensie sau prin alte procedee prin care CBO5 a apelor reziduale care intră se reduce cu cel puțin 20 % înaintea evacuării, și totalul materiilor solide în suspensie al apelor reziduale care intră, cu cel puțin 50 % (articolul 2 punctul 7, Directiva 91/271/CEE).

| — | Epurare secundară: tratarea apelor urbane reziduale printr-un procedeu care conține în general o tratare biologică cu decantare secundară sau printr-un procedeu care permite respectarea condițiilor din tabelul 1 din anexa I la Directiva 91/271/CEE (articolul 2 punctul 8, Directiva 91/271/CEE). |
| --- | --- |

—

Epurare secundară: tratarea apelor urbane reziduale printr-un procedeu care conține în general o tratare biologică cu decantare secundară sau printr-un procedeu care permite respectarea condițiilor din tabelul 1 din anexa I la Directiva 91/271/CEE (articolul 2 punctul 8, Directiva 91/271/CEE).

| — | Evaluarea expunerii: estimarea (calitativă sau cantitativă) a magnitudinii, a frecvenței, a duratei, a căii și a amplorii expunerii la unul sau mai multe medii contaminate [OMS, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Evaluarea expunerii: estimarea (calitativă sau cantitativă) a magnitudinii, a frecvenței, a duratei, a căii și a amplorii expunerii la unul sau mai multe medii contaminate [OMS, 2016a].

| — | Evaluarea relației doză-răspuns: determinarea relației dintre amploarea expunerii (doza) la un agent chimic, biologic sau fizic și gravitatea și/sau frecvența efectelor adverse asociate asupra sănătății (răspunsul) [OMS, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Evaluarea relației doză-răspuns: determinarea relației dintre amploarea expunerii (doza) la un agent chimic, biologic sau fizic și gravitatea și/sau frecvența efectelor adverse asociate asupra sănătății (răspunsul) [OMS, 2006a].

| — | Evaluarea riscului pentru sănătate: utilizarea informațiilor disponibile pentru identificarea pericolelor pentru sănătate și pentru estimarea riscului pentru sănătate [ISO 20670:2018 (modificat în sensul prezentei comunicări)]. |
| --- | --- |

—

Evaluarea riscului pentru sănătate: utilizarea informațiilor disponibile pentru identificarea pericolelor pentru sănătate și pentru estimarea riscului pentru sănătate [ISO 20670:2018 (modificat în sensul prezentei comunicări)].

| — | Evaluarea riscurilor: proces de înțelegere a naturii riscului și de determinare a nivelului de risc [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Evaluarea riscurilor: proces de înțelegere a naturii riscului și de determinare a nivelului de risc [ISO 20670:2018].

| — | Eveniment periculos: un eveniment în care oamenii sunt expuși unui pericol în cadrul sistemului. Acesta poate fi un incident sau o situație care introduce sau eliberează pericolul în mediul în care oamenii trăiesc sau lucrează, amplifică concentrația unui pericol, sau nu elimină un pericol din mediul uman [OMS, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Eveniment periculos: un eveniment în care oamenii sunt expuși unui pericol în cadrul sistemului. Acesta poate fi un incident sau o situație care introduce sau eliberează pericolul în mediul în care oamenii trăiesc sau lucrează, amplifică concentrația unui pericol, sau nu elimină un pericol din mediul uman [OMS, 2016a].

| — | Expunere: contactul unui agent chimic, fizic sau biologic cu limita exterioară a unui organism (de exemplu, prin inhalare, ingestie sau contact cutanat) [OMS, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Expunere: contactul unui agent chimic, fizic sau biologic cu limita exterioară a unui organism (de exemplu, prin inhalare, ingestie sau contact cutanat) [OMS, 2016a].

| — | Instalație de recuperare: o stație de epurare a apelor uzate urbane sau o altă instalație care tratează suplimentar apele uzate urbane, în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE, cu scopul de a produce ape adecvate pentru una dintre utilizările precizate în secțiunea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) 2020/741 [articolul 3 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Instalație de recuperare: o stație de epurare a apelor uzate urbane sau o altă instalație care tratează suplimentar apele uzate urbane, în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE, cu scopul de a produce ape adecvate pentru una dintre utilizările precizate în secțiunea 1 din anexa I la Regulamentul (UE) 2020/741 [articolul 3 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Limita sistemului: limita în care se desfășoară un plan de management al riscului [OMS, 2016b (modificat în sensul prezentei comunicări)]. |
| --- | --- |

—

Limita sistemului: limita în care se desfășoară un plan de management al riscului [OMS, 2016b (modificat în sensul prezentei comunicări)].

| — | Managementul riscului:„managementul riscului” înseamnă un tip de gestionare sistematică care asigură permanent siguranța reutilizării apei într-un context specific [articolul 3 punctul 9, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Managementul riscului:„managementul riscului” înseamnă un tip de gestionare sistematică care asigură permanent siguranța reutilizării apei într-un context specific [articolul 3 punctul 9, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Măsură preventivă: o acțiune sau o activitate adecvată prin care poate fi prevenit sau eliminat un risc la adresa sănătății sau a mediului ori prin care poate fi redus un astfel de risc până la un nivel acceptabil [articolul 3 punctul 10 din Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Măsură preventivă: o acțiune sau o activitate adecvată prin care poate fi prevenit sau eliminat un risc la adresa sănătății sau a mediului ori prin care poate fi redus un astfel de risc până la un nivel acceptabil [articolul 3 punctul 10 din Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Mediu: spațiul în care funcționează un sistem de reutilizare a apei, inclusiv aerul, apa, terenul, resursele naturale, flora, fauna, oamenii și relațiile dintre acestea [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Mediu: spațiul în care funcționează un sistem de reutilizare a apei, inclusiv aerul, apa, terenul, resursele naturale, flora, fauna, oamenii și relațiile dintre acestea [ISO 20670:2018].

| — | Nivel sau concentrație fără efect observat: cea mai mare concentrație sau cea mai mare cantitate a unei substanțe, constatată prin observare sau experiment, care nu provoacă niciun efect detectabil [Glosar AEM, sursa: OMS, 2004]. |
| --- | --- |

—

Nivel sau concentrație fără efect observat: cea mai mare concentrație sau cea mai mare cantitate a unei substanțe, constatată prin observare sau experiment, care nu provoacă niciun efect detectabil [Glosar AEM, sursa: OMS, 2004].

| — | Operator al instalației de recuperare: o persoană fizică sau juridică ce reprezintă o entitate privată sau o autoritate publică și care operează sau controlează instalația de recuperare [articolul 3 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Operator al instalației de recuperare: o persoană fizică sau juridică ce reprezintă o entitate privată sau o autoritate publică și care operează sau controlează instalația de recuperare [articolul 3 punctul 6 din Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Parte interesată: persoane fizice, grupuri, organizații sau agenții care au un interes în activități, evoluții și/sau decizii privind reutilizarea apei, sunt implicate în acestea și/sau sunt afectate de acestea [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Parte interesată: persoane fizice, grupuri, organizații sau agenții care au un interes în activități, evoluții și/sau decizii privind reutilizarea apei, sunt implicate în acestea și/sau sunt afectate de acestea [ISO 20670:2018].

| — | Parte responsabilă: o parte care îndeplinește un rol sau desfășoară o activitate în cadrul sistemului de reutilizare a apei, inclusiv operatorul stației de recuperare, operatorul stației de epurare a apelor uzate urbane atunci când este diferit de operatorul instalației de recuperare, autoritatea relevantă, alta decât autoritatea competentă desemnată, operatorul de distribuție a apelor recuperate sau operatorul de stocare a apelor recuperate [articolul 3 punctul 14, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Parte responsabilă: o parte care îndeplinește un rol sau desfășoară o activitate în cadrul sistemului de reutilizare a apei, inclusiv operatorul stației de recuperare, operatorul stației de epurare a apelor uzate urbane atunci când este diferit de operatorul instalației de recuperare, autoritatea relevantă, alta decât autoritatea competentă desemnată, operatorul de distribuție a apelor recuperate sau operatorul de stocare a apelor recuperate [articolul 3 punctul 14, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Pericol: un agent biologic, chimic, fizic sau radiologic susceptibil de a fi dăunător pentru oameni, animale, culturi sau plante, pentru alte biocenoze terestre ori pentru biocenoza acvatică, pentru soluri sau pentru mediu în general [articolul 3 punctul 7, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Pericol: un agent biologic, chimic, fizic sau radiologic susceptibil de a fi dăunător pentru oameni, animale, culturi sau plante, pentru alte biocenoze terestre ori pentru biocenoza acvatică, pentru soluri sau pentru mediu în general [articolul 3 punctul 7, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Permis: o decizie scrisă, emisă de o autoritate competentă, pentru a produce ape recuperate sau pentru a alimenta cu ape recuperate pentru irigații în agricultură, în conformitate cu prezentul regulament [articolul 3 punctul 13, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Permis: o decizie scrisă, emisă de o autoritate competentă, pentru a produce ape recuperate sau pentru a alimenta cu ape recuperate pentru irigații în agricultură, în conformitate cu prezentul regulament [articolul 3 punctul 13, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Poluant: substanță care, fie ca atare, fie în combinație cu alte substanțe sau prin intermediul produselor sale de degradare sau al emisiilor sale, poate avea un efect nociv asupra sănătății umane sau asupra mediului [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Poluant: substanță care, fie ca atare, fie în combinație cu alte substanțe sau prin intermediul produselor sale de degradare sau al emisiilor sale, poate avea un efect nociv asupra sănătății umane sau asupra mediului [ISO 20670:2018].

| — | Proces de epurare: proces unitar conceput pentru a transforma calitatea apei prin mijloace fizice, biologice și/sau chimice [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Proces de epurare: proces unitar conceput pentru a transforma calitatea apei prin mijloace fizice, biologice și/sau chimice [ISO 20670:2018].

| — | Punct de conformitate: punctul în care operatorul instalației de recuperare livrează ape recuperate următorului actor din lanț [articolul 3 punctul 11, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Punct de conformitate: punctul în care operatorul instalației de recuperare livrează ape recuperate următorului actor din lanț [articolul 3 punctul 11, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Receptor: entitate definită care este vulnerabilă la efectul (efectele) advers(e) al(e) unei substanțe periculoase sau al(e) unui agent periculos. Exemplu: oameni, animale, apă, vegetație, servicii în construcții [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Receptor: entitate definită care este vulnerabilă la efectul (efectele) advers(e) al(e) unei substanțe periculoase sau al(e) unui agent periculos. Exemplu: oameni, animale, apă, vegetație, servicii în construcții [ISO 20670:2018].

| — | Reducere logaritmică: eficiențele reducerii organismelor: 1 unitate logaritmică = 90 %; 2 unități logaritmice = 99 %; 3 unități logaritmice = 99,9 %; și așa mai departe [OMS, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Reducere logaritmică: eficiențele reducerii organismelor: 1 unitate logaritmică = 90 %; 2 unități logaritmice = 99 %; 3 unități logaritmice = 99,9 %; și așa mai departe [OMS, 2016a].

| — | Risc pentru sănătate: combinație între probabilitatea apariției unor efecte nocive asupra sănătății și gravitatea acestor efecte [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Risc pentru sănătate: combinație între probabilitatea apariției unor efecte nocive asupra sănătății și gravitatea acestor efecte [ISO 20670:2018].

| — | Risc: probabilitatea ca pericolele identificate să cauzeze daune într-un interval de timp determinat, inclusiv gravitatea consecințelor [articolul 3 punctul 8, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Risc: probabilitatea ca pericolele identificate să cauzeze daune într-un interval de timp determinat, inclusiv gravitatea consecințelor [articolul 3 punctul 8, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Sistem de epurare: set de procese de epurare unitare corelate sau care interacționează între ele [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Sistem de epurare: set de procese de epurare unitare corelate sau care interacționează între ele [ISO 20670:2018].

| — | Sistem de irigare: ansamblu de conducte, componente și dispozitive instalate pe câmp în scopul irigării unei anumite zone [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Sistem de irigare: ansamblu de conducte, componente și dispozitive instalate pe câmp în scopul irigării unei anumite zone [ISO 20670:2018].

| — | Sistem de reutilizare a apei: infrastructura și alte elemente tehnice necesare pentru producerea, alimentarea și utilizarea apelor recuperate; acesta conține toate elementele, de la punctul de intrare în stația de epurare a apelor uzate urbane până la punctul în care apele recuperate sunt utilizate pentru irigații în agricultură, inclusiv infrastructura de distribuție și de stocare, acolo unde este relevant [articolul 3 punctul 15, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Sistem de reutilizare a apei: infrastructura și alte elemente tehnice necesare pentru producerea, alimentarea și utilizarea apelor recuperate; acesta conține toate elementele, de la punctul de intrare în stația de epurare a apelor uzate urbane până la punctul în care apele recuperate sunt utilizate pentru irigații în agricultură, inclusiv infrastructura de distribuție și de stocare, acolo unde este relevant [articolul 3 punctul 15, Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Stație de epurare a apelor uzate urbane: instalație proiectată pentru epurarea apelor uzate urbane printr-o combinație de procese fizice, chimice și biologice, în scopul producerii de apă care respectă cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE [Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Stație de epurare a apelor uzate urbane: instalație proiectată pentru epurarea apelor uzate urbane printr-o combinație de procese fizice, chimice și biologice, în scopul producerii de apă care respectă cerințele prevăzute în Directiva 91/271/CEE [Regulamentul (UE) 2020/741].

| — | Tehnologie de epurare: proces unitar de epurare a apelor uzate conceput pentru a transforma calitatea apei prin mijloace fizice, biologice și/sau chimice [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Tehnologie de epurare: proces unitar de epurare a apelor uzate conceput pentru a transforma calitatea apei prin mijloace fizice, biologice și/sau chimice [ISO 20670:2018].

| — | Toxicitate acută: efect advers rapid (de exemplu, moarte) cauzat de o substanță într-un organism viu. Termenul poate fi utilizat pentru a defini expunerea sau răspunsul la o expunere (efect) [NRMMC-EPHC-AHMC, 2006]. |
| --- | --- |

—

Toxicitate acută: efect advers rapid (de exemplu, moarte) cauzat de o substanță într-un organism viu. Termenul poate fi utilizat pentru a defini expunerea sau răspunsul la o expunere (efect) [NRMMC-EPHC-AHMC, 2006].

| — | Utilizator final: o persoană fizică sau juridică, entitate publică sau privată, care folosește ape recuperate pentru irigațiile în agricultură [articolul 3 punctul 2, Regulamentul (UE) 2020/741]. |
| --- | --- |

—

Utilizator final: o persoană fizică sau juridică, entitate publică sau privată, care folosește ape recuperate pentru irigațiile în agricultură [articolul 3 punctul 2, Regulamentul (UE) 2020/741].

Referințe:

| | OMS, 1994. „Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170)” [Evaluarea riscurilor pe care le prezintă substanțele chimice pentru sănătatea umană: derivarea valorilor orientative pentru limitele de expunere bazate pe sănătate (Criterii de sănătate a mediului 170)]. Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția. |
| --- | --- |

OMS, 1994. „Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170)” [Evaluarea riscurilor pe care le prezintă substanțele chimice pentru sănătatea umană: derivarea valorilor orientative pentru limitele de expunere bazate pe sănătate (Criterii de sănătate a mediului 170)]. Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția.

| | OMS, 2016a. „Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management” (Evaluarea cantitativă a riscului microbian: aplicație pentru gestionarea siguranței apei). Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția. |
| --- | --- |

OMS, 2016a. „Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management” (Evaluarea cantitativă a riscului microbian: aplicație pentru gestionarea siguranței apei). Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția.

| | OMS, 2016b. „Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta” (Planificarea siguranței sanitare: manual pentru utilizarea și eliminarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a apei cenușii și a dejecțiilor). Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția. |
| --- | --- |

OMS, 2016b. „Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta” (Planificarea siguranței sanitare: manual pentru utilizarea și eliminarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a apei cenușii și a dejecțiilor). Organizația Mondială a Sănătății, Geneva, Elveția.

| | ISO 20670, 2018. „Water Reuse – Vocabulary” (Reutilizarea apei – Vocabular). Organizația Internațională de Standardizare, Geneva, Elveția. Disponibil pentru consultare. |
| --- | --- |

ISO 20670, 2018. „Water Reuse – Vocabulary” (Reutilizarea apei – Vocabular). Organizația Internațională de Standardizare, Geneva, Elveția. Disponibil pentru consultare.

| | Regulamentul (UE) 2020/741 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei. |
| --- | --- |

Regulamentul (UE) 2020/741 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind cerințele minime pentru reutilizarea apei.

| | Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale. |
| --- | --- |

Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale.

| | NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei]. Consiliul ministerial pentru gestionarea resurselor naturale, Consiliul pentru protecția mediului și patrimoniu, Conferința miniștrilor australieni ai sănătății. Canberra, Australia. |
| --- | --- |

NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei]. Consiliul ministerial pentru gestionarea resurselor naturale, Consiliul pentru protecția mediului și patrimoniu, Conferința miniștrilor australieni ai sănătății. Canberra, Australia.

---

ANEXA 2

Exemplu de pericole pentru sănătate și mediu și căi de expunere

Prezenta anexă oferă exemple de pericole și evenimente periculoase comune, de căi de expunere și de receptori care pot fi prezenți într-un sistem de reutilizare a apei în irigațiile în agricultură. Aceasta oferă, de asemenea, o listă de verificare pentru a evalua aplicabilitatea directivelor și a regulamentelor enumerate în regulament la un sistem specific de reutilizare a apei. Aceste elemente sunt selectate din directivele și regulamentele relevante ale UE și din standardele și orientările publicate [și anume ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), Orientările OMS (2006) (3), Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare (2016) (4), Orientările din Australia (2006) (5)]. Scopul este de a propune exemple care să ajute la identificarea acestor elemente necesare pentru elaborarea unei evaluări a riscurilor. Elementele raportate aici sunt simple exemple: identificarea și evaluarea corectă a acestora trebuie să se bazeze pe sistemul specific de reutilizare a apei.

Directivele și regulamentele enumerate la punctul 5 din anexa II la regulament

Tabelul 2.1

Directivele și regulamentele enumerate la punctul 5 din anexa II și evaluarea aplicării lor în cazul unui sistem de reutilizare a apei

| Directivă/Regulament | Cerințe în temeiul punctului 5 din anexa II | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| DIRECTIVA PRIVIND NITRAȚII (91/676/CEE)
  privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole. | De reducere și de prevenire a poluării cu nitrați a apei. | Dacă evaluarea riscurilor identifică orice apă de suprafață sau apă subterană reglementată în temeiul acestei directive (de exemplu, identificată ca zonă vulnerabilă la nitrați), care ar putea fi expusă prin reutilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, prin infiltrare). |
| DIRECTIVA 2020/2184 PRIVIND APA POTABILĂ
  privind calitatea apei destinate consumului uman. | Ca zonele de protecție a apei destinate consumului uman, și anume zonele de protecție a producției de apă potabilă, să îndeplinească cerințele. | Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață și ape subterane care sunt clasificate ca zone de protecție a producției de apă potabilă și care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare). |
| DIRECTIVA-CADRU PRIVIND APA 2000/60/CE
  de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei. | De respectare a obiectivelor de mediu privind apele de suprafață și apele subterane și a standardelor de calitate a mediului aplicabile poluanților de interes național (poluanții specifici bazinelor hidrografice) pentru apele de apele de suprafață | Dacă evaluarea riscurilor identifică riscuri potențiale pentru apele de suprafață și apele subterane (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare) pentru care a fost identificată o stare chimică (stare chimică bună a apelor de suprafață și stare chimică bună a apelor subterane). |
| DIRECTIVA 2006/118/CE PRIVIND APELE SUBTERANE
  privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării | De prevenire a poluării apelor subterane. | Dacă evaluarea riscurilor identifică resurse de apă subterană reglementate în temeiul acestei directive care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură. |
| DIRECTIVA 2008/105/CE PRIVIND STANDARDELE DE CALITATE A MEDIULUI
  privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei | De respectare a standardelor de calitate a mediului pentru substanțele prioritare și o serie de alți poluanți. | Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață (sau sedimente și biocenoză) potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere) pentru care sunt stabilite substanțe prioritare și standarde de calitate a mediului (SCM) în cadrul unui plan de management al bazinului hidrografic (PMBH). |
| DIRECTIVA 2006/7/CE PRIVIND APA PENTRU SCĂLDAT
  privind gestionarea calității apei pentru scăldat | De respectare a standardelor de calitate a apei pentru scăldat | Dacă evaluarea riscurilor identifică corpuri de apă utilizate pentru activități de scăldat, care sunt potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere). |
| DIRECTIVA 86/278/CEE PRIVIND NĂMOLURILE DE EPURARE
  privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură | De protejare a mediului și a solului. | Dacă se utilizează nămoluri de epurare în domeniul agricol al sistemului de reutilizare a apei. |
| Regulamentul (CE) nr. 852/2004
  privind igiena produselor alimentare | De a aborda la nivelul producției primare riscurile microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin aplicarea normelor de igienă. | Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de fructe și legume proaspete. |
| Regulamentul (CE) nr. 183/2005
  de stabilire a cerințelor privind igiena hranei pentru animale | De a îndeplini cerințele privind igiena hranei pentru animale. | Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de hrană pentru animale (de exemplu, culturi nealimentare, inclusiv culturi utilizate pentru hrănirea animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne). |
| Regulamentul (CE) nr. 2073/2005
  privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare | De a îndeplini criteriile microbiologice relevante. | Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare. |
| Regulamentul (CE) nr. 1881/2006
  de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare | De îndeplinire a cerințelor privind nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare. | Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare. |
| Regulamentul (CE) nr. 396/2005
  privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale | De a îndeplini cerințele privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana pentru animale. | Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare și de hrană pentru animale pe care se aplică pesticide. |
| Regulamentele (CE) nr. 1069/2009 și (UE) nr. 142/2011
  de stabilire a unor cerințe cu privire la sănătatea animală | De a îndeplini cerințele privind sănătatea animală | Dacă utilizarea apelor recuperate ar putea afecta sănătatea animalelor (hrana pentru animale sau expunerea pe teren). |

Directivă/Regulament

Cerințe în temeiul punctului 5 din anexa II

Aplicabilitate

DIRECTIVA PRIVIND NITRAȚII (91/676/CEE)

privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole.

De reducere și de prevenire a poluării cu nitrați a apei.

Dacă evaluarea riscurilor identifică orice apă de suprafață sau apă subterană reglementată în temeiul acestei directive (de exemplu, identificată ca zonă vulnerabilă la nitrați), care ar putea fi expusă prin reutilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, prin infiltrare).

DIRECTIVA 2020/2184 PRIVIND APA POTABILĂ

privind calitatea apei destinate consumului uman.

Ca zonele de protecție a apei destinate consumului uman, și anume zonele de protecție a producției de apă potabilă, să îndeplinească cerințele.

Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață și ape subterane care sunt clasificate ca zone de protecție a producției de apă potabilă și care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare).

DIRECTIVA-CADRU PRIVIND APA 2000/60/CE

de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei.

De respectare a obiectivelor de mediu privind apele de suprafață și apele subterane și a standardelor de calitate a mediului aplicabile poluanților de interes național (poluanții specifici bazinelor hidrografice) pentru apele de apele de suprafață

Dacă evaluarea riscurilor identifică riscuri potențiale pentru apele de suprafață și apele subterane (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare) pentru care a fost identificată o stare chimică (stare chimică bună a apelor de suprafață și stare chimică bună a apelor subterane).

DIRECTIVA 2006/118/CE PRIVIND APELE SUBTERANE

privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării

De prevenire a poluării apelor subterane.

Dacă evaluarea riscurilor identifică resurse de apă subterană reglementate în temeiul acestei directive care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură.

DIRECTIVA 2008/105/CE PRIVIND STANDARDELE DE CALITATE A MEDIULUI

privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei

De respectare a standardelor de calitate a mediului pentru substanțele prioritare și o serie de alți poluanți.

Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață (sau sedimente și biocenoză) potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere) pentru care sunt stabilite substanțe prioritare și standarde de calitate a mediului (SCM) în cadrul unui plan de management al bazinului hidrografic (PMBH).

DIRECTIVA 2006/7/CE PRIVIND APA PENTRU SCĂLDAT

privind gestionarea calității apei pentru scăldat

De respectare a standardelor de calitate a apei pentru scăldat

Dacă evaluarea riscurilor identifică corpuri de apă utilizate pentru activități de scăldat, care sunt potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere).

DIRECTIVA 86/278/CEE PRIVIND NĂMOLURILE DE EPURARE

privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură

De protejare a mediului și a solului.

Dacă se utilizează nămoluri de epurare în domeniul agricol al sistemului de reutilizare a apei.

Regulamentul (CE) nr. 852/2004

privind igiena produselor alimentare

De a aborda la nivelul producției primare riscurile microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin aplicarea normelor de igienă.

Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de fructe și legume proaspete.

Regulamentul (CE) nr. 183/2005

de stabilire a cerințelor privind igiena hranei pentru animale

De a îndeplini cerințele privind igiena hranei pentru animale.

Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de hrană pentru animale (de exemplu, culturi nealimentare, inclusiv culturi utilizate pentru hrănirea animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne).

Regulamentul (CE) nr. 2073/2005

privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare

De a îndeplini criteriile microbiologice relevante.

Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare.

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006

de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare

De îndeplinire a cerințelor privind nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare.

Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare.

Regulamentul (CE) nr. 396/2005

privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale

De a îndeplini cerințele privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana pentru animale.

Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare și de hrană pentru animale pe care se aplică pesticide.

Regulamentele (CE) nr. 1069/2009 și (UE) nr. 142/2011

de stabilire a unor cerințe cu privire la sănătatea animală

De a îndeplini cerințele privind sănătatea animală

Dacă utilizarea apelor recuperate ar putea afecta sănătatea animalelor (hrana pentru animale sau expunerea pe teren).

Evenimente periculoase și căi de expunere

Evenimentele periculoase și căile de expunere pentru fiecare receptor potențial expus (om sau mediu expus riscului) ar trebui identificate în fiecare etapă a unui sistem de reutilizare a apei. În timpul funcționării normale a sistemului se pot produce evenimente periculoase (de exemplu, infrastructură defectuoasă, supraîncărcarea sistemului, lipsa întreținerii, comportament periculos) din cauza unei defecțiuni a sistemului sau a unui accident sau legate de factori sezonieri sau climatici. Tabelul 2.2 oferă câteva exemple de evenimente periculoase, împreună cu receptorii potențial expuși și căile de expunere. Alte exemple sunt descrise în standardele și orientările propuse.

Tabelul 2.2

Exemple de evenimente periculoase, de receptori potențial expuși și de căi de expunere într-un sistem de reutilizare a apei [Sursa: Orientările din Australia (2006), ISO 20426, (2018)]

| Eveniment periculos | Receptor expus | Calea de expunere |
| --- | --- | --- |
| — | Deficiențe ale procesului de epurare |

Eveniment periculos

Receptor expus

Calea de expunere

—

Deficiențe ale procesului de epurare

| — | Deversări accidentale sau ilegale |
| --- | --- |

—

Deversări accidentale sau ilegale

| — | Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) |
| --- | --- |

—

Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare)

| — | Utilizatori finali (fermieri) |
| --- | --- |

—

Utilizatori finali (fermieri)

| — | Persoane aflate în apropiere |
| --- | --- |

—

Persoane aflate în apropiere

| — | Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) |
| --- | --- |

—

Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă)

| — | Culturi |
| --- | --- |

—

Culturi

| — | Contact direct cu apele recuperate |
| --- | --- |

—

Contact direct cu apele recuperate

| — | Ingestie accidentală |
| --- | --- |

—

Ingestie accidentală

| — | Absorbție în culturi |
| --- | --- |

—

Absorbție în culturi

| — | Neconformitatea apelor recuperate din cauza deficiențelor procesului de epurare |
| --- | --- |

—

Neconformitatea apelor recuperate din cauza deficiențelor procesului de epurare

| — | Contaminarea sistemului de stocare și distribuție |
| --- | --- |

—

Contaminarea sistemului de stocare și distribuție

| — | Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) |
| --- | --- |

—

Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare)

| — | Utilizatori finali (fermieri) |
| --- | --- |

—

Utilizatori finali (fermieri)

| — | Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) |
| --- | --- |

—

Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă)

| — | Contact direct cu apele recuperate |
| --- | --- |

—

Contact direct cu apele recuperate

| — | Ingestie accidentală |
| --- | --- |

—

Ingestie accidentală

| — | Infiltrare în apele subterane |
| --- | --- |

—

Infiltrare în apele subterane

| — | Scurgere în apele de suprafață |
| --- | --- |

—

Scurgere în apele de suprafață

| — | Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza accidentelor de proiectare și de exploatare: spargeri sau scurgeri ale conductelor, sincronizare inadecvată a irigării |
| --- | --- |

—

Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza accidentelor de proiectare și de exploatare: spargeri sau scurgeri ale conductelor, sincronizare inadecvată a irigării

| — | Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) |
| --- | --- |

—

Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare)

| — | Utilizatori finali (fermieri) |
| --- | --- |

—

Utilizatori finali (fermieri)

| — | Persoane aflate în apropiere- Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) |
| --- | --- |

—

Persoane aflate în apropiere- Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă)

| — | Contact direct cu apele recuperate |
| --- | --- |

—

Contact direct cu apele recuperate

| — | Ingestie accidentală |
| --- | --- |

—

Ingestie accidentală

| — | Scurgeri din conductele de ape recuperate sau din sistemele de distribuție |
| --- | --- |

—

Scurgeri din conductele de ape recuperate sau din sistemele de distribuție

| — | Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) |
| --- | --- |

—

Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă)

| — | Infiltrare în apele subterane |
| --- | --- |

—

Infiltrare în apele subterane

| — | Scurgere în apele de suprafață |
| --- | --- |

—

Scurgere în apele de suprafață

| — | Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza defecțiunilor sistemului de utilizare finală |
| --- | --- |

—

Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza defecțiunilor sistemului de utilizare finală

| — | Utilizatori finali (fermieri) |
| --- | --- |

—

Utilizatori finali (fermieri)

| — | Persoane aflate în apropiere |
| --- | --- |

—

Persoane aflate în apropiere

| — | Culturi |
| --- | --- |

—

Culturi

| — | Contact direct cu apele recuperate |
| --- | --- |

—

Contact direct cu apele recuperate

| — | Ingestie accidentală |
| --- | --- |

—

Ingestie accidentală

| — | Inhalare (aerosoli) |
| --- | --- |

—

Inhalare (aerosoli)

| — | Erori umane cauzate de formarea și informarea necorespunzătoare cu privire la utilizarea permisă |
| --- | --- |

—

Erori umane cauzate de formarea și informarea necorespunzătoare cu privire la utilizarea permisă

| — | Utilizatori finali (fermieri) |
| --- | --- |

—

Utilizatori finali (fermieri)

| — | Persoane aflate în apropiere |
| --- | --- |

—

Persoane aflate în apropiere

| — | Culturi |
| --- | --- |

—

Culturi

| — | Contact direct cu apele recuperate |
| --- | --- |

—

Contact direct cu apele recuperate

| — | Ingestie accidentală |
| --- | --- |

—

Ingestie accidentală

| — | Contaminarea culturilor |
| --- | --- |

—

Contaminarea culturilor

Pericolele pentru sănătate și mediu legate de apele recuperate

Evenimentele periculoase ar putea conduce la deversarea de ape recuperate care conțin substanțe microbiene și chimice putând reprezenta pericole pentru receptorii umani și de mediu expuși. Identificarea pericolelor legate de apele recuperate ar trebui să se bazeze pe sistemul specific de reutilizare a apei, având în vedere caracterizarea efluenților de ape uzate urbane și orice cerințe legale aplicabile în contextul în care este situat sistemul de reutilizare a apei (a se vedea figura 3 din prezenta comunicare). O etapă a nivelului de examinare ar putea contribui la identificarea pericolelor prin corelarea contaminanților identificați în apele recuperate specifice cu valorile-prag pentru acești contaminanți stabilite în directivele, regulamentele și orientările aplicabile. Tabelele de mai jos oferă exemple privind modul de examinare a pericolelor potențiale: lista substanțelor este pur orientativă și nu ar trebui considerată exhaustivă. Este responsabilitatea celor care elaborează planul de management al riscului să identifice orice pericole pentru sistemul specific de reutilizare a apei.

Tabelul 2.3 prezintă o listă a agenților patogeni microbieni și a agenților patogeni de referință ai acestora, sugerată pentru evaluarea riscurilor pentru sănătate din standardele și orientările relevante, care pot fi relevante în funcție de contextul local. Aceste pericole ar putea fi organizate pe grupe, iar evaluarea riscurilor pe baza agentului patogen de referință. Alte cerințe microbiene sunt stabilite în regulamentele aplicabile privind igiena hranei pentru animale și a produselor alimentare [Regulamentul (CE) nr. 852/2004, Regulamentul (CE) nr. 183/2005, Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 și Regulamentul (CE) nr. 1881/2006].

Tabelul 2.3

Lista pericolelor microbiene detectate de obicei în apele uzate brute și efectul acestora asupra sănătății și a agenților patogeni de referință (tabelul A.1 din ISO 20426:2018)
   (7)

| Agent patogen | Exemple | Boală | Agent patogen de referință (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bacterii | Shigella | Shigelloză (dizenterie bacilară) | E. coli O157:H7

  Campylobacter |
| Salmonella | Salmoneloză, gastroenterită (diaree, vărsături, febră), artrită reactivă, febră tifoidă |
| Vibrio cholera | Cholera |
| E. coli patogenă | Gastroenterită și septicemie, sindromul uremic hemolitic |
| Campylobacter | Gastroenterită, artrită reactivă, sindromul Guillain-Baré |
| Protozoare | Entamoeba | Amoebiază (dizenterie amoebiană) | Cryptosporidium |
| Giardia | Giardioză (gastroenterită) |
| Cryptosporidium | Criptosporidioză, diaree, febră |
| Helminți | Ascaris | Ascaridioză (infecție cu vierme cilindric) | Nematode intestinale (ouă de helminți) |
| Ancylostoma | Anchilostomiază (infecție cu viermele tropical din genul Ancylostoma) |
| Necator | Necatoriază (infecție cu vierme cilindric) |
| Trichuris | Trichuriază (infecție cu viermele-bici) |
| Virusuri | Enterovirusuri | Gastroenterită, anomalii cardiace, meningită, boală respiratorie, tulburări nervoase, altele | Rotavirus |
| Adenovirus | Boală respiratorie, infecție oculară, gastroenterită |
| Rotavirus | Gastroenterită |

Agent patogen

Exemple

Boală

Agent patogen de referință (6)

Bacterii

Shigella

Shigelloză (dizenterie bacilară)

E. coli O157:H7

Campylobacter

Salmonella

Salmoneloză, gastroenterită (diaree, vărsături, febră), artrită reactivă, febră tifoidă

Vibrio cholera

Cholera

E. coli patogenă

Gastroenterită și septicemie, sindromul uremic hemolitic

Campylobacter

Gastroenterită, artrită reactivă, sindromul Guillain-Baré

Protozoare

Entamoeba

Amoebiază (dizenterie amoebiană)

Cryptosporidium

Giardia

Giardioză (gastroenterită)

Cryptosporidium

Criptosporidioză, diaree, febră

Helminți

Ascaris

Ascaridioză (infecție cu vierme cilindric)

Nematode intestinale (ouă de helminți)

Ancylostoma

Anchilostomiază (infecție cu viermele tropical din genul Ancylostoma)

Necator

Necatoriază (infecție cu vierme cilindric)

Trichuris

Trichuriază (infecție cu viermele-bici)

Virusuri

Enterovirusuri

Gastroenterită, anomalii cardiace, meningită, boală respiratorie, tulburări nervoase, altele

Rotavirus

Adenovirus

Boală respiratorie, infecție oculară, gastroenterită

Rotavirus

Gastroenterită

Utilizarea apelor recuperate din efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane pentru uz agricol ar putea afecta calitatea apelor destinate uzului uman și starea ecosistemelor acvatice (a se vedea figura 3 din prezenta comunicare a Comisiei). Obiectivele de calitate ale corpurilor de apă sunt definite în legislația UE pentru protecția sănătății umane și animale și a mediului. Standardele de calitate sunt stabilite, de exemplu, pentru indicatorii coliformi din apa pentru scăldat, pentru nutrienți (azot, fosfor), consumul biochimic de oxigen (CBO) și substanțele chimice din ecosistemele acvatice, precum și pentru nitrați și substanțe chimice din sursele de apă utilizate pentru producția de apă potabilă.

Tabelul 2.4 oferă o imagine de ansamblu a limitelor microbiene din Directiva privind apa pentru scăldat. Acești parametri ar putea fi consultați în cazul în care o evaluare a riscurilor identifică un risc potențial de contaminare a unui corp de apă protejat în temeiul acestei directive.

Tabelul 2.4

Standardele de calitate pentru enterococi intestinali și E. coli stabilite în Directiva privind apa pentru scăldat (2006/7/CE)

| | Enterococi intestinali (CFU/100 ml) | E. coli (CFU/100 ml) |
| --- | --- | --- |
| Categoria de calitate | Ape interioare | Ape costiere și ape de tranziție | Ape interioare | Ape costiere și ape de tranziție |
| Excelentă | 200  (8) | 100  (8) | 500  (8) | 250  (8) |
| Bună | 400  (8) | 200  (8) | 1 000  (8) | 500  (8) |
| Suficientă | 330  (9) | 185  (9) | 900  (9) | 500  (9) |
| Sursă: Directiva 2006/7/CE; selectată în JRC (2019) () |

Enterococi intestinali (CFU/100 ml)

E. coli (CFU/100 ml)

Categoria de calitate

Ape interioare

Ape costiere și ape de tranziție

Ape interioare

Ape costiere și ape de tranziție

Excelentă

200  (8)

100  (8)

500  (8)

250  (8)

Bună

400  (8)

200  (8)

1 000  (8)

500  (8)

Suficientă

330  (9)

185  (9)

900  (9)

500  (9)

Sursă: Directiva 2006/7/CE; selectată în JRC (2019) ()

În cazul în care sistemul de reutilizare a apei este situat în apropierea zonelor de protecție a apei destinate consumului uman, trebuie efectuată o analiză atentă a oricărui risc cauzat de infiltrare și scurgere. De asemenea, trebuie luate toate măsurile necesare pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute de Directiva-cadru privind apa și a cerințelor Directivei 2020/2184 privind apa potabilă. Practicile de gestionare pentru protejarea surselor de apă potabilă pot fi găsite în ISO 16075-3, secțiunea 6.6.

Tabelul 2.5 prezintă o listă de parametri selectați din Directiva privind apa potabilă care ar putea fi prezenți în efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane. Aceasta este o listă orientativă de poluanți care ar putea fi utilizată pentru a detecta orice pericole potențiale pentru resursele de apă potabilă, împreună cu caracterizarea surselor de ape uzate și, de exemplu, prezența instalațiilor industriale în zonă. O abordare similară ar putea fi utilizată pentru a detecta orice alte pericole potențiale prezente în apele recuperate care ar putea afecta alte compartimente de mediu. De exemplu, lista poluanților prevăzută de Directiva privind standardele de calitate a mediului (SCM) poate fi, de asemenea, consultată. În tabelul 2.6 este prezentat un exemplu de poluanți din Directiva SCM care s-ar putea regăsi în efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane.

Tabelul 2.5

Exemple ale unor parametri chimici enumerați în Directiva privind apa potabilă care ar putea fi prezenți în apele uzate urbane.

| Parametru | Valoare |
| --- | --- |
| Nitrat (NO3) | 50  mg/l |
| Cupru | 2,0  mg/l |
| Uraniu | 30  μg/l |
| Crom | 25  μg/l |
| Nichel | 20  μg/l |
| Arsen, tri- și tetracloretilenă | 10  μg/l |
| Seleniu | 20  μg/l |
| Cadmiu, plumb | 5  μg/l |
| Antimoniu | 10  μg/l |
| 1,2-dicloretan | 3  μg/l |
| Mercur, benzen | 1,0  μg/l |
| Clorură de vinil | 0,50  μg/l |
| PFAS Total (totalitatea substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate) | 0,50  μg/l |
| Suma PFAS (suma substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate care sunt considerate un motiv de îngrijorare din perspectiva apei destinate consumului uman) | 0,10  μg/l |
| Acrilamidă, hidrocarburi aromatice policiclice (HAP), epiclorhidrină | 0,10  μg/l |
| Benzo(a)piren | 10  ng/l |
| Bisfenol A | 2,5  μg/l |
| Trihalometani Total | 100  μg/l |
| Acizi haloacetici (AHA) | 60  μg/l |
| Sursă: Partea B din anexa I la Directiva 2020/2184 (Cerințe minime privind parametrii valorici utilizați pentru a evalua calitatea apei destinate consumului uman). Selectate în JRC (2019) și adaptate având în vedere revizuirile noii Directive privind apa potabilă și substanțele care ar putea fi găsite după dezinfectare.
  Directiva 2020/2184 prevede un mecanism bazat pe liste de supraveghere pentru a aborda compușii emergenți, cum ar fi perturbatorii endocrini, produsele farmaceutice și microplasticele. Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 19 ianuarie 2022 stabilește, pentru lista de supraveghere a substanțelor și compușilor care reprezintă un motiv de preocupare pentru apa destinată consumului uman, următorii perturbatori endocrini:






  — | 17-beta-estradiol ≤ 1 ng/l |

Parametru

Valoare

Nitrat (NO3)

50  mg/l

Cupru

2,0  mg/l

Uraniu

30  μg/l

Crom

25  μg/l

Nichel

20  μg/l

Arsen, tri- și tetracloretilenă

10  μg/l

Seleniu

20  μg/l

Cadmiu, plumb

5  μg/l

Antimoniu

10  μg/l

1,2-dicloretan

3  μg/l

Mercur, benzen

1,0  μg/l

Clorură de vinil

0,50  μg/l

PFAS Total (totalitatea substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate)

0,50  μg/l

Suma PFAS (suma substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate care sunt considerate un motiv de îngrijorare din perspectiva apei destinate consumului uman)

0,10  μg/l

Acrilamidă, hidrocarburi aromatice policiclice (HAP), epiclorhidrină

0,10  μg/l

Benzo(a)piren

10  ng/l

Bisfenol A

2,5  μg/l

Trihalometani Total

100  μg/l

Acizi haloacetici (AHA)

60  μg/l

Sursă: Partea B din anexa I la Directiva 2020/2184 (Cerințe minime privind parametrii valorici utilizați pentru a evalua calitatea apei destinate consumului uman). Selectate în JRC (2019) și adaptate având în vedere revizuirile noii Directive privind apa potabilă și substanțele care ar putea fi găsite după dezinfectare.

Directiva 2020/2184 prevede un mecanism bazat pe liste de supraveghere pentru a aborda compușii emergenți, cum ar fi perturbatorii endocrini, produsele farmaceutice și microplasticele. Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 19 ianuarie 2022 stabilește, pentru lista de supraveghere a substanțelor și compușilor care reprezintă un motiv de preocupare pentru apa destinată consumului uman, următorii perturbatori endocrini:

—

17-beta-estradiol ≤ 1 ng/l

| — | nonilfenol ≤ 300 ng/l |
| --- | --- |

—

nonilfenol ≤ 300 ng/l

Tabelul 2.6

Exemplu de poluanți prioritari enumerați în Directiva privind standardele de calitate a mediului care ar putea fi prezenți în apele uzate urbane (11)

| Parametru | Valoarea medie anuală (MA) (μg/l) | Concentrația maximă admisibilă (μg/l) | μg/kg de greutate umedă |
| --- | --- | --- | --- |
| | Ape interioare de suprafață (12) | Alte ape de suprafață | Ape interioare de suprafață (12) | Alte ape de suprafață | Biocenoză |
| Antracen | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | - |
| Benzen | 10 | 8 | 50 | 50 | - |
| Difenileteri bromurați
  (suma concentrațiilor izomerilor de poziție cu numerele 28, 47, 99, 100, 153 și 154) | - | - | 0,14 | 0,14 | 0,0085 |
| Cadmiu și compușii săi (în funcție de clasele de duritate a apei) | 0,08 -0,25 | 0,2 | 0,45 -1,5 | 0,45 -1,5 | - |
| C10-13 Cloralcani
  (Nu este precizat niciun parametru anume pentru acest grup de substanțe. Parametrul sau parametrii anume trebuie definiți cu ajutorul metodei analitice) | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 | - |
| 1,2-dicloretan | 10 | 10 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Diclormetan | 20 | 20 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Di(2-etilhexil)ftalat (DEHP) | 1,3 | 1,3 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Fluoranten | 0,0063 | 0,0063 | 0,12 | 0,12 | 30 |
| Hexaclorbenzen | - | - | 0,05 | 0,05 | 10 |
| Hexaclorbutadienă | - | - | 0,6 | 0,6 | 55 |
| Plumb și compușii săi | 1,2 (concentrațiile biodisponibile ale substanțelor) | 1,3 | 14 | 14 | - |
| Mercur și compușii săi | - | - | 0,07 | 0,07 | 20 |
| Naftalină | 2 | 2 | 130 | 130 | - |
| Nichel și compușii săi | 4
  (concentrațiile biodisponibile ale substanțelor) | 8,6 | 34 | 34 | - |
| Nonil fenoli (4-Nonil fenol) | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 | - |
| Octil fenoli [(4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenol)] | 0,1 | 0,01 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Pentaclorbenzen | 0,007 | 0,0007 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| PAH Benzo(a)piren (13) | 1,7 × 10–4 | 1,7 × 10–4 | 0,27 | 0,027 | - |
| Compuși tributilstanici (cation tributilstanic) | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 | - |
| Triclorbenzeni | 0,4 | 0,4 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Triclormetan | 2,5 | 2,5 | nu se aplică | nu se aplică | - |
| Acid perfluoroctan sulfonic și derivații săi (PFOS) | 6,5 × 10–4 | 1,3 × 10–4 | 36 | 7,2 | 9,1 |
| Hexa bromo ciclo dodecani (HBCDD) | 0,0016 | 0,0008 | 0,5 | 0,05 | 167 |
| Sursă: Directiva 2013/39/UE privind SCM; selectată în JRC, 2019. |

Parametru

Valoarea medie anuală (MA) (μg/l)

Concentrația maximă admisibilă (μg/l)

μg/kg de greutate umedă

Ape interioare de suprafață (12)

Alte ape de suprafață

Ape interioare de suprafață (12)

Alte ape de suprafață

Biocenoză

Antracen

0,1

0,1

0,1

0,1

-

Benzen

10

8

50

50

-

Difenileteri bromurați

(suma concentrațiilor izomerilor de poziție cu numerele 28, 47, 99, 100, 153 și 154)

-

-

0,14

0,14

0,0085

Cadmiu și compușii săi (în funcție de clasele de duritate a apei)

0,08 -0,25

0,2

0,45 -1,5

0,45 -1,5

-

C10-13 Cloralcani

(Nu este precizat niciun parametru anume pentru acest grup de substanțe. Parametrul sau parametrii anume trebuie definiți cu ajutorul metodei analitice)

0,4

0,4

1,4

1,4

-

1,2-dicloretan

10

10

nu se aplică

nu se aplică

-

Diclormetan

20

20

nu se aplică

nu se aplică

-

Di(2-etilhexil)ftalat (DEHP)

1,3

1,3

nu se aplică

nu se aplică

-

Fluoranten

0,0063

0,0063

0,12

0,12

30

Hexaclorbenzen

-

-

0,05

0,05

10

Hexaclorbutadienă

-

-

0,6

0,6

55

Plumb și compușii săi

1,2 (concentrațiile biodisponibile ale substanțelor)

1,3

14

14

-

Mercur și compușii săi

-

-

0,07

0,07

20

Naftalină

2

2

130

130

-

Nichel și compușii săi

4

(concentrațiile biodisponibile ale substanțelor)

8,6

34

34

-

Nonil fenoli (4-Nonil fenol)

0,3

0,3

2,0

2,0

-

Octil fenoli [(4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenol)]

0,1

0,01

nu se aplică

nu se aplică

-

Pentaclorbenzen

0,007

0,0007

nu se aplică

nu se aplică

-

PAH Benzo(a)piren (13)

1,7 × 10–4

1,7 × 10–4

0,27

0,027

-

Compuși tributilstanici (cation tributilstanic)

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

-

Triclorbenzeni

0,4

0,4

nu se aplică

nu se aplică

-

Triclormetan

2,5

2,5

nu se aplică

nu se aplică

-

Acid perfluoroctan sulfonic și derivații săi (PFOS)

6,5 × 10–4

1,3 × 10–4

36

7,2

9,1

Hexa bromo ciclo dodecani (HBCDD)

0,0016

0,0008

0,5

0,05

167

Sursă: Directiva 2013/39/UE privind SCM; selectată în JRC, 2019.

O evaluare a pericolelor ar putea include evaluarea stării chimice de calitate a apelor subterane și a apelor de suprafață, a zonelor vulnerabile la nitrați desemnate și a poluanților specifici bazinelor hidrografice (PSBH).

Resursele raportate în tabelul 2.7 ar putea ajuta persoanele responsabile de planul de management al riscului să colecteze informații relevante pentru sistemul specific de reutilizare a apei și pentru contextul local.

Tabelul 2.7

Surse de date online

| Sursa | Informații disponibile | Link |
| --- | --- | --- |
| Set de date spațiale privind zonele protejate prevăzute de Directiva-cadru privind apa (DCA) WISE | — | Zone de protecție a apei potabile |

Sursa

Informații disponibile

Link

Set de date spațiale privind zonele protejate prevăzute de Directiva-cadru privind apa (DCA) WISE

—

Zone de protecție a apei potabile

| — | Zone desemnate, cum ar fi zonele de protecție a peștilor și zonele de protecție a crustaceelor |
| --- | --- |

—

Zone desemnate, cum ar fi zonele de protecție a peștilor și zonele de protecție a crustaceelor

| — | Zone vulnerabile la nitrați |
| --- | --- |

—

Zone vulnerabile la nitrați

| — | Zone sensibile la apele uzate urbane |
| --- | --- |

—

Zone sensibile la apele uzate urbane

| — | Zone de protecție a apei pentru scăldat |
| --- | --- |

—

Zone de protecție a apei pentru scăldat

https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home

Set de date spațiale EIONET WISE

Informații cu privire la districtele hidrografice europene, subunitățile districtelor hidrografice, corpurile de apă de suprafață, corpurile de apă subterană și siturile de monitorizare.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

Harta elementelor de calitate prevăzute de Directiva-cadru privind apa WISE

Informații din cel de al 2-lea plan de management al bazinului hidrografic (PMBH) raportate de statele membre ale UE și de Norvegia în conformitate cu articolul 13 din Directiva-cadru privind apa (DCA). Harta prezintă starea ecologică sau potențialul corpurilor de apă de suprafață pe baza valorii stării elementelor de calitate ale acestora.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements

Baza de date privind starea chimică a apelor subterane WISE

Informații privind starea chimică a apelor subterane (bună, necunoscută, slabă) pentru fiecare PMBH și pentru fiecare țară.

https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status

Sistemul de informații privind apele dulci WISE

Informații și date privind starea râurilor, a lacurilor și a apelor subterane din Europa, presiunile care le afectează, măsurile și acțiunile întreprinse pentru protejarea și conservarea mediului acvatic.

https://water.europa.eu/freshwater

Centrul de cunoștințe privind apa și agricultura

Instrumentul de informare privind apa și agricultura:

| — | Calitatea apelor de suprafață |
| --- | --- |

—

Calitatea apelor de suprafață

| — | Calitatea apelor subterane |
| --- | --- |

—

Calitatea apelor subterane

| — | Starea ecologică a corpurilor de apă |
| --- | --- |

—

Starea ecologică a corpurilor de apă

| — | Starea chimică a corpurilor de apă |
| --- | --- |

—

Starea chimică a corpurilor de apă

https://water.jrc.ec.europa.eu/

Baza de date a Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) privind standardele de calitate a mediului

Standardele de calitate a mediului (SCM), inclusiv mediile anuale și concentrațiile maxime admisibile, pentru substanțele prioritare și pentru o serie de alți poluanți, astfel cum se prevede la articolul 16 din Directiva 2000/60/CE

https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați (E-PRTR)

Date de mediu provenite de la instalații industriale din statele membre ale Uniunii Europene

https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

Baza de date privind agenții chimici periculoși OpenFoodTox a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA)

Date din surse deschise pentru caracterizarea substanțelor, legislația europeană de bază și un rezumat al parametrilor toxicologici critici și al valorilor de referință.

https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Pericolele agronomice legate de apele recuperate

Tabelul 2.8 ilustrează o serie de pericole agronomice care pot fi prezente în apele recuperate care ar putea afecta solul, resursele de apă dulce și culturile în timpul irigării. Aceste pericole sunt asociate cu substanțele chimice din apele recuperate.

Tabelul 2.8

Principalele pericole pentru mediu, receptori de mediu și potențialul efect negativ al apelor recuperate utilizate pentru irigații în agricultură (sursa: Orientările din Australia, 2006, ISO 16075-1: 2020)

| Pericol | Receptor de mediu | Efect potențial |
| --- | --- | --- |
| Azot | Sol
  Ape subterane (eluvionare)
  Ape de suprafață (scurgere)
  Cultură | Dezechilibrul nutrienților în culturi; eutrofizare; efect toxic asupra biocenozei terestre
  Contaminare
  Eutrofizare |
| Fosfor | Sol
  Ape de suprafață | Eutrofizare/efect toxic asupra biocenozei
  Eutrofizare |
| Reziduuri rezultate în urma dezinfectării cu clor | Ape de suprafață
  Cultură | Toxicitate pentru biocenoza acvatică
  Toxicitate pentru culturi |
| Salinitate (solide dizolvate totale, conductivitate electrică) | Sol (salinizare)
  Ape de suprafață
  Ape subterane | Deteriorarea solului; stresul culturilor; absorbția cadmiului de către culturi
  Creșterea salinității |
| Bor | Sol (acumulare) | Toxicitate pentru culturi |
| Clorură | Cultură
  Sol
  Ape de suprafață
  Ape subterane (eluvionare) | Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze)
  Toxicitate pentru culturi prin asimilarea prin rădăcini
  Toxicitate pentru biocenoza acvatică |
| Sodiu | Cultură
  Sol | Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze)
  Deteriorarea solului (toxicitate pentru culturi) |
| Poluanți adsorbabili anorganici (de exemplu, metale grele) | Acumulare în sol | Toxicitate pentru culturi |

Pericol

Receptor de mediu

Efect potențial

Azot

Sol

Ape subterane (eluvionare)

Ape de suprafață (scurgere)

Cultură

Dezechilibrul nutrienților în culturi; eutrofizare; efect toxic asupra biocenozei terestre

Contaminare

Eutrofizare

Fosfor

Sol

Ape de suprafață

Eutrofizare/efect toxic asupra biocenozei

Eutrofizare

Reziduuri rezultate în urma dezinfectării cu clor

Ape de suprafață

Cultură

Toxicitate pentru biocenoza acvatică

Toxicitate pentru culturi

Salinitate (solide dizolvate totale, conductivitate electrică)

Sol (salinizare)

Ape de suprafață

Ape subterane

Deteriorarea solului; stresul culturilor; absorbția cadmiului de către culturi

Creșterea salinității

Bor

Sol (acumulare)

Toxicitate pentru culturi

Clorură

Cultură

Sol

Ape de suprafață

Ape subterane (eluvionare)

Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze)

Toxicitate pentru culturi prin asimilarea prin rădăcini

Toxicitate pentru biocenoza acvatică

Sodiu

Cultură

Sol

Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze)

Deteriorarea solului (toxicitate pentru culturi)

Poluanți adsorbabili anorganici (de exemplu, metale grele)

Acumulare în sol

Toxicitate pentru culturi

Valorile de referință ale acestor parametri depind de contextul local (de exemplu, tipul de sol, aciditatea solului, condițiile climatice, tipul de culturi irigate și toleranța acestora). Legislația aplicabilă și standardele de referință ar putea contribui la identificarea oricărei concentrații maxime admisibile în ceea ce privește pericolele specifice identificate. Exemple de riscuri agronomice și de mediu legate de culturi și soluri pot fi găsite în ISO 16075-1 (2020). Anexele B și C la ISO 16075-1 (2020) pot fi consultate pentru indicarea standardelor privind pericolele pentru mediu și managementul riscului în irigațiile în agricultură care utilizează ape recuperate. Informațiile disponibile includ:

| — | Prezentare generală a riscurilor legate de sol (tabelul B.2) – de exemplu, mobilizarea poluanților anorganici adsorbabili, salinizarea solului, stingerea stratului superior al solului, mobilizarea borului, acumularea și mobilitatea fosforului. |
| --- | --- |

—

Prezentare generală a riscurilor legate de sol (tabelul B.2) – de exemplu, mobilizarea poluanților anorganici adsorbabili, salinizarea solului, stingerea stratului superior al solului, mobilizarea borului, acumularea și mobilitatea fosforului.

| — | Exemple de niveluri maxime de nutrienți din apele uzate epurate utilizate pentru irigații (tabelul C.1); exemplu de conductivitate electrică maximă a apei de irigare, în funcție de toleranța plantei, atunci când este irigată prin aspersiune aeriană (tabelul C.2); exemplu de toleranță relativă a culturilor selectate la leziuni foliare cauzate de apa salină aplicată prin aspersoare aeriene (tabelul C.3); efectul combinat al conductivității electrice a apei de irigare și al raportului de adsorbție a sodiului (RAS) asupra probabilității apariției problemelor de infiltrare a apei (permeabilitate) (tabelul C.4); exemplu de niveluri maxime ale factorilor de salinitate din apele uzate epurate utilizate pentru irigații în funcție de sensibilitatea culturilor (tabelul C.5). |
| --- | --- |

—

Exemple de niveluri maxime de nutrienți din apele uzate epurate utilizate pentru irigații (tabelul C.1); exemplu de conductivitate electrică maximă a apei de irigare, în funcție de toleranța plantei, atunci când este irigată prin aspersiune aeriană (tabelul C.2); exemplu de toleranță relativă a culturilor selectate la leziuni foliare cauzate de apa salină aplicată prin aspersoare aeriene (tabelul C.3); efectul combinat al conductivității electrice a apei de irigare și al raportului de adsorbție a sodiului (RAS) asupra probabilității apariției problemelor de infiltrare a apei (permeabilitate) (tabelul C.4); exemplu de niveluri maxime ale factorilor de salinitate din apele uzate epurate utilizate pentru irigații în funcție de sensibilitatea culturilor (tabelul C.5).

| — | Exemplu de valoare medie și valoare maximă a altor elemente chimice din apele uzate epurate (tabelul C.6.): se raportează valorile sugerate din apele recuperate care ar putea cauza toxicitate plantelor, absorbția în exces de către culturi, urmată de acumularea de niveluri toxice ale altor elemente chimice în țesuturile plantelor și deplasarea altor elemente chimice în apele subterane. |
| --- | --- |

—

Exemplu de valoare medie și valoare maximă a altor elemente chimice din apele uzate epurate (tabelul C.6.): se raportează valorile sugerate din apele recuperate care ar putea cauza toxicitate plantelor, absorbția în exces de către culturi, urmată de acumularea de niveluri toxice ale altor elemente chimice în țesuturile plantelor și deplasarea altor elemente chimice în apele subterane.

---

(1)  ISO 20426:2018. „Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse” (Orientări privind evaluarea și managementul riscurilor pentru sănătate în cazul reutilizării apei nepotabile).

(2)  ISO 16075-1, 2020. „Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects. Part 1: the basis of a reuse project for irrigation” (Orientări pentru utilizarea apelor uzate epurate pentru proiecte de irigare. Partea 1: Baza unui proiect de reutilizare pentru irigații).

(3)  OMS, 2006. Orientările OMS pentru folosirea în siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei cenușii – Vol. II: Apele uzate în agricultură.

(4)  OMS, 2016. „Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta” (Planificarea siguranței sanitare: manual pentru utilizarea și eliminarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a apei cenușii și a dejecțiilor).

(5)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei].

(6)  Sursă: Cerințe minime de calitate pentru reutilizarea apei în irigațiile în agricultură și în reîncărcarea acviferelor, JRC (2017)

(7)  JRC, 2017. Cerințe minime de calitate pentru reutilizarea apei în irigațiile în agricultură și în reîncărcarea acviferelor. JRC Science for Policy Report (Raport al JRC în cadrul științei în serviciul politicilor).

(8)  Percentila 95 a concentrațiilor măsurate.

(9)  Percentila 90 a concentrațiilor măsurate.

(10)  JRC, 2019. „Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive” (Calitatea apei în Europa: efectele Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale). JRC Science for Policy Report (Raport al JRC în cadrul științei în serviciul politicilor).

(11)  Selectați dintre cele 45 de substanțe prioritare stabilite de Directiva SCM, care include pesticidele și substanțele chimice menajere și industriale.

(12)  Apele de suprafață interioare cuprind râurile și lacurile, precum și corpurile de apă artificiale sau puternic modificate care au legătură cu acestea

(13)  Pentru grupul de substanțe prioritare reprezentat de hidrocarburile poliaromatice (PAH) (nr. 28), SCM-ul pentru biocenoză și SCM-MA aferente pentru apă se referă la concentrația benzo(a)pirenului și se bazează pe toxicitatea acestuia. Benzo(a)pirenul poate fi considerat un marcator pentru celelalte PAH, așadar numai benzo(a)pirenul trebuie monitorizat în vederea comparației cu SCM pentru biocenoză sau cu SCM-MA aferente pentru apă.

---

ANEXA 3

Exemple de metodologii de evaluare a riscurilor

Riscurile pentru sănătate și mediu pot fi evaluate utilizând abordări diferite, cu grade diferite de complexitate și cerințe în materie de date, în funcție de sistemul specific de reutilizare a apei. Cu titlu ilustrativ, prezenta anexă prezintă o serie de metode și instrumente calitative și semicantitative de evaluare a riscurilor, selectate dintre cele propuse în practicile și standardele publicate: ISO 20426 (2018) (1), Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare (2016) (2), ISO 16075-1 – 2 (2020) (3) și Orientările din Australia (2006) (4).

Cele mai bune practici și exemple din sistemele de reutilizare a apei aplicate în mai multe state membre sunt, de asemenea, disponibile în raportul tehnic al JRC (5).

Evaluarea riscului pentru sănătate

Într-o evaluare calitativă sau semicantitativă a riscurilor, nivelul de risc pentru fiecare pericol identificat rezultă dintr-o evaluare combinată a nivelului de probabilitate a unui eveniment și a nivelului consecințelor sau gravității acestuia, în conformitate cu următoarea expresie:

Nivelul de risc = Probabilitate x Consecință (sau gravitate)

Probabilitatea indică, într-un anumit interval de timp, probabilitatea producerii unui eveniment periculos cu efecte potențial dăunătoare. Probabilitatea apariției poate fi evaluată prin examinarea datelor istorice disponibile sau prin evaluarea erorii umane, utilizând arbori de defectare sau arbori de evenimente. Într-un sistem de reutilizare a apei, o astfel de probabilitate ar putea proveni dintr-o combinație între probabilitatea expunerii umane (de exemplu, prin ingerare) la apele recuperate care conțin un element periculos (de exemplu, E.coli) și probabilitatea prezenței pericolului în apele recuperate (de exemplu, ca urmare a unui eveniment periculos, cum ar fi deversarea accidentală).

Consecința sau gravitatea indică un potențial efect advers asupra sănătății care rezultă din expunerea la un pericol. Nivelurile consecințelor pot fi determinate printr-o evaluare calitativă bazată pe o reprezentare descriptivă a rezultatelor sau prin utilizarea altor instrumente (de exemplu, arbori decizionali), luând în considerare pericolele și evenimentele periculoase.

Într-o evaluare calitativă și semicantitativă a riscurilor, pericolele/evenimentele periculoase și atribuirea nivelurilor de probabilitate și de consecințe ale acestora se bazează pe judecata și experiența echipei de evaluare a riscurilor. Nivelul de risc poate fi exprimat ca fiind foarte scăzut, scăzut, moderat, ridicat sau foarte ridicat prin combinarea nivelurilor de probabilitate și de consecințe (tabelul 3.1).

Tabelul 3.1

Exemplu de matrice pentru evaluarea calitativă a riscurilor (sursa: Tabelul 4 ISO 20426: 2018)

| PROBABILITATE | CONSECINȚE |
| --- | --- |
| 1 – Nesemnificativ | 2 – Minor | 3 – Moderat | 4 – Major | 5 – Catastrofal |
| A – Rar | Foarte scăzut | Foarte scăzut | Scăzut | Scăzut | Moderat |
| B – Improbabil | Foarte scăzut | Scăzut | Scăzut | Moderat | Ridicat |
| C – Posibil | Scăzut | Scăzut | Moderat | Ridicat | Ridicat |
| D – Probabil | Scăzut | Moderat | Ridicat | Ridicat | Foarte ridicat |
| E – Aproape sigur | Moderat | Ridicat | Ridicat | Foarte ridicat | Foarte ridicat |

PROBABILITATE

CONSECINȚE

1 – Nesemnificativ

2 – Minor

3 – Moderat

4 – Major

5 – Catastrofal

A – Rar

Foarte scăzut

Foarte scăzut

Scăzut

Scăzut

Moderat

B – Improbabil

Foarte scăzut

Scăzut

Scăzut

Moderat

Ridicat

C – Posibil

Scăzut

Scăzut

Moderat

Ridicat

Ridicat

D – Probabil

Scăzut

Moderat

Ridicat

Ridicat

Foarte ridicat

E – Aproape sigur

Moderat

Ridicat

Ridicat

Foarte ridicat

Foarte ridicat

O matrice de risc alternativă, propusă în Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare (2016), se bazează pe o metodă semicantitativă pentru care este necesară o abordare mai riguroasă (de exemplu, prin utilizarea formulelor) pentru a atribui, pentru fiecare pericol sau eveniment periculos identificat, o valoare numerică specifică pentru probabilitate și gravitate, astfel încât să se ajungă la un nivel sau un punctaj de risc (tabelul 3.2).

Tabelul 3.2

Matrice de evaluare semicantitativă a riscurilor (sursa: Instrumentul 3.4 din Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare, 2016)

| PROBABILITATE | GRAVITATE |
| --- | --- |
| 1 – Nesemnificativ | 2 – Minor | 4 – Moderat | 8 – Major | 16 – Catastrofal |
| Rar (foarte puțin probabil) – 1 | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| Improbabil – 2 | 2 | 4 | 8 | 16 | 32 |
| Posibil – 3 | 3 | 6 | 12 | 24 | 48 |
| Probabil – 4 | 4 | 8 | 16 | 32 | 64 |
| Aproape sigur – 5 | 5 | 10 | 20 | 40 | 80 |
| Punctaj de risc R = P x G | < 6 | 7 -12 | 13 -32 | > 32 |
| Nivel de risc | Risc scăzut | Risc mediu | Risc ridicat | Risc foarte ridicat |

PROBABILITATE

GRAVITATE

1 – Nesemnificativ

2 – Minor

4 – Moderat

8 – Major

16 – Catastrofal

Rar (foarte puțin probabil) – 1

1

2

4

8

16

Improbabil – 2

2

4

8

16

32

Posibil – 3

3

6

12

24

48

Probabil – 4

4

8

16

32

64

Aproape sigur – 5

5

10

20

40

80

Punctaj de risc R = P x G

< 6

7 -12

13 -32

> 32

Nivel de risc

Risc scăzut

Risc mediu

Risc ridicat

Risc foarte ridicat

Într-o abordare semicantitativă, este necesar să se definească nivelurile de probabilitate, pe baza pericolelor sau a evenimentelor periculoase, precum și nivelurile de consecință/gravitate, luând în considerare, de exemplu, depășirile pragurilor de protecție ale substanțelor periculoase din apele recuperate și amploarea rezultatelor asociate în materie de sănătate. Aceste definiții ar trebui elaborate pe baza sistemului specific de reutilizare a apei și a contextului local și ar trebui să ia întotdeauna în considerare principiul protecției sănătății publice și orice impact de reglementare aplicabil. Tabelele 3.3 și 3.4 oferă câteva definiții preluate din ISO 20426 (2018) și din Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare (2016).

Tabelul 3.3

Măsurări sugerate de consecință sau de gravitate a impactului (tabelul 2 din ISO 20426:2018; și instrumentul 3.3 din OMS, 2016)

| CONSECINȚE (SAU GRAVITATE) |
| --- |
| Nivel – Descriptor | Exemplu de descriere |
| 1 – NESEMNIFICATIV | Pericol sau eveniment periculos care nu are niciun efect asupra sănătății sau are efecte neglijabile asupra sănătății (6) în comparație cu nivelurile de fond. |
| 2 – MINOR | Pericol sau eveniment periculos care ar putea avea efecte minore asupra sănătății (7) |
| 3 – MODERAT | Pericol sau eveniment periculos care ar putea avea efecte autolimitative asupra sănătății sau boli minore (8). |
| 4 – MAJOR | Pericol sau eveniment periculos care ar putea conduce la boli sau vătămări (9); și/sau poate conduce la plângeri sau afectări juridice. |
| 5 – CATASTROFAL | Pericol sau eveniment periculos care ar putea conduce la boli sau vătămări grave (10) sau chiar la pierderi de vieți omenești; și/sau va conduce la investigații majore efectuate de autoritatea de reglementare, cu probabilitate de urmărire penală. |

CONSECINȚE (SAU GRAVITATE)

Nivel – Descriptor

Exemplu de descriere

1 – NESEMNIFICATIV

Pericol sau eveniment periculos care nu are niciun efect asupra sănătății sau are efecte neglijabile asupra sănătății (6) în comparație cu nivelurile de fond.

2 – MINOR

Pericol sau eveniment periculos care ar putea avea efecte minore asupra sănătății (7)

3 – MODERAT

Pericol sau eveniment periculos care ar putea avea efecte autolimitative asupra sănătății sau boli minore (8).

4 – MAJOR

Pericol sau eveniment periculos care ar putea conduce la boli sau vătămări (9); și/sau poate conduce la plângeri sau afectări juridice.

5 – CATASTROFAL

Pericol sau eveniment periculos care ar putea conduce la boli sau vătămări grave (10) sau chiar la pierderi de vieți omenești; și/sau va conduce la investigații majore efectuate de autoritatea de reglementare, cu probabilitate de urmărire penală.

Tabelul 3.4

Măsurări sugerate ale probabilității producerii unor evenimente de expunere (tabelul 3 din ISO 20426:2018 și instrumentul 3.3 din OMS, 2016)

| PROBABILITATE |
| --- |
| Nivel – Descriptor | Exemplu de descriere |
| A – RAR | Nu a avut loc în trecut și este foarte improbabil să aibă loc într-o perioadă rezonabilă (11). |
| B – IMPROBABIL | Nu a avut loc în trecut, dar poate avea loc în circumstanțe excepționale într-o perioadă rezonabilă. |
| C – POSIBIL | Este posibil să fi avut loc în trecut și/sau să aibă loc în circumstanțe obișnuite în perioada rezonabilă. |
| D – PROBABIL | A fost observat în trecut și/sau este probabil să aibă loc în circumstanțe obișnuite într-o perioadă rezonabilă. |
| E – APROAPE SIGUR | A fost observat adesea în trecut și/sau va avea loc aproape sigur în majoritatea circumstanțelor într-o perioadă rezonabilă. |

PROBABILITATE

Nivel – Descriptor

Exemplu de descriere

A – RAR

Nu a avut loc în trecut și este foarte improbabil să aibă loc într-o perioadă rezonabilă (11).

B – IMPROBABIL

Nu a avut loc în trecut, dar poate avea loc în circumstanțe excepționale într-o perioadă rezonabilă.

C – POSIBIL

Este posibil să fi avut loc în trecut și/sau să aibă loc în circumstanțe obișnuite în perioada rezonabilă.

D – PROBABIL

A fost observat în trecut și/sau este probabil să aibă loc în circumstanțe obișnuite într-o perioadă rezonabilă.

E – APROAPE SIGUR

A fost observat adesea în trecut și/sau va avea loc aproape sigur în majoritatea circumstanțelor într-o perioadă rezonabilă.

Nivelurile de risc identificate asociate pericolelor/evenimentelor periculoase per cale de expunere și receptor vor determina prioritățile pentru managementul riscului și orice măsuri preventive care vor reduce riscul (riscurile). De exemplu, în cazul în care nivelul de risc este mediu sau mai mare, o măsură preventivă ar trebui să reducă nivelul de risc. Această evaluare ar putea include analiza oricăror măsuri preventive deja în vigoare și identificarea unor măsuri/acțiuni suplimentare pentru acele pericole care nu au măsuri existente sau care nu au măsuri eficiente în vigoare. În cazul în care o măsură preventivă poate controla suficient riscul, acțiunile pot necesita instituirea unor metode de monitorizare și a altor metode de control operațional pentru a asigura funcționalitatea acesteia. Abordarea bazată pe bariere multiple, cu mai multe măsuri preventive și bariere, oferă un management al riscului mai fiabil decât o singură măsură sau barieră. Măsurile preventive și barierele selectate ar trebui apoi reevaluate pentru a verifica dacă nivelurile de risc au scăzut, ca în exemplul din tabelul 3.5.

Tabelul 3.5

Exemplu de evaluare și management al riscurilor pentru contactul potențial cu bacterii patogene din apele recuperate la punctul de utilizare finală, adaptat din tabelul 5 din ISO 20426:2018

| Pericol | Sursa apelor uzate | Utilizare finală preconizată | Eveniment periculos | Risc maxim | Măsură preventivă | Riscul rezidual |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consecință | Probabilitate | Risc | Consecință | Probabilitate | Risc |
| Bacterii patogene (ex. E.coli) | Ape uzate urbane | Utilizare în agricultură | Infectare prin contactul cu ape recuperate sau prin ingerarea acestora (de exemplu, în timpul practicilor de irigare) | Major | Probabil | Ridicat (pe baza tabelului 3.1) | Controlul sursei | Major (12) | Rar (13) | Scăzut |
| Controlul procesului de epurare (de exemplu, dezinfectare) |
| Controlul utilizării finale (de exemplu, utilizarea barierelor și a echipamentelor individuale de protecție) |
| NB – Exemple de măsuri preventive și de bariere sunt prezentate în anexa 4. |

Pericol

Sursa apelor uzate

Utilizare finală preconizată

Eveniment periculos

Risc maxim

Măsură preventivă

Riscul rezidual

Consecință

Probabilitate

Risc

Consecință

Probabilitate

Risc

Bacterii patogene (ex. E.coli)

Ape uzate urbane

Utilizare în agricultură

Infectare prin contactul cu ape recuperate sau prin ingerarea acestora (de exemplu, în timpul practicilor de irigare)

Major

Probabil

Ridicat (pe baza tabelului 3.1)

Controlul sursei

Major (12)

Rar (13)

Scăzut

Controlul procesului de epurare (de exemplu, dezinfectare)

Controlul utilizării finale (de exemplu, utilizarea barierelor și a echipamentelor individuale de protecție)

NB – Exemple de măsuri preventive și de bariere sunt prezentate în anexa 4.

Evaluarea riscurilor pentru mediu în ceea ce privește resursele de apă dulce

În timp ce evaluarea riscurilor pentru sănătate se concentrează asupra receptorilor umani, evaluarea riscurilor pentru mediu evaluează orice presiune asupra compartimentelor de mediu potențial afectate de utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură. Acest lucru necesită o caracterizare detaliată a condițiilor geohidrogeologice locale în care este amplasat sistemul de reutilizare a apei. Setul de date spațiale WISE EIONET (14), care include informații cu privire la districtele hidrografice europene, subunitățile districtelor hidrografice, corpurile de apă de suprafață, corpurile de apă subterană și siturile de monitorizare, poate fi consultat în acest scop. Procedura propusă în prezentul document, elaborată în conformitate cu secțiunea 6.3 din ISO 16075-1 (2020) și cu punctul 4.2 din Orientările din Australia (2006), urmărește să îndrume practicienii din domeniul apei în vederea evaluării impactului pericolelor prezente în apele recuperate asupra resurselor de apă dulce (ape de suprafață și ape subterane).

Etapa 1 – Detectarea pericolelor

Compararea pericolelor din apele recuperate cu valorile cunoscute din regulament, directive, standarde și orientări, în funcție de compartimentul de mediu potențial afectat (a se vedea figura 3 din prezenta comunicare). Aceasta ar putea include concentrații maxime admisibile sau standarde de calitate a mediului (SCM) pentru contaminanții reglementați din compartimentele de mediu potențial expuse, a căror respectare va asigura, în majoritatea cazurilor, protecția mediilor expuse. Se poate utiliza scenariul cel mai pesimist, în care concentrația la percentila 95 sau concentrația maximă înregistrată este comparată cu cea mai mică valoare orientativă a acesteia (de exemplu, SCM). Ar trebui identificate, de asemenea, evenimentele periculoase legate de evacuarea acestor pericole (de exemplu, scurgeri din conductele de ape recuperate sau din sistemele de distribuție).

Etapa 2 – Probabilitatea ca substanțele să ajungă la receptorul de mediu

Probabilitatea ar putea fi estimată evaluând dacă pericolele ar putea ajunge la receptorul de mediu și luând în considerare orice măsură preventivă și barieră existentă. Pentru apele subterane și apele de suprafață, probabilitatea va depinde de condițiile hidrogeologice ale sitului (de exemplu, prezența unui acvifer), de probabilitatea ca substanța să se deplaseze în zona nesaturată pentru infiltrare (de exemplu, tipul de sol și caracteristicile de pericol) și de tipul de condiții de irigare (de exemplu, practicile agricole, nevoile culturilor, tipul de sol, probabilitatea ca apele recuperate să se reverse din sistemele de drenaj).

Etapa 3 – Consecința/gravitatea daunelor

Nivelurile de consecință sau de gravitate al daunelor vor depinde de starea inițială de calitate a apelor de suprafață sau a apelor subterane. Nivelurile de gravitate ar putea defini în ce măsură concentrația pericolelor va avea un efect negativ asupra compartimentului de mediu. De exemplu, nivelul de gravitate al daunelor va depinde de măsura în care un pericol ar contribui la deteriorarea stării corpului de apă avut în vedere. Nivelurile de consecință ar putea include și alți factori, de exemplu în cazul în care sursa de apă este utilizată pentru producerea de apă potabilă.

Etapa 4 – Evaluarea nivelurilor de risc

Odată ce au fost identificate toate pericolele și nivelurile de probabilitate și de gravitate ale acestora (fie prin atribuirea unui nivel calitativ, fie a unei valori numerice), se poate utiliza o matrice calitativă sau semicantitativă pentru a evalua nivelurile de risc, precum cele propuse pentru evaluarea riscului pentru sănătate (tabelele 3.1 și 3.2).

Probabilitatea ca o anumită substanță să ajungă într-un corp de apă poate fi estimată prin utilizarea următoarelor instrumente din ISO 16075-1 (2020), care evaluează vulnerabilitatea apelor subterane și a apelor de suprafață la infiltrarea sau, respectiv, la scurgerea apelor recuperate. Cu ajutorul acestui instrument, apele de suprafață și apele subterane sunt clasificate în patru grupe de sensibilitate, care se bazează pe condițiile hidrogeologice pentru apele subterane și pe prezența unui sistem de drenaj care să controleze scurgerile în apele de suprafață (tabelul 3.6).

Tabelul 3.6

Definirea grupelor de sensibilitate pentru apele de suprafață și apele subterane (sursă: punctul 6.3.3 și anexa D la ISO 16075-1:2020)

| Grupa de sensibilitate | Ape de suprafață | Ape subterane |
| --- | --- | --- |
| Ridicată (I) | Prezența scurgerilor de suprafață în timpul irigării sau prezența acumulărilor de suprafață, care este probabil să se spele în timpul ploilor. | Prezența unui acvifer deschis sub suprafața irigată cu un conținut de argilă (16) < 5 % în stratul superior de 2 m al solului.
  Prezența unui acvifer la o adâncime mai mică de 5 m. |
| Medie (II) | Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.
  Prezența unui sistem de drenaj subteran de mică adâncime (la o adâncime de 80 cm sau mai puțin). | Prezența unui acvifer la o adâncime de peste 5 m de la suprafață, cu un conținut de argilă de 15-40 % în stratul superior de 2 m al solului. |
| Scăzută (III) | Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.
  Prezența unui sistem de drenaj la mare adâncime (peste 80 cm). | Prezența unui acvifer la o adâncime de peste 5 m, cu un conținut de argilă > 40 % în stratul superior de 2 m al solului. |
| Zero (IV) | Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.
  Sistemul de irigare nu include drenarea (15). | Nu există niciun acvifer sub zona irigată și nicio continuitate hidrogeologică ce ar putea transfera apa către un acvifer din apropiere (17) |

Grupa de sensibilitate

Ape de suprafață

Ape subterane

Ridicată (I)

Prezența scurgerilor de suprafață în timpul irigării sau prezența acumulărilor de suprafață, care este probabil să se spele în timpul ploilor.

Prezența unui acvifer deschis sub suprafața irigată cu un conținut de argilă (16) < 5 % în stratul superior de 2 m al solului.

Prezența unui acvifer la o adâncime mai mică de 5 m.

Medie (II)

Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.

Prezența unui sistem de drenaj subteran de mică adâncime (la o adâncime de 80 cm sau mai puțin).

Prezența unui acvifer la o adâncime de peste 5 m de la suprafață, cu un conținut de argilă de 15-40 % în stratul superior de 2 m al solului.

Scăzută (III)

Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.

Prezența unui sistem de drenaj la mare adâncime (peste 80 cm).

Prezența unui acvifer la o adâncime de peste 5 m, cu un conținut de argilă > 40 % în stratul superior de 2 m al solului.

Zero (IV)

Proiectarea și operarea sistemului de irigare previne scurgerile de suprafață.

Sistemul de irigare nu include drenarea (15).

Nu există niciun acvifer sub zona irigată și nicio continuitate hidrogeologică ce ar putea transfera apa către un acvifer din apropiere (17)

Combinația grupelor de sensibilitate pentru apele subterane și apele de suprafață cu nivelul de infiltrare în apele subterane sau, respectiv, de scurgere de suprafață poate indica un nivel de vulnerabilitate al corpului de apă (tabelul 3.7).

Tabelul 3.7

Exemplu de nivel de vulnerabilitate (18) a apelor subterane și a apelor de suprafață (sursă: tabelul D.1 ISO 16075-1:2020)

| RATA DE INFILTRARE | Fără infiltrare în apele subterane | Infiltrare scăzută în apele subterane | Infiltrare medie în apele subterane | Infiltrare ridicată în apele subterane |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | II | III | IV |
| Sensibilitatea la apele subterane | Acvifer de mică adâncime sau fără protecție a argilei | I | 1 | 2 | 3 | 3 |
| Acvifer la mare adâncime cu protecție a argilei | II | 1 | 2 | 2 | 3 |
| Acvifer la mare adâncime cu protecție semnificativă a argilei | III | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Nu există un acvifer cu continuitate hidrologică în zonă | IV | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Sensibilitate la apele de suprafață | 3 | 3 | 2 | 1 |
| IV | III | II | I |
| Scurgere de suprafață ridicată | Scurgere de suprafață medie | Scurgere de suprafață joasă | Nu există scurgere de suprafață |
| SCURGERE DE SUPRAFAȚĂ |

RATA DE INFILTRARE

Fără infiltrare în apele subterane

Infiltrare scăzută în apele subterane

Infiltrare medie în apele subterane

Infiltrare ridicată în apele subterane

I

II

III

IV

Sensibilitatea la apele subterane

Acvifer de mică adâncime sau fără protecție a argilei

I

1

2

3

3

Acvifer la mare adâncime cu protecție a argilei

II

1

2

2

3

Acvifer la mare adâncime cu protecție semnificativă a argilei

III

1

1

2

2

Nu există un acvifer cu continuitate hidrologică în zonă

IV

1

1

2

2

Sensibilitate la apele de suprafață

3

3

2

1

IV

III

II

I

Scurgere de suprafață ridicată

Scurgere de suprafață medie

Scurgere de suprafață joasă

Nu există scurgere de suprafață

SCURGERE DE SUPRAFAȚĂ

---

(1)  ISO 20426: 2018. „Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse” (Orientări privind evaluarea și managementul riscurilor pentru sănătate în cazul reutilizării apei nepotabile).

(2)  OMS, 2016. „Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta” (Planificarea siguranței sanitare: manual pentru utilizarea și eliminarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a apei cenușii și a dejecțiilor).

(3)  ISO 16075-1:2020 „Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects – Part 1: The basis of a reuse project for irrigation” (Orientări pentru utilizarea apelor uzate epurate pentru proiecte de irigare – Partea 1: Baza unui proiect de reutilizare pentru irigații); ISO 16075-2:2020 „Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects – Part 2: Development of the project” (Orientări pentru utilizarea apelor uzate epurate pentru proiecte de irigare – Partea 2: Dezvoltarea proiectului).

(4)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei].

(5)  R. Maffettone și B. M. Gawlik (2022), „Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe” (Orientări tehnice: Managementul riscului legat de reutilizarea apei pentru sistemele de irigații în agricultură din Europa), Comisia Europeană, Luxemburg, JRC 129596, 81 de pagini.

(6)  Niciun efect asupra sănătății sau un efect neglijabil asupra sănătății: nu se observă efecte asupra sănătății.

(7)  Efect minor asupra sănătății: de exemplu, simptome temporare precum iritație, greață și durere de cap.

(8)  Efecte autolimitative asupra sănătății sau boli minore: de exemplu, diaree acută, vărsături, infecții ale căilor respiratorii superioare, traume minore.

(9)  Boli sau vătămări: de exemplu, malarie, schistosomiază, trematodiaze alimentare, diaree cronică, afecțiuni respiratorii cronice, tulburări neurologice, fracturi osoase.

(10)  Boli sau vătămări grave: de exemplu, otrăvire severă, pierderea extremităților, arsuri severe, înecare.

(11)  Perioada rezonabilă depinde de nivelul de risc și de competența teritorială.

(12)  Consecința (gravitatea) depinde de efectul advers asupra sănătății generat de expunerea receptorului la bacteriile patogene și nu se modifică prin aplicarea unei măsuri preventive.

(13)  Utilizarea măsurilor preventive (de exemplu, tratamentul de dezinfectare, utilizarea barierelor și a echipamentelor individuale de protecție) reduce probabilitatea ca receptorul să fie expus la pericol.

(14)  Disponibil la: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3.

(15)  Pasajul din sectorul subteran asigură filtrarea contaminanților. Existența unui drenaj eficient al terenului reduce conținutul de apă din sol, dar ar putea conduce la creșterea sarcinilor asupra sistemelor de apă de suprafață.

(16)  Conținutul de argilă poate fi determinat prin analiza granulometrică.

(17)  Grupă care se selectează numai după efectuarea unei analize hidrogeologice aprofundate. În absența unor cunoștințe clare privind geohidrogeologia subterană, situl ar trebui considerat ca și cum ar exista un acvifer sub suprafața irigată.

(18)  Termenul vulnerabilitate înlocuiește termenul inițial risc utilizat în tabelul C1 din ISO 16075-1 (2020), pentru a se evita interpretările eronate cu termenul niveluri de risc utilizat în prezenta comunicare pentru a indica combinația dintre probabilitate și gravitatea daunelor, în conformitate cu tabelele 3.1 și 3.2.

---

ANEXA 4

Măsuri preventive și bariere – exemple ilustrative

Prezenta anexă oferă exemple de măsuri preventive și de bariere care ar putea fi utilizate într-un sistem de reutilizare a apei, în conformitate cu articolele 5 și 6 și cu secțiunea 2 din anexa I la regulament. Exemplele au scopul de a ilustra tipul de analiză necesară pentru a identifica tipul și numărul de măsuri preventive și bariere, în funcție de tipul de culturi și de clasa de calitate a apei, pe baza standardelor și practicilor internaționale. Ar trebui remarcat faptul că analiza trebuie efectuată de la caz la caz, ținând seama de contextul specific. Prin urmare, exemplele prezentate mai jos nu ar trebui înțelese ca fiind aplicabile în mod automat în toate cazurile și în toate circumstanțele posibile.

Exemplele au fost elaborate pe baza cerințelor regulamentului și a standardelor și practicilor internaționale existente: Orientările din Australia (2006), Orientările OMS (2006) și ISO 16075-2:2020. Tabelul 4.1 enumeră măsurile preventive care ar putea fi luate în considerare la diferite părți ale unui sistem de reutilizare a apei.

Tabelul 4.1

Exemple de măsuri preventive pentru un sistem de reutilizare a apei (listă neexhaustivă). Surse: punctul 7 din anexa II la regulament, caseta 2.6 și apendicele 3 din Orientările din Australia (2006)
   (2)
  , Orientările OMS (2006)
   (3)

| Tipul de măsură preventivă | Exemple | Notă |
| --- | --- | --- |
| Protecția surselor de ape uzate urbane | — | prevenirea sau gestionarea deversărilor industriale în apele uzate urbane prin asigurarea respectării oricărei cerințe prevăzute de legislația UE și locală aplicabilă |

Tipul de măsură preventivă

Exemple

Notă

Protecția surselor de ape uzate urbane

—

prevenirea sau gestionarea deversărilor industriale în apele uzate urbane prin asigurarea respectării oricărei cerințe prevăzute de legislația UE și locală aplicabilă

| — | protejarea apelor pluviale împotriva deșeurilor animale și umane |
| --- | --- |

—

protejarea apelor pluviale împotriva deșeurilor animale și umane

| — | controlul tipului de apă deversată în sistemul de canalizare (de exemplu, stabilirea unor limite) |
| --- | --- |

—

controlul tipului de apă deversată în sistemul de canalizare (de exemplu, stabilirea unor limite)

-

Epurarea suplimentară a efluenților proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane

| — | procese de epurare pentru reducerea poluanților microbiologici și chimici din efluent (de exemplu, măsuri suplimentare de dezinfectare sau de eliminare a poluanților) |
| --- | --- |

—

procese de epurare pentru reducerea poluanților microbiologici și chimici din efluent (de exemplu, măsuri suplimentare de dezinfectare sau de eliminare a poluanților)

-

Protecția și întreținerea sistemului de stocare a apelor recuperate

| — | utilizarea unor zone tampon |
| --- | --- |

—

utilizarea unor zone tampon

| — | evitarea creșterii algelor prin reducerea la minimum a luminii (de exemplu, prin acoperirea sistemului de stocare) |
| --- | --- |

—

evitarea creșterii algelor prin reducerea la minimum a luminii (de exemplu, prin acoperirea sistemului de stocare)

| — | întreținerea sistemului de drenaj și a siturilor (de exemplu, acoperirea solului, echilibrarea nutrienților) |
| --- | --- |

—

întreținerea sistemului de drenaj și a siturilor (de exemplu, acoperirea solului, echilibrarea nutrienților)

| — | prevenirea refluxului și controlul conexiunilor încrucișate la instalațiile sanitare conectate |
| --- | --- |

—

prevenirea refluxului și controlul conexiunilor încrucișate la instalațiile sanitare conectate

| — | tratamente chimice pentru a evita colmatarea sau regenerarea bacteriilor |
| --- | --- |

—

tratamente chimice pentru a evita colmatarea sau regenerarea bacteriilor

Pentru alte exemple, a se consulta ISO 20419:2018 (1)

Controlul și întreținerea sistemelor de distribuție și a instalațiilor sanitare

| — | adoptarea unor coduri de practică pentru instalațiile sanitare de apă recuperată (de exemplu, coduri de culori) |
| --- | --- |

—

adoptarea unor coduri de practică pentru instalațiile sanitare de apă recuperată (de exemplu, coduri de culori)

| — | evitarea conectării instalațiilor sanitare de apă potabilă la instalațiile sanitare de apă recuperată (de exemplu, instalarea de dispozitive de separare a aerului sau de prevenire a refluxului) |
| --- | --- |

—

evitarea conectării instalațiilor sanitare de apă potabilă la instalațiile sanitare de apă recuperată (de exemplu, instalarea de dispozitive de separare a aerului sau de prevenire a refluxului)

Pentru alte exemple, a se consulta ISO 20419:2018

Cerințe specifice privind sistemele de irigare (de exemplu prin picurare sau subterane, pulverizare, micropulverizare) și terenurile agricole

| — | stabilirea unor distanțe minime de siguranță pentru a reduce expunerea oamenilor și a mediului (de exemplu, față de apele de suprafață, inclusiv de sursele pentru animale, sau față de activități cum ar fi acvacultura, piscicultura, acvacultura de crustacee, înotul și alte activități acvatice) |
| --- | --- |

—

stabilirea unor distanțe minime de siguranță pentru a reduce expunerea oamenilor și a mediului (de exemplu, față de apele de suprafață, inclusiv de sursele pentru animale, sau față de activități cum ar fi acvacultura, piscicultura, acvacultura de crustacee, înotul și alte activități acvatice)

| — | controlul privind înclinarea pantei, saturarea cu apă a terenului și zonele carstice |
| --- | --- |

—

controlul privind înclinarea pantei, saturarea cu apă a terenului și zonele carstice

| — | controlul înfundării emițătorilor din sistemele de irigare prin picurare |
| --- | --- |

—

controlul înfundării emițătorilor din sistemele de irigare prin picurare

| — | controlul ratei de aplicare pentru a reduce la minimum impactul asupra mediilor receptoare, inclusiv asupra solurilor, apelor subterane și apelor de suprafață (de exemplu, senzori de umiditate în sol, determinarea echilibrului apei și al nutrienților, mecanisme de reducere a impactului salinității și al sodicității) |
| --- | --- |

—

controlul ratei de aplicare pentru a reduce la minimum impactul asupra mediilor receptoare, inclusiv asupra solurilor, apelor subterane și apelor de suprafață (de exemplu, senzori de umiditate în sol, determinarea echilibrului apei și al nutrienților, mecanisme de reducere a impactului salinității și al sodicității)

| — | controlul timpului de aplicare (de exemplu, limitarea irigării doar pe timp de noapte) |
| --- | --- |

—

controlul timpului de aplicare (de exemplu, limitarea irigării doar pe timp de noapte)

| — | controlul încărcăturii hidraulice și al canalelor colectoare pentru interceptare |
| --- | --- |

—

controlul încărcăturii hidraulice și al canalelor colectoare pentru interceptare

| — | cerințe specifice pentru irigarea prin aspersiune (de exemplu, viteza maximă a vântului, distanțele dintre aspersor și zonele sensibile); instalarea de sisteme pentru reducerea la minimum a producției de aerosoli în sistemele de irigare prin pulverizare și prin picurare) |
| --- | --- |

—

cerințe specifice pentru irigarea prin aspersiune (de exemplu, viteza maximă a vântului, distanțele dintre aspersor și zonele sensibile); instalarea de sisteme pentru reducerea la minimum a producției de aerosoli în sistemele de irigare prin pulverizare și prin picurare)

-

Cerințe specifice privind irigarea culturilor

| — | utilizarea unor bariere suplimentare* |
| --- | --- |

—

utilizarea unor bariere suplimentare*

*A se vedea tabelul 4.2 din prezenta anexă și tabelul 1 din anexa II la regulament.

Controlul accesului și al utilizării semnalizării

| — | utilizarea de garduri (de exemplu, balustrade simple, plasă de securitate în funcție de calitatea apelor recuperate) |
| --- | --- |

—

utilizarea de garduri (de exemplu, balustrade simple, plasă de securitate în funcție de calitatea apelor recuperate)

| — | utilizarea de panouri de semnalizare care să indice faptul că apa nu este potabilă (de exemplu, ape recuperate – nu beți) sau alte tipuri de panouri (de exemplu, se utilizează ape recuperate – nu intrați atunci când irigarea este în desfășurare) |
| --- | --- |

—

utilizarea de panouri de semnalizare care să indice faptul că apa nu este potabilă (de exemplu, ape recuperate – nu beți) sau alte tipuri de panouri (de exemplu, se utilizează ape recuperate – nu intrați atunci când irigarea este în desfășurare)

| — | controlul accesului: metode, rate și ore de aplicare |
| --- | --- |

—

controlul accesului: metode, rate și ore de aplicare

Protecția lucrătorilor și a fermierilor

| — | utilizarea echipamentului individual de protecție (EIP) |
| --- | --- |

—

utilizarea echipamentului individual de protecție (EIP)

| — | educație și formare în domeniul igienei (de exemplu, spălarea frecventă a mâinilor) |
| --- | --- |

—

educație și formare în domeniul igienei (de exemplu, spălarea frecventă a mâinilor)

| — | educație și formare în domeniul controlului echipamentelor (de exemplu, în ceea ce privește prevenirea refluxului și controlul conexiunilor încrucișate, instalarea corectă a instalațiilor sanitare și a aparatelor, gestionarea bunelor practici) |
| --- | --- |

—

educație și formare în domeniul controlului echipamentelor (de exemplu, în ceea ce privește prevenirea refluxului și controlul conexiunilor încrucișate, instalarea corectă a instalațiilor sanitare și a aparatelor, gestionarea bunelor practici)

În conformitate cu secțiunea 2 din anexa I la regulament, o anumită categorie de culturi trebuie irigată cu clasa de calitate minimă corespunzătoare a apei, astfel cum se indică în tabelul 1. Se poate utiliza o clasă de calitate inferioară a apei în cazul în care se utilizează bariere suplimentare adecvate, care au ca rezultat îndeplinirea cerințelor de calitate ale clasei pentru categoria de culturi dată. Tabelul 4.2 oferă exemple privind modul de combinare a claselor de calitate a apelor recuperate și a barierelor acreditate pentru irigarea unei anumite categorii de clasă, în conformitate cu recomandările ISO 16075-2 (2020).

Tabelul 4.2

Exemple privind modul de calculare a numărului și a tipurilor de bariere pe baza tipului de cultură și a claselor de calitate a apelor recuperate necesare, în conformitate cu tabelul 1 din anexa 1 la regulament, luând în considerare tabelele 2 și 3 din ISO 16075-2:2020 (raportate în prezentul aviz ca tabelul 2 și, respectiv, tabelul 3) și tabelul A.1 din ISO 16075-2:2020. Barierele sunt calificate, cu condiția ca bunele practici să fie puse în aplicare

| Categoria culturii
  (tabelul 1 din anexa 1 la regulament) (4) | Exemple de culturi
  (tabelul A.1 ISO 16075-2:2020) (5) | Clasa de calitate a apelor recuperate
  (tabelul 1 din anexa 1 la regulament)17 | Numărul de bariere necesare
  (tabelul 3 ISO 16075-2:2020 (6) = tabelul 2 din prezenta comunicare) | Posibile bariere acreditate
  (tabelul A.1 ISO 16075-2:2020 și tabelul 2 ISO 16075-2:2020 (7) = tabelul 3 din prezenta comunicare) | Numărul de bariere (tabelul 2 ISO 16075-2:2020 = tabelul 3 din prezenta comunicare) | Notă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toate culturile alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este în contact direct cu apele recuperate și culturile de rădăcinoase | Culturi cu frunze cultivate la suprafața solului, consumate crude (de exemplu, salată, spanac, varză asiatică, varză, țelină).
  Culturi alimentare ingerate crude, care cresc deasupra solului și a căror parte comestibilă se află la < 25 cm deasupra suprafeței solului (de exemplu, ardei, tomate, castraveți, dovlecei, fasole tânără). | A | 0 | - | 0 | - |
| B | 1 | Folie de acoperire rezistentă la soare
  SAU
  Dezinfectare suplimentară pe teren (înălțime mică) | 1 | - |
| C | 3 | Dezinfectare la înălțime mare +
  Folie de acoperire rezistentă la soare | 2+1 | - |
| Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor +
  Folie de acoperire rezistentă la soare* | 3 (+1) | *Folia de acoperire rezistentă la soare este o barieră suplimentară pentru prevenirea contactului, prin acțiunea capilară, al irigării prin picurare.
  - |
| D | Interzisă* | - | - | *În conformitate cu tabelul 3 ISO 16075:2020 și cu NOTA 3 din tabelul A.1: Efluenții de calitate medie (D) nu ar trebui utilizați pentru irigarea legumelor. |
| Culturi alimentare care pot fi ingerate crude, care cresc în sol (de exemplu morcov, ridiche, ceapă) | A | 0 | - | - | - |
| B | 1 | Dezinfectare la înălțime mică | 1 | - |
| C | 3 | Nu pare să fie posibilă nicio combinație de bariere acreditate | - | - |
| D | Interzisă* | - | - | *În conformitate cu tabelul 3 ISO 16075:2020 și cu NOTA 3 din tabelul A.1: Efluenții de calitate medie (D) nu ar trebui utilizați pentru irigarea legumelor. |
| Culturi alimentare ingerate crude, care cresc deasupra solului și a căror parte comestibilă se află la > 25 cm deasupra suprafeței solului*
  *cu coajă comestibilă | A | 0 | - | - | - |
| B | 1 | Folie de acoperire rezistentă la soare
  SAU
  Dezinfectare suplimentară pe teren (înălțime mică) | 1 | - |
| C | 3 | Dezinfectare la înălțime mică +
  Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului +
  Folie de acoperire rezistentă la soare | 1+1+1 | - |
| C | 3 | Dezinfectare la înălțime mare
  - Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului | 2+1 | - |
| Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate, culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne | Culturi alimentare cultivate pe sol care pot fi consumate crude după decojire (de exemplu, pepene verde, pepene galben, mazăre) | A | 0 | - | - | - |
| B | 0 | - | - | Coaja necomestibilă (sau decojirea) este considerată o barieră |
| C | 2 | Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului
  SAU
  Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi la cel puțin 25 cm de jetul de apă +
  Folie de acoperire rezistentă la soare (în cazul irigării prin picurare, în care folia separă irigarea de legume) | 1+1 | - |
| Dezinfectare la înălțime mică +
  Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului | 1+1 | - |
| Culturi alimentare cultivate deasupra solului, a căror parte comestibilă se află la < 25 cm deasupra suprafeței solului, consumate gătite sau prelucrate (de exemplu, vinete, dovleac, fasole verde, anghinare) | A | 0 | - | - | - |
| B | 0 | - | - | - |
| C | 2 | Dezinfectare la înălțime mică +
  Folie de acoperire rezistentă la soare | 1+1 | - |
| Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor +
  Folie de acoperire rezistentă la soare pentru protecție suplimentară | 3+1 | - |
| Culturi alimentare consumate gătite care cresc în sol (de exemplu, cartofi) | B | 0 | -- | - | - |
| C | 2 | Dezinfectare la înălțime mare | 2 | - |
| Culturi alimentare cultivate deasupra solului care pot fi consumate după uscare și gătire (fasole uscată, linte) | B | 0 | -- | - | - |
| C | 2 | Dezinfectare la înălțime mare
  SAU
  Uscare prelungită la aer* | 2 | *În funcție de culturi și de condițiile meteorologice |
| Culturi alimentare care cresc deasupra solului, de exemplu cel puțin > 50 cm deasupra solului, cu coajă comestibilă (livadă cu fructe cu coajă comestibilă: mere, prune, pere, piersici, caise, kaki, cireșe, citrice, curmale; sau livadă cu fructe consumate după decojire: mango, avocado, papaya, rodii).
  Livadă cu fructe consumate după prelucrare (de exemplu, măsline) | B | 0 | - | - | Distanța naturală de la fructe (culturi cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului) la sistemul de irigare evită contactul direct cu partea comestibilă a culturii. |
| C | 0 | - | - |
| D | 3 | Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului +
  Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare* | 1 + 2 | *Opriți irigarea cu mai mult de 24 de ore înainte de recoltare. |
| Livadă cu fructe în coajă lemnoasă (de exemplu, migdale, fistic) | C | 1 | Culturi uscate la soare* | 2 | *În funcție de culturi și de condițiile meteorologice. |
| D | 3 | Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare +
  Culturi uscate la soare* | 1(2)*+2 | *În funcție de culturi și de condițiile meteorologice. |
| Culturi furajere pentru hrana animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne (de exemplu, lucernă) | C | 1 | Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării* înainte de intrarea animalelor pe teren | 1 | *Opriți irigarea cu cel puțin 24 de ore înainte de intrarea animalelor.
  Animalele nu trebuie să fie expuse la furaje irigate cu ape recuperate, cu excepția cazului în care există suficiente date care să indice faptul că riscul legat de un anumit caz poate fi gestionat.
  Furajele trebuie să fie uscate sau însilozate înainte de ambalare. |
| D | 3 | Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de intrarea animalelor pe teren
  +
  Dezinfectare la înălțime mică | 2+1 | Animalele erbivore nu pot avea acces la pășuni timp de cinci zile după ultima irigare.
  Animalele nu trebuie să fie expuse la furaje irigate cu ape recuperate, cu excepția cazului în care există suficiente date care să indice faptul că riscul legat de un anumit caz poate fi gestionat.
  Furajele trebuie să fie uscate sau însilozate înainte de ambalare. |

Categoria culturii

(tabelul 1 din anexa 1 la regulament) (4)

Exemple de culturi

(tabelul A.1 ISO 16075-2:2020) (5)

Clasa de calitate a apelor recuperate

(tabelul 1 din anexa 1 la regulament)17

Numărul de bariere necesare

(tabelul 3 ISO 16075-2:2020 (6) = tabelul 2 din prezenta comunicare)

Posibile bariere acreditate

(tabelul A.1 ISO 16075-2:2020 și tabelul 2 ISO 16075-2:2020 (7) = tabelul 3 din prezenta comunicare)

Numărul de bariere (tabelul 2 ISO 16075-2:2020 = tabelul 3 din prezenta comunicare)

Notă

Toate culturile alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este în contact direct cu apele recuperate și culturile de rădăcinoase

Culturi cu frunze cultivate la suprafața solului, consumate crude (de exemplu, salată, spanac, varză asiatică, varză, țelină).

Culturi alimentare ingerate crude, care cresc deasupra solului și a căror parte comestibilă se află la < 25 cm deasupra suprafeței solului (de exemplu, ardei, tomate, castraveți, dovlecei, fasole tânără).

A

0

-

0

-

B

1

Folie de acoperire rezistentă la soare

SAU

Dezinfectare suplimentară pe teren (înălțime mică)

1

-

C

3

Dezinfectare la înălțime mare +

Folie de acoperire rezistentă la soare

2+1

-

Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor +

Folie de acoperire rezistentă la soare*

3 (+1)

*Folia de acoperire rezistentă la soare este o barieră suplimentară pentru prevenirea contactului, prin acțiunea capilară, al irigării prin picurare.

-

D

Interzisă*

-

-

*În conformitate cu tabelul 3 ISO 16075:2020 și cu NOTA 3 din tabelul A.1: Efluenții de calitate medie (D) nu ar trebui utilizați pentru irigarea legumelor.

Culturi alimentare care pot fi ingerate crude, care cresc în sol (de exemplu morcov, ridiche, ceapă)

A

0

-

-

-

B

1

Dezinfectare la înălțime mică

1

-

C

3

Nu pare să fie posibilă nicio combinație de bariere acreditate

-

-

D

Interzisă*

-

-

*În conformitate cu tabelul 3 ISO 16075:2020 și cu NOTA 3 din tabelul A.1: Efluenții de calitate medie (D) nu ar trebui utilizați pentru irigarea legumelor.

Culturi alimentare ingerate crude, care cresc deasupra solului și a căror parte comestibilă se află la > 25 cm deasupra suprafeței solului*

*cu coajă comestibilă

A

0

-

-

-

B

1

Folie de acoperire rezistentă la soare

SAU

Dezinfectare suplimentară pe teren (înălțime mică)

1

-

C

3

Dezinfectare la înălțime mică +

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului +

Folie de acoperire rezistentă la soare

1+1+1

-

C

3

Dezinfectare la înălțime mare

- Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului

2+1

-

Culturi alimentare consumate crude în cazul cărora partea comestibilă este produsă deasupra solului și nu este în contact direct cu apele recuperate, culturi alimentare prelucrate și culturi nealimentare, inclusiv culturi destinate hranei animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne

Culturi alimentare cultivate pe sol care pot fi consumate crude după decojire (de exemplu, pepene verde, pepene galben, mazăre)

A

0

-

-

-

B

0

-

-

Coaja necomestibilă (sau decojirea) este considerată o barieră

C

2

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului

SAU

Irigare prin aspersiune și micro-aspersiune a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi la cel puțin 25 cm de jetul de apă +

Folie de acoperire rezistentă la soare (în cazul irigării prin picurare, în care folia separă irigarea de legume)

1+1

-

Dezinfectare la înălțime mică +

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere joasă, cum ar fi cel puțin 25 cm deasupra solului

1+1

-

Culturi alimentare cultivate deasupra solului, a căror parte comestibilă se află la < 25 cm deasupra suprafeței solului, consumate gătite sau prelucrate (de exemplu, vinete, dovleac, fasole verde, anghinare)

A

0

-

-

-

B

0

-

-

-

C

2

Dezinfectare la înălțime mică +

Folie de acoperire rezistentă la soare

1+1

-

Irigare subterană prin picurare, în care apa nu urcă la suprafața solului la nivelul capilarelor +

Folie de acoperire rezistentă la soare pentru protecție suplimentară

3+1

-

Culturi alimentare consumate gătite care cresc în sol (de exemplu, cartofi)

B

0

--

-

-

C

2

Dezinfectare la înălțime mare

2

-

Culturi alimentare cultivate deasupra solului care pot fi consumate după uscare și gătire (fasole uscată, linte)

B

0

--

-

-

C

2

Dezinfectare la înălțime mare

SAU

Uscare prelungită la aer*

2

*În funcție de culturi și de condițiile meteorologice

Culturi alimentare care cresc deasupra solului, de exemplu cel puțin > 50 cm deasupra solului, cu coajă comestibilă (livadă cu fructe cu coajă comestibilă: mere, prune, pere, piersici, caise, kaki, cireșe, citrice, curmale; sau livadă cu fructe consumate după decojire: mango, avocado, papaya, rodii).

Livadă cu fructe consumate după prelucrare (de exemplu, măsline)

B

0

-

-

Distanța naturală de la fructe (culturi cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului) la sistemul de irigare evită contactul direct cu partea comestibilă a culturii.

C

0

-

-

D

3

Irigarea prin picurare a culturilor cu creștere înaltă, cum ar fi cel puțin 50 cm deasupra solului +

Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare*

1 + 2

*Opriți irigarea cu mai mult de 24 de ore înainte de recoltare.

Livadă cu fructe în coajă lemnoasă (de exemplu, migdale, fistic)

C

1

Culturi uscate la soare*

2

*În funcție de culturi și de condițiile meteorologice.

D

3

Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de recoltare +

Culturi uscate la soare*

1(2)*+2

*În funcție de culturi și de condițiile meteorologice.

Culturi furajere pentru hrana animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne (de exemplu, lucernă)

C

1

Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării* înainte de intrarea animalelor pe teren

1

*Opriți irigarea cu cel puțin 24 de ore înainte de intrarea animalelor.

Animalele nu trebuie să fie expuse la furaje irigate cu ape recuperate, cu excepția cazului în care există suficiente date care să indice faptul că riscul legat de un anumit caz poate fi gestionat.

Furajele trebuie să fie uscate sau însilozate înainte de ambalare.

D

3

Sprijin pentru eliminare prin oprirea sau întreruperea irigării înainte de intrarea animalelor pe teren

+

Dezinfectare la înălțime mică

2+1

Animalele erbivore nu pot avea acces la pășuni timp de cinci zile după ultima irigare.

Animalele nu trebuie să fie expuse la furaje irigate cu ape recuperate, cu excepția cazului în care există suficiente date care să indice faptul că riscul legat de un anumit caz poate fi gestionat.

Furajele trebuie să fie uscate sau însilozate înainte de ambalare.

---

(1)  ISO 20419:2018 Reutilizarea apelor uzate epurate pentru irigații – Orientări pentru adaptarea sistemelor și practicilor de irigare la apele uzate epurate.

(2)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei].

(3)  OMS, 2006. Orientări OMS pentru folosirea în siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei cenușii. Volumul II: Apele uzate în agricultură.

(4)  Tabelul 1 – Clasele de calitate a apelor recuperate, utilizarea permisă în agricultură și metoda de irigare. Anexa I la Regulamentul (UE) 741/2020.

(5)  Tabelul A.1 – Exemplu de calculare a numărului și a tipului de bariere. ISO 16075-2:2020.

(6)  Tabelul 3 – Numărul sugerat de bariere care sunt necesare pentru irigarea cu ape uzate epurate, în funcție de calitatea acestora. ISO 16075-2:2020.

(7)  Tabelul 2 – Tipuri sugerate și numărul acreditat de bariere. ISO 16075-2:2020.

---

ANEXA 5

Gestionarea situațiilor de urgență și protocoale – exemple

Prezenta anexă oferă exemple de evenimente și acțiuni care pot fi abordate în protocoalele de urgență. Aceste protocoale ar trebui elaborate pe baza evaluării riscurilor pentru un sistem specific de reutilizare a apei. De asemenea, ar trebui stabilite protocoale de comunicare internă și externă, cu implicarea agențiilor relevante (de exemplu, agențiile de sănătate, de mediu și alte agenții de reglementare), având în vedere că o comunicare eficace joacă un rol important în gestionarea incidentelor și a situațiilor de urgență. Tabelul 5.1 prezintă o listă de evenimente care pot duce la situații de urgență, împreună cu acțiunile necesare pentru gestionarea acestora.

Tabelul 5.1

Exemple de evenimente care pot duce la situații de urgență și de acțiuni care ar putea fi abordate în cadrul situațiilor de urgență și al protocoalelor de comunicare (sursă: secțiunea 2.6. din Orientările din Australia, 2006)
   (1)

| Evenimente | Acțiuni care trebuie abordate în protocoale | Notă |
| --- | --- | --- |
| — | Neconformitatea cu limitele, valorile orientative și alte cerințe |

Evenimente

Acțiuni care trebuie abordate în protocoale

Notă

—

Neconformitatea cu limitele, valorile orientative și alte cerințe

| — | Defectarea sistemelor de epurare (de exemplu, defectarea sistemului, dozarea incorectă a substanțelor chimice, defecțiuni ale echipamentelor, defecțiuni mecanice) |
| --- | --- |

—

Defectarea sistemelor de epurare (de exemplu, defectarea sistemului, dozarea incorectă a substanțelor chimice, defecțiuni ale echipamentelor, defecțiuni mecanice)

| — | Deversări accidentale sau ilegale (de exemplu, deversări în zonele de captare a apei, deversări ilegale în sistemele de colectare) |
| --- | --- |

—

Deversări accidentale sau ilegale (de exemplu, deversări în zonele de captare a apei, deversări ilegale în sistemele de colectare)

| — | Întreruperi prelungite ale alimentării cu energie electrică |
| --- | --- |

—

Întreruperi prelungite ale alimentării cu energie electrică

| — | Fenomene meteorologice extreme |
| --- | --- |

—

Fenomene meteorologice extreme

| — | Dezastre naturale (de exemplu, incendii, cutremure, daune provocate de fulgere la echipamentele electrice) |
| --- | --- |

—

Dezastre naturale (de exemplu, incendii, cutremure, daune provocate de fulgere la echipamentele electrice)

| — | Acțiuni umane (de exemplu, erori grave, sabotaj, greve) |
| --- | --- |

—

Acțiuni umane (de exemplu, erori grave, sabotaj, greve)

| — | Focare de boală care duc la creșterea numărului de agenți patogeni în sistemele de epurare |
| --- | --- |

—

Focare de boală care duc la creșterea numărului de agenți patogeni în sistemele de epurare

| — | Biopeliculă sau regenerarea algelor sau a microbilor în depozite sau căile navigabile |
| --- | --- |

—

Biopeliculă sau regenerarea algelor sau a microbilor în depozite sau căile navigabile

| — | Uciderea peștilor sau a altor organisme acvatice |
| --- | --- |

—

Uciderea peștilor sau a altor organisme acvatice

| — | Culturi deteriorate sau distruse prin irigarea cu ape recuperate (suspiciune) |
| --- | --- |

—

Culturi deteriorate sau distruse prin irigarea cu ape recuperate (suspiciune)

| — | Definiți incidentele și situațiile de urgență potențiale și documentați procedurile și planurile de intervenție cu implicarea agențiilor relevante |
| --- | --- |

—

Definiți incidentele și situațiile de urgență potențiale și documentați procedurile și planurile de intervenție cu implicarea agențiilor relevante

| — | Definiți acțiunile de intervenție, inclusiv intensificarea monitorizării |
| --- | --- |

—

Definiți acțiunile de intervenție, inclusiv intensificarea monitorizării

| — | Definiți responsabilitățile și autoritățile în rândul actorilor interni și externi |
| --- | --- |

—

Definiți responsabilitățile și autoritățile în rândul actorilor interni și externi

| — | Identificați sursele alternative de alimentare cu apă în caz de urgență |
| --- | --- |

—

Identificați sursele alternative de alimentare cu apă în caz de urgență

| — | Organizați cursuri de instruire a angajaților și testați periodic planurile de intervenție în caz de urgență |
| --- | --- |

—

Organizați cursuri de instruire a angajaților și testați periodic planurile de intervenție în caz de urgență

| — | Definiți protocoale de investigare a oricăror incidente sau situații de urgență și revizuiți-le, dacă este necesar |
| --- | --- |

—

Definiți protocoale de investigare a oricăror incidente sau situații de urgență și revizuiți-le, dacă este necesar

| — | Definiți protocoale și strategii de comunicare (inclusiv comunicarea internă și externă) |
| --- | --- |

—

Definiți protocoale și strategii de comunicare (inclusiv comunicarea internă și externă)

| — | Includeți o listă de contacte a principalelor părți responsabile și autorități cu responsabilități definite, inclusiv ture de urgență de noapte și de sfârșit de săptămână |
| --- | --- |

—

Includeți o listă de contacte a principalelor părți responsabile și autorități cu responsabilități definite, inclusiv ture de urgență de noapte și de sfârșit de săptămână

| — | Angajații ar trebui să fie instruiți în ceea ce privește protocoalele de intervenție în situații de urgență și de incidente |
| --- | --- |

—

Angajații ar trebui să fie instruiți în ceea ce privește protocoalele de intervenție în situații de urgență și de incidente

| — | Fermierii și alte părți interesate ar trebui să fie instruiți în ceea ce privește bunele practici în contextul reutilizării apei, în special în ceea ce privește protocoalele de intervenție în situații de urgență și de incidente |
| --- | --- |

—

Fermierii și alte părți interesate ar trebui să fie instruiți în ceea ce privește bunele practici în contextul reutilizării apei, în special în ceea ce privește protocoalele de intervenție în situații de urgență și de incidente

| — | Revizuirea și exersarea periodică a planurilor de intervenție în caz de urgență, inclusiv în afara programului normal de lucru (noaptea și la sfârșit de săptămână). Astfel de activități îmbunătățesc gradul de pregătire și oferă oportunități de îmbunătățire a eficacității planurilor înainte de apariția unei situații de urgență |
| --- | --- |

—

Revizuirea și exersarea periodică a planurilor de intervenție în caz de urgență, inclusiv în afara programului normal de lucru (noaptea și la sfârșit de săptămână). Astfel de activități îmbunătățesc gradul de pregătire și oferă oportunități de îmbunătățire a eficacității planurilor înainte de apariția unei situații de urgență

| — | În urma oricărui incident sau a oricărei situații de urgență, ar trebui să se efectueze o investigație și tot personalul implicat ar trebui să fie informat, pentru a discuta performanța și a aborda orice probleme sau preocupări în vederea prevenirii unor noi crize sau a reducerii efectelor acestora |
| --- | --- |

—

În urma oricărui incident sau a oricărei situații de urgență, ar trebui să se efectueze o investigație și tot personalul implicat ar trebui să fie informat, pentru a discuta performanța și a aborda orice probleme sau preocupări în vederea prevenirii unor noi crize sau a reducerii efectelor acestora

---

(1)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks: Phase 1. National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei].

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/56

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION))

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/02)

La 1 august 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10777. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10777. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/57

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/03)

La 30 iunie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10748. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10748. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/58

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

4 august 2022

(2022/C 298/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0181 |
| JPY | yen japonez | 135,81 |
| DKK | coroana daneză | 7,4425 |
| GBP | lira sterlină | 0,84231 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3740 |
| CHF | franc elvețian | 0,9765 |
| ISK | coroana islandeză | 138,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,9065 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,659 |
| HUF | forint maghiar | 395,98 |
| PLN | zlot polonez | 4,7233 |
| RON | leu românesc nou | 4,9261 |
| TRY | lira turcească | 18,2922 |
| AUD | dolar australian | 1,4607 |
| CAD | dolar canadian | 1,3070 |
| HKD | dolar Hong Kong | 7,9919 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6172 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4037 |
| KRW | won sud-coreean | 1 333,70 |
| ZAR | rand sud-african | 17,0352 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,8769 |
| HRK | kuna croată | 7,5150 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 200,94 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5387 |
| PHP | peso Filipine | 56,633 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,606 |
| BRL | real brazilian | 5,3614 |
| MXN | peso mexican | 20,7560 |
| INR | rupie indiană | 80,7715 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0181

JPY

yen japonez

135,81

DKK

coroana daneză

7,4425

GBP

lira sterlină

0,84231

SEK

coroana suedeză

10,3740

CHF

franc elvețian

0,9765

ISK

coroana islandeză

138,70

NOK

coroana norvegiană

9,9065

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,659

HUF

forint maghiar

395,98

PLN

zlot polonez

4,7233

RON

leu românesc nou

4,9261

TRY

lira turcească

18,2922

AUD

dolar australian

1,4607

CAD

dolar canadian

1,3070

HKD

dolar Hong Kong

7,9919

NZD

dolar neozeelandez

1,6172

SGD

dolar Singapore

1,4037

KRW

won sud-coreean

1 333,70

ZAR

rand sud-african

17,0352

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,8769

HRK

kuna croată

7,5150

IDR

rupia indoneziană

15 200,94

MYR

ringgit Malaiezia

4,5387

PHP

peso Filipine

56,633

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,606

BRL

real brazilian

5,3614

MXN

peso mexican

20,7560

INR

rupie indiană

80,7715

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/59

---

Avizul Comitetului consultativ în materie de concentrări economice adoptat la reuniunea sa din 14 februarie 2022 cu privire la decizia în cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes

Reuniune prin audioconferință – prin „Skype for Business”

Raportor: Ungaria

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/05)

Operațiune

| 1. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tranzacția constituie o concentrare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

1.

Dimensiunea europeană

| 2. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tranzacția are o dimensiune europeană în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

2.

Piețele produsului

| 3. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu definițiile stabilite de Comisie în ceea ce privește piețele relevante ale produsului în acest caz și în special: |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Macaralele-portal pe pneuri (Rubber-tired gantry cranes – RTG) și podurile rulante de stivuire automate (automated stacking cranes – ASC) constituie piețe separate ale produselor; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Macaralele transtainer, macaralele pentru transportul containerelor, tractoarele de terminal și vehiculele automate ghidate (automated guided vehicles – AGV) constituie piețe separate ale produselor; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Stivuitoarele telescopice, utilajele pentru manipularea containerelor goale și stivuitoarele de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) constituie piețe separate ale produselor; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Grinzile de ridicat containere pentru echipamente mobile și alte grinzi de ridicat containere pentru echipamente (inclusiv grinzile de ridicat containere pentru macarale) constituie piețe separate ale produselor. |
| --- | --- |

3.4.

Piețele geografice

| 4. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu definițiile stabilite de Comisie în ceea ce privește piețele geografice relevante în acest caz și în special: |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Piețele RTG și ASC acoperă teritoriul SEE; |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Definiția exactă a pieței geografice a macaralelor transtainer și a macaralelor pentru transportul containerelor poate fi lăsată deschisă; |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Piețele stivuitoarelor telescopice, utilajelor pentru manipularea containerelor goale și stivuitoarelor de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) acoperă teritoriul SEE; |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Piețele grinzilor de ridicat containere pentru echipamente mobile acoperă teritoriul SEE. |
| --- | --- |

4.4.

Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 5. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă ca urmare a creării unei poziții dominante în ceea ce privește producția și furnizarea de: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | RTG; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | macarale transtainer și macarale pentru transportul containerelor și |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | stivuitoare telescopice și stivuitoare de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone). |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă prin eliminarea constrângerilor concurențiale importante în ceea ce privește producția și furnizarea de utilaje pentru manipularea containerelor goale și de stivuitoare de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă ca urmare a efectelor verticale (blocarea accesului la clienți) pe piața grinzilor de ridicat containere pentru echipamentele mobile. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția nu ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă în ceea ce privește producția și furnizarea de: |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | ASC; |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | tractoare de terminal și AGV și |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | grinzi de ridicat containere pentru macarale. |
| --- | --- |

8.3.

Angajamente

| 9. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele KAS din 6 ianuarie 2022 cu anexa din 20 ianuarie 2022 răspund preocupărilor în materie de concurență în ceea ce privește producția și furnizarea de: |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | RTG și |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | macarale transtainer și macarale pentru transportul containerelor. |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele MEQ din 6 ianuarie 2022 răspund preocupărilor în materie de concurență în ceea ce privește producția și furnizarea de: |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | stivuitoare telescopice; |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | utilaje pentru manipularea containerelor goale; |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | stivuitoare de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) și |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | grinzi de ridicat containere pentru echipamente mobile. |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia, sub rezerva respectării integrale a angajamentelor KAS și MEQ, tranzacția nu este susceptibilă să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective pe piața internă sau pe un segment important al acesteia. |
| --- | --- |

11.

Compatibilitatea cu piața internă

| 12. | Comitetul consultativ (11 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tranzacția ar trebui, prin urmare, să fie declarată compatibilă cu piața internă și cu Acordul privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și în conformitate cu articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

12.

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/61

---

Raportul final al consilierului-auditor (1)

Cazul M.10078 – Cargotec / Konecranes

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/06)

1.

La 28 mai 2021, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse prin care Cargotec Corporation („Cargotec”) intenționează să fuzioneze integral, în sensul articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind concentrările economice (2), cu Konecranes Plc („Konecranes”) („tranzacția propusă”). În sensul prezentului raport, Cargotec și Konecranes sunt denumite împreună „părțile”.

2.

La 2 iulie 2021, Comisia a adoptat o decizie de inițiere a procedurii în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice, întrucât investigația Comisiei din prima fază a ridicat îndoieli grave privind compatibilitatea tranzacției propuse cu piața internă.

3.

La 20 iulie 2021, Comisia a adoptat două decizii în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice, cerând fiecărei părți să furnizeze informațiile care au făcut obiectul unei cereri anterioare de informații. Termenul aplicabil menționat la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice a fost suspendat de la 20 iulie 2021 până la 13 septembrie 2021.

4.

La 22 octombrie 2021, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile, adresată părților („CO”). Comunicarea privind obiecțiunile a fost notificată în mod oficial părților la 25 octombrie 2021 (3), iar părților li s-a acordat un termen-limită pentru a-și prezenta observațiile, și anume până la 9 noiembrie 2021.

5.

Părților li s-a acordat acces la dosar la 25 octombrie 2021 prin intermediul unui DVD, precum și prin intermediul unei camere de date organizate în perioada 25-29 octombrie 2021. În urma unei cereri adresate de către părți Direcției Generale Concurență la 29 octombrie 2021, prin care se solicita accesul la anumite informații considerate confidențiale de către furnizorii terți de informații, părților li s-a acordat acces la șase documente suplimentare în perioada 29 octombrie-5 noiembrie 2021. S-a acordat, de asemenea, acces suplimentar la dosar la datele de 3 (4) și 21 decembrie 2021, precum și la 17 ianuarie 2022. Ca urmare a cererii lor din 22 decembrie 2021, părțile au primit versiuni mai puțin expurgate ale celor două documente, care le-au fost transmise la 22 decembrie 2021 și, respectiv, la 10 ianuarie 2022.

6.

Nu am primit nicio plângere și nicio solicitare din partea părților cu privire la accesul la dosar.

7.

În perioada 21 octombrie-11 noiembrie 2021, am admis opt întreprinderi (concurenți, furnizori și/sau clienți ai părților) în calitate de persoane terțe interesate în acest caz. Persoanele terțe interesate au primit o versiune neconfidențială a CO și au avut la dispoziție o anumită perioadă pentru a-și prezenta observațiile. Două persoane terțe interesate au prezentat observații. Una dintre acestea a solicitat, de asemenea, să participe la audiere și a fost admisă.

8.

La 9 noiembrie 2021, părțile și-au prezentat răspunsul la CO, în conformitate cu termenul de răspuns până la această dată.

9.

În răspunsul lor la CO, părțile au solicitat organizarea unei audieri oficiale, care a avut loc la 16 noiembrie 2021. Audierea s-a desfășurat fără probleme. Nu au existat probleme procedurale sau plângeri în legătură cu audierea.

10.

La 23 noiembrie 2021, Comisia a prelungit termenul pentru investigația Comisiei cu 20 de zile lucrătoare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul privind concentrările economice.

11.

La 2 decembrie 2021, Comisia a trimis părților o scrisoare de expunere a faptelor, pentru a prezenta elemente factuale suplimentare și/sau actualizate care au fost luate în considerare de Comisie în sprijinul concluziilor preliminare formulate în comunicarea privind obiecțiunile și care ar putea fi relevante pentru fundamentarea deciziei sale finale.

12.

La 9 decembrie 2021, părțile au prezentat angajamente în vederea asigurării compatibilității tranzacției propuse cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice („angajamentele inițiale”). Comisia a lansat un test de piață al acestor angajamente inițiale în aceeași zi.

13.

La 10 decembrie 2021, părțile și-au prezentat observațiile scrise cu privire la scrisoarea de expunere a faptelor.

14.

La 6 ianuarie 2022, după ce au primit feedback din partea Comisiei cu privire la angajamentele inițiale, părțile au prezentat angajamente revizuite, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) și cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, cu scopul de a face tranzacția propusă compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE. În aceeași zi, Comisia a lansat o testare pe piață a unei părți din aceste angajamente revizuite. Ca urmare a unui addendum suplimentar la această parte specifică a angajamentelor revizuite, prezentate de părți la 20 ianuarie 2022, setul revizuit de angajamente a devenit definitiv („angajamentele finale”).

15.

În proiectul de decizie, tranzacția propusă este declarată compatibilă cu piața internă și cu Acordul privind SEE, sub rezerva respectării depline a angajamentelor finale.

16.

Am analizat proiectul de decizie în temeiul articolului 16 alineatul (1) din Decizia 2011/695/UE și concluzionez că se referă numai la obiecțiuni cu privire la care părților li s-a dat posibilitatea să își facă cunoscute punctele de vedere.

17.

Având în vedere cele de mai sus, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale a fost asigurată în cadrul prezentei proceduri.

Bruxelles, 15 februarie 2022.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței, (JO L 275, 20.10.2011, p. 29) („Decizia 2011/695/UE”).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice], (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

2

(3)  O copie neoficială a CO în scopul informării în avans a fost furnizată părților la 22 octombrie 2021.

3

(4)  O altă procedură a camerei de date a fost organizată la 6 decembrie 2021.

4

---

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/63

---

Rezumat al Deciziei Comisiei

din 24 februarie 2022

de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE

(Cazul M.10078 – Cargotec/Konecranes)

[notificată cu numărul C(2022) 1070]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/07)

La data de 24 februarie 2022, Comisia a adoptat o decizie într-un caz de concentrare economică, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (1)
  , în special al articolului 8 alineatul (2) din regulament. O versiune neconfidențială- a textului integral al deciziei este disponibilă în limba engleză pe site-ul web al Direcției-Generale Concurență, la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   PĂRȚILE

| (1) | Cargotec, cu sediul la Helsinki, Finlanda, oferă echipamente și servicii, în special, pentru manipularea mărfurilor în porturi și terminale și pentru transportul maritim și rutier. Principalele activități ale Cargotec sunt organizate după cum urmează: (i) Kalmar, care oferă echipamente de manipulare a containerelor și soluții automatizate pentru terminale; (ii) Hiab, care oferă echipamente de manipulare a încărcăturilor în transportul rutier și (iii) MacGregor, care furnizează soluții și servicii de inginerie pentru sectorul maritim. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Konecranes, cu sediul la Hyvinkää, Finlanda, oferă echipamente și servicii, în special, pentru ridicarea și manipularea mărfurilor în șantierele navale, porturi și terminale. Principalele activități ale Konecranes sunt organizate după cum urmează: (i) Divizia pentru soluții portuare (Port Solutions), care oferă echipamente de manipulare a containerelor și tehnologii de automatizare; (ii) Divizia pentru echipamente industriale (Industrial Equipment), care oferă instalații de ridicat, macarale și soluții de manipulare a materialelor pentru industriile producătoare și prelucrătoare. |
| --- | --- |

(2)

II.   OPERAȚIUNEA

| (3) | La 28 mai 2021, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului („Regulamentul privind concentrările economice”), prin care Cargotec Corporation („Cargotec”, Finlanda) intenționează să fuzioneze integral, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind concentrările economice, cu Konecranes Plc („Konecranes”, Finlanda), printr-o fuziune statutară prin absorbție în temeiul legislației finlandeze („tranzacția” și „tranzacția propusă”) (2). Cargotec și Konecranes sunt denumite împreună „părțile notificatoare” sau „părțile”. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | La 2 iulie 2021, pe baza investigației de piață inițiale, Comisia a exprimat îndoieli serioase privind compatibilitatea tranzacției cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE și a adoptat o decizie de inițiere a procedurii în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | La 22 octombrie 2021, Comisia a adoptat o Comunicare privind obiecțiunile („CO”). În CO, Comisia a exprimat opinia preliminară potrivit căreia tranzacția ar putea afecta în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă în sensul articolului 2 din Regulamentul privind concentrările economice. Comisia a ridicat, în special, obiecții cu privire la piața macaralelor-portal pe pneuri (RTG) și piețele macaralelor transtainer și macaralelor pentru transportul containerelor, precum și cu privire la piețele următoarelor echipamente mobile: stivuitoare telescopice, utilaje pentru manipularea containerelor goale și stivuitoare de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone). În ceea ce privește furnizarea grinzilor de ridicat containere, Comisia a exprimat, de asemenea, preocupări legate de blocarea accesului la clienți . |
| --- | --- |

(5)

| (6) | La 9 noiembrie 2021, părțile notificatoare au transmis răspunsul lor la CO, iar la 16 noiembrie 2021 a avut loc o audiere. Întrucât Comisia și-a menținut obiecțiile, la 9 decembrie 2021, părțile notificatoare au transmis angajamente în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, pentru a răspunde preocupărilor în materie de concurență exprimate în CO. Având în vedere rezultatele testării pe piață, părțile notificatoare au transmis angajamente revizuite la 6 ianuarie 2022. Date fiind rezultatele celei de a doua testări pe piață, părțile notificatoare au transmis, la 20 ianuarie 2022, un addendum semnat la angajamente. |
| --- | --- |

(6)

III.   REZUMAT

| (7) | Comisia a exprimat preocupări în materie de concurență în ceea ce privește compatibilitatea cu piața internă cu referire la macaralele-portal pe pneuri (RTG), macaralele transtainer/macaralele pentru transportul containerelor, stivuitoarele telescopice, utilajele pentru manipularea containerelor goale și stivuitoarele de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone). În plus, Comisia a prezentat, de asemenea, preocupări legate de blocarea accesului la clienți în ceea ce privește furnizarea grinzilor de ridicat containere pentru echipamente mobile. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Pe baza rezultatelor testării pe piață și a evaluării angajamentelor, angajamentele revizuite elimină preocupările în materie de concurență identificate de Comisie, care decurg din tranzacția propusă. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Prin urmare, se propune adoptarea unei decizii de autorizare condiționată în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

(9)

IV.   EXPUNERE DE MOTIVE

1.1.   PIEȚELE RELEVANTE ALE PRODUSULUI

| (10) | Prezenta secțiune expune piețele relevante în privința cărora Comisia a formulat opinia preliminară potrivit căreia tranzacția ar conduce la un obstacol semnificativ în calea concurenței efective. De asemenea, Comisia a definit și a investigat alte piețe relevante pe care activitățile părților se suprapun sau pe care existau legături pe verticală, dar în privința cărora nu au fost exprimate preocupări (3). |
| --- | --- |

(10)

1.1.1.   Piața macaralelor-portal pe pneuri

| (11) | Macaralele-portal pe pneuri (rubber-tired gantry cranes – RTG) sunt cel mai frecvent sistem de manipulare pe șantierele navale în terminalele mari de containere și în depozitele specializate de containere. Deși marea majoritate a RTG sunt operate manual, ambele părți vând și RTG automatizate, care sunt controlate prin intermediul unei soluții software. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Comisia consideră că piețele de RTG (fie acționate manual, fie automatizate) ar putea constitui piețe separate de alte piețe ale macaralelor-portal, cum ar fi macaralele-portal pe căi de rulare cu șine (rail-mounted gantry cranes – RMG) sau podurile rulante de stivuire automate (automated stacking cranes – ASC). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Comisia concluzionează, de asemenea, că furnizorii care își desfășoară activitatea în afara SEE nu exercită o constrângere concurențială efectivă asupra furnizorilor din SEE și, prin urmare, consideră că piața geografică relevantă pentru furnizarea de RTG acoperă teritoriul SEE. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   Piața macaralelor transtainer și a macaralelor pentru transportul containerelor

| (14) | Macaralele transtainer și macaralele pentru transportul containerelor sunt ambele montate pe roți și au o structură de ridicare care le permite să ridice containere. Macaralele transtainer pot ridica și stivui containere pe o înălțime de până la patru containere. Acestea sunt utilizate, de asemenea, pentru a transporta containere de la și către depozit, precum și pentru a încărca/descărca camioane și automotoare. Macaralele pentru transportul containerelor sunt în mare parte identice cu macaralele transtainer, dar au picioare de sprijin mai scurte și, prin urmare, sunt utilizate în principal pentru transportul (și nu stivuirea) containerelor. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Comisia consideră că macaralele transtainer și macaralele pentru transportul containerelor constituie o piață de produse distinctă de alte tipuri de echipamente orizontale și de echipamente de stivuire, cum ar fi macaralele-portal. În cele din urmă, o subsegmentare suplimentară în categoria macaralelor transtainer și a macaralelor pentru transportul containerelor poate fi lăsată deschisă, deoarece tranzacția propusă ridică preocupări atât în ceea ce privește aceste segmentări, cât și pe piața pe ansamblu. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Comisia consideră că delimitarea exactă a pieței geografice poate fi lăsată deschisă în sensul prezentei decizii, întrucât tranzacția propusă ridică preocupări atât pe o piață geografică care acoperă teritoriul SEE, cât și pe o piață geografică mondială. |
| --- | --- |

(16)

1.1.3.   Piețele de echipamente mobile

| (17) | Echipamentele mobile sunt utilizate în principal pentru transportul și ridicarea containerelor, a altor mărfuri și a containerelor platformă (flat rack) în terminale. Acestea includ, de regulă, utilaje pentru manipularea containerelor (goale sau pline) și stivuitoare, pe lângă stivuitoarele telescopice. Aceste echipamente sunt utilizate, de asemenea, de întreprinderile industriale și de logistică. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stivuitoarele telescopice au un braț cu o grindă de ridicat containere care se fixează pe container în partea de sus, astfel încât pot opera pe mai multe rânduri în adâncime (mai exact, pot ajunge la containere situate pe al doilea sau al treilea rând al unei stive de containere). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Utilajele pentru manipularea containerelor goale sunt stivuitoare cu catarge, care pot stivui containere numai pe primul rând. Acestea au o capacitate de ridicare mai mică decât utilajele pentru manipularea containerelor pline și sunt utilizate pentru stivuirea containerelor fără încărcătură, în general pe o înălțime de până la opt containere. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | stivuitoarele de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) sunt stivuitoare cu catarge, echipate cu furcă. Acestea sunt utilizate pentru o serie de aplicații de ridicare de mare tonaj, inclusiv pentru mărfuri și încărcături care nu sunt transportate în containere. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Comisia consideră că stivuitoarele telescopice, utilajele pentru manipularea containerelor goale și stivuitoarele de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) constituie fiecare o piață de produse distinctă, în principal din cauza substituibilității foarte limitate pe partea cererii și a substituibilității limitate pe partea ofertei. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Comisia consideră, de asemenea, că fiecare dintre aceste trei piețe de produse acoperă teritoriul SEE, ca urmare a caracteristicilor cererii și a unor factori legați de ofertă, cum ar fi necesitatea unei prezențe regionale. |
| --- | --- |

(22)

1.1.4.   Grinzile de ridicat containere

| (23) | Grinzile de ridicat containere sunt dispozitive utilizate pentru prinderea containerelor și a încărcăturilor divizate în unități, de obicei cu un mecanism de blocare în fiecare colț al grinzii, care se atașează la cele patru colțuri ale containerului. Acestea sunt utilizate la toate tipurile de macarale portuare, la unele echipamente de transport orizontale și la unele echipamente mobile. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Comisia consideră că grinzile de ridicat containere pentru echipamente mobile constituie o piață separată de alte tipuri de grinzi de ridicat containere, inclusiv de cele pentru macarale, din cauza lipsei de substituibilitate pe partea cererii și a substituibilității limitate pe partea ofertei. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Comisia consideră că piața geografică relevantă acoperă cel puțin teritoriul SEE. |
| --- | --- |

(25)

1.2.   EVALUAREA DIN PUNCTUL DE VEDERE AL CONCURENȚEI

| (26) | Prezenta secțiune se axează, de asemenea, pe piețele relevante în cazul cărora Comisia a considerat că tranzacția ar putea împiedica în mod semnificativ concurența efectivă. |
| --- | --- |

(26)

1.2.1.   Efecte orizontale necoordonate pe piața RTG

| (27) | Pe piața RTG, entitatea rezultată în urma concentrării ar deține o cotă cumulată [70 %-80 %] în SEE, fiind de trei ori mai mare decât cea a următorului concurent, ZPMC. Deși cota deținută de Cargotec a scăzut, Konecranes a rămas liderul de piață incontestabil. Ponderea ZPMC a crescut recent, însă aceasta se bazează în principal pe o singură licitație, cea mai mare atribuită vreodată în SEE. În plus, specificitatea cererii din SEE și barierele ridicate la intrare explică de ce alți actori din afara SEE nu au vândut nicio piesă de echipament RTG niciunui client în ultimii 10 ani. Alți furnizori din SEE sunt prea mici pentru a constitui o alternativă reală la părți. În ceea ce privește scăderea profitabilității activității Cargotec, dovezile furnizate de părți nu sunt suficiente pentru a concluziona că Cargotec ar ieși de pe piață în absența concentrării. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Prin urmare, în proiect, Comisia concluzionează că tranzacția, astfel cum a fost notificată, împiedică în mod semnificativ concurența efectivă prin crearea unei poziții dominante pe piața RTG din SEE. |
| --- | --- |

(28)

1.2.2.   Efecte orizontale necoordonate pe piața macaralelor transtainer și a macaralelor pentru transportul containerelor

| (29) | În cazul macaralelor transtainer și al macaralelor pentru transportul containerelor, tranzacția ar conduce, în esență, la o fuziune care ar genera un monopol, cu acțiuni de [90-100] % atât la nivelul SEE, cât și la nivel mondial. Deși ZPMC din China a intrat recent pe piață, acesta ar fi singurul concurent (foarte mic) rămas pe piață. Investigația de piață a confirmat că este puțin probabil ca ZPMC să primească comenzi la scară largă în următorii cinci ani. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Prin urmare, Comisia concluzionează că tranzacția, astfel cum a fost notificată, împiedică în mod semnificativ concurența efectivă prin crearea unei poziții dominante. |
| --- | --- |

(30)

1.2.3.   Efecte orizontale necoordonate pe piețele de echipamente mobile

| (31) | În ceea ce privește piața stivuitoarelor telescopice, tranzacția ar conduce la o cotă de piață foarte mare a entității rezultate în urma concentrării (peste 70 %) pe o piață deja concentrată. Aceasta ar elimina, de asemenea, concurența dintre părțile notificatoare, care concurează intens și îndeaproape și au planuri de creștere a cotei. În plus, nu există suficiente alternative pentru a constrânge entitatea rezultată în urma concentrării. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Prin urmare, Comisia concluzionează că tranzacția, astfel cum a fost notificată, împiedică în mod semnificativ concurența efectivă prin crearea unei poziții dominante. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Pe piața utilajelor pentru manipularea containerelor goale, tranzacția ar crea o situație cvasiduopolistă în care entitatea rezultată în urma concentrării ar fi liderul de piață cu o cotă mare de piață ([40-50] %) și ar există doar un concurent mare (Hyster). Tranzacția ar elimina concurența dintre părțile notificatoare, care, înainte de tranzacție, concurează intens și strâns. În plus, nu există suficiente alternative pentru a constrânge entitatea rezultată în urma concentrării. Dimpotrivă, tranzacția ar reduce probabil presiunea concurențială asupra concurenților rămași, ceea ce ar face probabilă o a doua creștere a prețului de comandă. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Prin urmare, Comisia concluzionează că tranzacția ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă, prin eliminarea constrângerilor concurențiale importante pe care părțile notificatoare le-au exercitat una asupra celeilalte și prin reducerea presiunii concurențiale asupra celorlalți concurenți. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | În ceea ce privește piața motostivuitoarelor de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone), tranzacția ar conduce la o cotă de piață foarte mare a entității rezultate în urma concentrării (peste 50 %) pe o piață deja concentrată. Aceasta ar elimina, de asemenea, concurența dintre părțile notificatoare, care concurează intens și strâns. În plus, nu există suficiente alternative pentru a constrânge entitatea rezultată în urma concentrării. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Prin urmare, Comisia consideră că tranzacția ar împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața motostivuitoarelor de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone) din SEE, prin crearea unei poziții dominante și prin eliminarea constrângerilor concurențiale importante. |
| --- | --- |

(36)

1.2.4.   Efecte de blocare a accesului la clienți pe piața grinzilor de ridicat containere pentru echipamente mobile

| (37) | În ceea ce privește legăturile pe verticală, Cargotec își desfășoară în prezent activitatea prin intermediul filialei sale Bromma în furnizarea în amonte de grinzi de ridicat containere pentru echipamente mobile. Konecranes procură grinzi de ridicat containere pentru echipamente mobile de la singurul producător independent, Elme. Prin urmare, transferul cererii semnificative de la Konecranes la Bromma ar afecta Elme și ar avea un impact asupra pieței. Având în vedere poziția Cargotec pe piața din amonte, importanța Konecranes în aval, precum și poziția combinată pe piața de echipamente mobile din aval, entitatea rezultată în urma concentrării ar avea capacitatea și motivația de a bloca accesul Elme la clientul său important. |
| --- | --- |

(37)

1.2.5.   Concluzie

| (38) | Prin urmare, decizia concluzionează că respectiva concentrare notificată ridică îndoieli grave privind compatibilitatea sa cu piața internă în ceea ce privește RTG, macaralele transtainer/macaralele pentru transportul containerelor, stivuitoarele telescopice, utilajele pentru manipularea containerelor goale și stivuitoarele de mare tonaj (cu o capacitate > 10 tone). În plus, Comisia prezintă, de asemenea, preocupări legate de blocarea accesului la clienți în ceea ce privește furnizarea de grinzi de ridicat containere pentru echipamentele mobile. |
| --- | --- |

(38)

1.2.6.   Angajamentele prezentate de părți

| (39) | Pentru a răspunde preocupărilor în materie de concurență menționate anterior, părțile au prezentat angajamentele descrise mai jos. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Pentru a răspunde preocupărilor legate de piața RTG și piața macaralelor transtainer și a macaralelor pentru transportul containerelor, Cargotec se angajează să cesioneze unitatea sa operațională care se ocupă de macaralele portuare și macaralele transtainer și macaralele pentru transportul containerelor, cunoscută sub denumirea de „Kalmar Automation Solutions” sau „KAS”. Cesionarea KAS include toate activele corporale și necorporale și personalul, astfel cum sunt descrise în lista și apendicele la angajamente („pachetul KAS”), printre altele:






  (a) | toate liniile de produse, stocul de produse finite, componente, materii prime și piese de schimb, precum și instrumentele și echipamentele utilizate pentru instalarea la fața locului a produselor proiectului; |
| --- | --- | --- |

(40)

(a)

toate liniile de produse, stocul de produse finite, componente, materii prime și piese de schimb, precum și instrumentele și echipamentele utilizate pentru instalarea la fața locului a produselor proiectului;

| (b) | proiectele de dezvoltare de produse; |
| --- | --- |

(b)

proiectele de dezvoltare de produse;

| (c) | contractele cu clienții și, la cererea cumpărătorului, contractele de furnizare și de concesiune/agenție; |
| --- | --- |

(c)

contractele cu clienții și, la cererea cumpărătorului, contractele de furnizare și de concesiune/agenție;

| (d) | brevetele, precum și alte drepturi de proprietate intelectuală (DPI) și know-how utilizate în prezent exclusiv sau predominant de unitatea operațională KAS. În plus, la cererea cumpărătorului, o licență pentru drepturile de proprietate intelectuală utilizate în prezent pentru produse care nu intră în domeniul de aplicare al activității cesionate, dar care sunt utilizate și în unitatea operațională KAS. |
| --- | --- |

(d)

brevetele, precum și alte drepturi de proprietate intelectuală (DPI) și know-how utilizate în prezent exclusiv sau predominant de unitatea operațională KAS. În plus, la cererea cumpărătorului, o licență pentru drepturile de proprietate intelectuală utilizate în prezent pentru produse care nu intră în domeniul de aplicare al activității cesionate, dar care sunt utilizate și în unitatea operațională KAS.

| (e) | Cesionarea mărcii „Kalmar” în vederea utilizării în legătură cu furnizarea și întreținerea de macarale portuare și echipamente de transport orizontale, în cazul în care achiziția nu are o marcă cunoscută în industria de manipulare a materialelor sau de echipamente de mare tonaj. Părțile își păstrează dreptul de a utiliza marca Kalmar în legătură cu orice alte echipamente, dar le vor diferenția. |
| --- | --- |

(e)

Cesionarea mărcii „Kalmar” în vederea utilizării în legătură cu furnizarea și întreținerea de macarale portuare și echipamente de transport orizontale, în cazul în care achiziția nu are o marcă cunoscută în industria de manipulare a materialelor sau de echipamente de mare tonaj. Părțile își păstrează dreptul de a utiliza marca Kalmar în legătură cu orice alte echipamente, dar le vor diferenția.

| (f) | În cazul în care cumpărătorul are deja o marcă cunoscută în această industrie, acesta poate solicita ca părțile notificatoare să nu utilizeze marca Kalmar pentru a vinde macarale portuare și/sau echipamente orizontale pentru o perioadă de zece (10) ani de la încheiere. De asemenea, la alegerea cumpărătorului, părțile și cumpărătorul vor încheia acorduri pentru a permite cumpărătorului să vândă macarale portuare și echipamente orizontale utilizând marca Kalmar pentru o perioadă de cinci ani. |
| --- | --- |

(f)

În cazul în care cumpărătorul are deja o marcă cunoscută în această industrie, acesta poate solicita ca părțile notificatoare să nu utilizeze marca Kalmar pentru a vinde macarale portuare și/sau echipamente orizontale pentru o perioadă de zece (10) ani de la încheiere. De asemenea, la alegerea cumpărătorului, părțile și cumpărătorul vor încheia acorduri pentru a permite cumpărătorului să vândă macarale portuare și echipamente orizontale utilizând marca Kalmar pentru o perioadă de cinci ani.

| (g) | La cererea cumpărătorului, transferul contractului de asamblare pe care Cargotec îl are în prezent cu subcontractantul chinez și contractul de servicii de asamblare finală de către PTZ din Polonia. |
| --- | --- |

(g)

La cererea cumpărătorului, transferul contractului de asamblare pe care Cargotec îl are în prezent cu subcontractantul chinez și contractul de servicii de asamblare finală de către PTZ din Polonia.

| (41) | Pachetul prevede, de asemenea, cesionarea unității de asamblare a Cargotec din Stargard, cu excepția întregului personal și a tuturor activelor utilizate de unitatea operațională Hiab a Cargotec care se ocupă de macarale de încărcare. Cargotec va exclude, de asemenea, toate activele și tot personalul utilizat exclusiv pentru activitățile legate de echipamente mobile ale Cargotec, sub rezerva avizului mandatarului însărcinat cu monitorizarea și a aprobării de către Comisie. Transferul acestor active se finalizează în termen de douăzeci și patru (24) de luni de la încheiere. Între timp, Cargotec și cumpărătorul vor încheia un contract tranzitoriu de închiriere și servicii. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | În plus, pachetul include o clauză privind cumpărătorul inițial și criterii specifice privind achizitorul. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Pentru a răspunde preocupărilor legate de piețele de echipamente mobile, Konecranes se angajează să își cesioneze activitatea de producție și comercializare a stivuitoarelor telescopice, a utilajelor pentru manipularea containerelor pline, a utilajelor pentru manipularea containerelor goale, precum și a stivuitoarelor și a pieselor de schimb și asistenței tehnice aferente (denumit în continuare „pachetul MEQ”). Printre activele corporale și necorporale și personalul care urmează să fie cesionat se numără:






  (a) | echipamentele mobile, C-D, unitatea de producție și centrul de distribuție pentru piese de schimb ale Konecranes situate în Suedia și unitatea de producție și centrul de distribuție de piese de schimb din China; |
| --- | --- | --- |

(43)

(a)

echipamentele mobile, C-D, unitatea de producție și centrul de distribuție pentru piese de schimb ale Konecranes situate în Suedia și unitatea de producție și centrul de distribuție de piese de schimb din China;

| (b) | toate liniile de producție de echipamente mobile; toate stocurile existente de produse finite, componente, materii prime și piese de schimb, inclusiv acordurile tranzitorii de servicii pentru depozitarea pieselor de schimb, precum și echipamentele de fabricație, testare și întreținere; |
| --- | --- |

(b)

toate liniile de producție de echipamente mobile; toate stocurile existente de produse finite, componente, materii prime și piese de schimb, inclusiv acordurile tranzitorii de servicii pentru depozitarea pieselor de schimb, precum și echipamentele de fabricație, testare și întreținere;

| (c) | proiecte de C-D și proiecte în curs de dezvoltare și informații conexe; |
| --- | --- |

(c)

proiecte de C-D și proiecte în curs de dezvoltare și informații conexe;

| (d) | contractele cu clienții, distribuitorii, agenții și furnizorii, încheiate de entitățile juridice care fac parte din activitatea cesionată; |
| --- | --- |

(d)

contractele cu clienții, distribuitorii, agenții și furnizorii, încheiate de entitățile juridice care fac parte din activitatea cesionată;

| (e) | Konecranes va depune toate eforturile rezonabile pentru a transfera acordurile privind furnizarea de echipamente mobile, care nu sunt încheiate de entitățile juridice care fac parte din activitatea cesionată. În cazul în care clienții nu sunt de acord cu transferul, Konecranes va depune toate eforturile pentru a găsi o altă soluție pentru transferul activității relevante. |
| --- | --- |

(e)

Konecranes va depune toate eforturile rezonabile pentru a transfera acordurile privind furnizarea de echipamente mobile, care nu sunt încheiate de entitățile juridice care fac parte din activitatea cesionată. În cazul în care clienții nu sunt de acord cu transferul, Konecranes va depune toate eforturile pentru a găsi o altă soluție pentru transferul activității relevante.

| (f) | mărci, brevete, drepturi asupra desenelor sau modelelor industriale și alte tehnologii și know-how care fac obiectul unor drepturi de proprietate intelectuală, utilizate în prezent exclusiv sau predominant în sectorul echipamentelor mobile. |
| --- | --- |

(f)

mărci, brevete, drepturi asupra desenelor sau modelelor industriale și alte tehnologii și know-how care fac obiectul unor drepturi de proprietate intelectuală, utilizate în prezent exclusiv sau predominant în sectorul echipamentelor mobile.

| (g) | La cererea cumpărătorului, o licență pentru utilizarea mărcii Konecranes pentru a vinde stocurile existente și piesele de schimb ale produselor echipamentelor mobile, precum și o perioadă de interdicție în cursul căreia nici părțile, nici cumpărătorul nu vor fi autorizate să vândă produse ale echipamentelor mobile sub marca Konecranes. |
| --- | --- |

(g)

La cererea cumpărătorului, o licență pentru utilizarea mărcii Konecranes pentru a vinde stocurile existente și piesele de schimb ale produselor echipamentelor mobile, precum și o perioadă de interdicție în cursul căreia nici părțile, nici cumpărătorul nu vor fi autorizate să vândă produse ale echipamentelor mobile sub marca Konecranes.

| (h) | La cererea cumpărătorului, Konecranes va acorda o licență pentru aceste brevete și alte drepturi de proprietate intelectuală, tehnologii și know-how utilizate de Konecranes în principal în produse care nu intră în domeniul de aplicare al activității cesionate MEQ, dar care sunt utilizate și în cadrul activităților legate de echipamentele mobile; |
| --- | --- |

(h)

La cererea cumpărătorului, Konecranes va acorda o licență pentru aceste brevete și alte drepturi de proprietate intelectuală, tehnologii și know-how utilizate de Konecranes în principal în produse care nu intră în domeniul de aplicare al activității cesionate MEQ, dar care sunt utilizate și în cadrul activităților legate de echipamentele mobile;

| (i) | La cererea cumpărătorului, Konecranes va oferi, de asemenea, acorduri tranzitorii privind serviciile, inclusiv: platforme de gestionare de la distanță a monitorizării și a întreținerii. În ceea ce privește TruConnect, la alegerea cumpărătorului, Konecranes poate furniza, în schimb, un duplicat al TruConnect pentru echipamentele mobile. |
| --- | --- |

(i)

La cererea cumpărătorului, Konecranes va oferi, de asemenea, acorduri tranzitorii privind serviciile, inclusiv: platforme de gestionare de la distanță a monitorizării și a întreținerii. În ceea ce privește TruConnect, la alegerea cumpărătorului, Konecranes poate furniza, în schimb, un duplicat al TruConnect pentru echipamentele mobile.

| (44) | Acest pachet include, de asemenea, o clauză privind cumpărătorul inițial. |
| --- | --- |

(44)

1.2.7.   Evaluarea angajamentelor prezentate

| (45) | Comisia consideră că pachetul KAS elimină întreaga suprapunere orizontală generată de tranzacție pe piața RTG, precum și pe piețele macaralelor transtainer și macaralelor pentru transportul containerelor. Pachetul KAS constă, de asemenea, într-o activitate viabilă și de sine stătătoare care poate concura în mod eficace și durabil cu entitatea rezultată în urma concentrării. În special, disocierea inversă a unității de la Stargard și licența, urmate de o perioadă de interdicție a mărcii Kalmar, în special, contribuie la atractivitatea și viabilitatea activității cesionate. În plus, clauza privind cumpărătorul inițial, împreună cu aprobarea necesară din partea Comisiei privind păstrarea oricăror active în unitatea de la Stargard atenuează riscurile de punere în aplicare a unei astfel de cesiuni. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Comisia consideră că pachetul MEQ elimină suprapunerile orizontale de pe piețele echipamentelor mobile și riscul de blocare a accesului la clienți pe piața grinzilor de ridicat containere pentru echipamentele mobile. Pachetul MEQ include, de asemenea, o activitate viabilă și de sine stătătoare care poate concura în mod eficace și durabil cu entitatea rezultată în urma concentrării. În plus, clauza privind cumpărătorul inițial asigură faptul că tranzacția va fi pusă în aplicare numai după ce Comisia a aprobat un cumpărător, limitând orice risc potențial de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Prin urmare, în proiectul său de decizie, Comisia a ajuns la concluzia că, pe baza angajamentelor transmise de părți, concentrarea notificată nu va conduce la un obstacol semnificativ în calea concurenței pe următoarele piețe: RTG, macarale transtainer și macarale pentru transportul containerelor, stivuitoare telescopice, utilaje pentru manipularea containerelor goale, stivuitoare de mare tonaj și grinzi de ridicat containere pentru echipamentele mobile. |
| --- | --- |

(47)

V.   CONCLUZIE

| (48) | Din motivele menționate anterior, decizia concluzionează că, sub rezerva respectării depline a angajamentelor prezentate de către părți, concentrarea propusă nu va ridica obstacole semnificative în calea concurenței efective de pe piața internă sau de pe un segment important al acesteia. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | În consecință, concentrarea ar trebui declarată compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și cu articolul 57 din Acordul privind SEE, în condițiile și obligațiile menite să asigure respectarea de către întreprinderile în cauză a angajamentelor pe care și le-au asumat față de Comisie. |
| --- | --- |

(49)

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  Publicată în JO C 215, 7.6.2021, p. 8.

(3)  Aceste piețe se referă la suprapunerea orizontală pe piața macaralelor de containere ship-to-shore, la piața macaralelor-portal pe căi de rulare cu șine și la piața podurilor rulante de stivuire automate, la suprapunerea potențială pe piața vehiculelor automate ghidate și pe piața tractoarelor de terminal, precum și la legătura pe verticală dintre piața grinzilor de ridicat containere pentru macarale (în amonte) și piața macaralelor portuare mobile (în aval).

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/70

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 298/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Hedin Group (Suedia), |
| --- | --- |

—

Hedin Group (Suedia),

| — | activitățile Wiesenthal Autohandels AG în Slovacia, care includ Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (denumită în continuare „Motor-Car”, Slovacia) și Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (denumită în continuare „MBFSS”, Slovacia). |
| --- | --- |

—

activitățile Wiesenthal Autohandels AG în Slovacia, care includ Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (denumită în continuare „Motor-Car”, Slovacia) și Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (denumită în continuare „MBFSS”, Slovacia).

Hedin Group va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Motor-Car și o participație minoritară fără putere de control în MBFSS.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Hedin Group își desfășoară activitatea în domeniul vânzării cu ridicata și cu amănuntul de autovehicule noi și de piese de schimb originale, al distribuției cu amănuntul de autovehicule de ocazie și de piese de schimb, precum și al reparării și întreținerii autovehiculelor în Suedia, Belgia, Germania, Țările de Jos, Norvegia, Elveția și Finlanda; |
| --- | --- |

—

Hedin Group își desfășoară activitatea în domeniul vânzării cu ridicata și cu amănuntul de autovehicule noi și de piese de schimb originale, al distribuției cu amănuntul de autovehicule de ocazie și de piese de schimb, precum și al reparării și întreținerii autovehiculelor în Suedia, Belgia, Germania, Țările de Jos, Norvegia, Elveția și Finlanda;

| — | Motor-Car își desfășoară activitatea în domeniul distribuției cu amănuntul de autovehicule și piese de schimb, precum și al reparării și întreținerii autovehiculelor, în principal în Cehia, Ungaria și Slovacia; |
| --- | --- |

—

Motor-Car își desfășoară activitatea în domeniul distribuției cu amănuntul de autovehicule și piese de schimb, precum și al reparării și întreținerii autovehiculelor, în principal în Cehia, Ungaria și Slovacia;

| — | MBFSS își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de servicii de finanțare și de leasing legate de distribuția de vehicule aparținând mărcilor Daimler în Slovacia. |
| --- | --- |

—

MBFSS își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de servicii de finanțare și de leasing legate de distribuția de vehicule aparținând mărcilor Daimler în Slovacia.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 5.8.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 298/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 298/72

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 298/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„Coteaux Varois en Provence”

PDO-FR-A0725-AM02

Data comunicării: 18.5.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Denumirea

Ortografierea denumirii „Coteaux Varois en Provence” este armonizată în întregul caiet de sarcini pentru a se folosi litera majusculă „V” în cuvântul Varois.

Această modificare nu vizează documentul unic.

2.   Zonele în care se realizează diverse operațiuni

Capitolul I din caietul de sarcini al denumirii „Coteaux Varois en Provence” a fost modificat la punctul „IV – Zonele în care se realizează diverse operațiuni”, fiind completat cu trimiterea la Codul Geografic Oficial, care recunoaște și enumeră comunele per departament la nivel național. Această modificare de redactare face posibile referirea la arealul geografic în raport cu versiunea Codului Geografic Oficial aflată în vigoare în 2020, publicată de INSEE, și asigurarea delimitării arealului geografic din punct de vedere juridic.

Documentul unic se completează cu această trimitere la punctele „Arealul geografic” și „Zona situată în imediata vecinătate”

3.   Conducerea viței-de-vie

Capitolul I din caietul de sarcini al denumirii „Coteaux Varois en Provence” a fost actualizat la punctul „VI. – Conducerea viței-de-vie” pentru a se revizui criteriile care definesc densitatea de plantare. Numărul minim de butuci per hectar a fost eliminat. Densitatea de plantare se calculează în funcție de o suprafață maximă per butuc de 2,50 metri pătrați. Această suprafață se obține înmulțind distanțele dintre rânduri cu spațiul dintre butuci. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mic de 0,80 metri.

Documentul unic a fost modificat la punctul intitulat „Practici vitivinicole”.

4.   Dispoziții privind comercializarea produselor

Capitolul I din caietul de sarcini al denumirii „Coteaux Varois en Provence” a fost actualizat la punctul IX. - „4°- Dispoziții privind comercializarea către consumatori” pentru a se elimina data introducerii în circulație a vinurilor între diverșii comercianți. Eliminarea acestei date permite circulația liberă a vinurilor pe piață de îndată ce se încheie procesele de vinificație.

Această modificare nu vizează documentul unic.

5.   Obligații legate de declarare

Capitolul II din caietul de sarcini al denumirii „Coteaux Varois en Provence” a fost modificat la punctul 3. „Declarație înainte de ambalare” pentru a se preciza pur și simplu că orice operator care dorește să ambaleze un vin care poartă denumirea trebuie să depună la organismul de control autorizat o declarație de ambalare pentru lotul în cauză. Lotul este definit ca o unitate omogenă care provine din unul sau mai multe recipiente. Procedurile de declarare impuse operatorilor sunt incluse în planul de control al denumirii.

Această modificare nu vizează documentul unic.

6.   Principalele puncte din caietul de sarcini care trebuie să facă obiectul controlului

Capitolul III din caietul de sarcini al denumirii „Coteaux Varois en Provence” a fost modificat pentru a se actualiza lista principalelor puncte din caietul de sarcini utilizate pentru verificarea produselor.

Această modificare nu vizează documentul unic.

Datele de contact ale organismului de control au fost, de asemenea, actualizate la nivelul capitolului III din caietul de sarcini al produsului. Această actualizare a fost introdusă la punctul intitulat „Date de contact” din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Coteaux Varois en Provence

2.   Tipul indicație geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Descriere analitică

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile cu denumirea „Coteaux Varois en Provence” sunt vinuri liniștite roșii, roze și albe.

În etapa ambalării, vinurile roșii prezintă un conținut maxim de acid malic de 0,4 grame per litru.

După fermentare, vinurile albe și roze au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 4 g/l, în timp ce conținutul de zaharuri fermentabile în cazul vinurilor roșii este de 3 g/l.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală în volume de minimum 11 %.

Celelalte criterii analitice respectă normele Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Descrierea organoleptică

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile roze, seci și de un roz intens și vibrant, domină trioul provensal al soiurilor Cinsaut N, Grenache N și Syrah N și se caracterizează prin arome de fructe proaspete și, adesea, de fructe roșii. Unele note de mirodenii sau garigă, care amintesc de cimbru, rozmarin, drobiță, ienupăr etc., sporesc uneori complexitatea profilului aromatic. La degustare, aceste vinuri prezintă un echilibru optim între prospețime și structură.

Vinurile roșii provin în principal din amestecarea armonioasă a soiurilor Grenache N, Syrah N și Mourvèdre N, fiind vinuri generoase, bine structurate, cu o capacitate bună de conservare, cu taninuri bogate și catifelate și cu note fructate care evoluează spre arome de mirodenii și de garigă.

Vinurile albe seci sunt obținute în principal din soiul Vermentino B, adesea asamblat cu soiurile Grenache B, Clairette B, Sémillon B sau Ugni Blanc B. Aceste vinuri sunt delicat parfumate. Au un echilibru optim între prospețime și corpolență.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

Practică de cultivare

Densitatea de plantare:

Fiecare butuc dispune de o suprafață maximă de 2,50 metri pătrați. Această suprafață se obține înmulțind distanțele dintre rânduri cu spațiul dintre butuci.

Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mic de 0,80 metri.

| — | Vița-de-vie se taie prin metoda tăierii scurte (utilizând forma de conducere „gobelet” sau „cordon de Royat”);
  Fiecare butuc are maximum 6 cepi de rod cu maximum 2 ochi, adică maximum 12 ochi per butuc. |
| --- | --- |

—

Vița-de-vie se taie prin metoda tăierii scurte (utilizând forma de conducere „gobelet” sau „cordon de Royat”);

Fiecare butuc are maximum 6 cepi de rod cu maximum 2 ochi, adică maximum 12 ochi per butuc.

| — | Soiurile Cabernet-Sauvignon N și Syrah N pot fi tăiate utilizând metoda de tăiere lungă „Guyot”, cu maximum 10 ochi per butuc, din care maximum 8 ochi pe coarda de rod.
  Irigația în perioada de vegetație a viței-de-vie nu poate fi autorizată decât în caz de secetă persistentă și atunci când aceasta perturbă buna dezvoltare din punct de vedere fiziologic a viței-de-vie și maturarea corectă a strugurilor. |
| --- | --- |

—

Soiurile Cabernet-Sauvignon N și Syrah N pot fi tăiate utilizând metoda de tăiere lungă „Guyot”, cu maximum 10 ochi per butuc, din care maximum 8 ochi pe coarda de rod.

Irigația în perioada de vegetație a viței-de-vie nu poate fi autorizată decât în caz de secetă persistentă și atunci când aceasta perturbă buna dezvoltare din punct de vedere fiziologic a viței-de-vie și maturarea corectă a strugurilor.

Practică oenologică specifică

Pentru producerea vinurilor roze, utilizarea cărbunilor de uz oenologic este permisă pentru musturile și vinurile noi aflate încă în fermentație, obținute după presare, în limita a 20 % din volumul vinurilor roze produse de vinificatorul respectiv pentru recolta în cauză.

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   Randamentul maxim

60 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul comunelor următoare din departamentul Var, pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2020: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages, Villecroze.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Cabernet-Sauvignon N

Carignan N

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Mourvèdre N - Monastrell

Semillon B

Syrah N - Shiraz

Tibouren N

Ugni blanc B

Vermentino B - Rolle

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic aparține regiunii naturale Provence, cu relief calcaros. Mărginit la sud de masivele Toulon și Sainte-Baume, la est de Barre de Saint-Quinis, la nord de platourile Canjuers, la vest de muntele Aurélien și de faleza Sainte-Victoire, arealul se distinge printr-un relief marcat, cu altitudini cuprinse între 600 de metri și peste 1 000 de metri în cazul masivului Sainte-Baume. Arealul cuprinde 28 de comune din departamentul Var, grupate în jurul comunei Brignoles.

În arealul geografic, parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor sunt în conformitate cu practicile utilizate pentru plantarea viței-de-vie.

Geologia și topografia sa sunt caracterizate, pe de o parte, de o serie de câmpii argilo-calcaroase orientate de la est la vest, alternate cu zone de „gravettes” (termen local care desemnează formațiunile aluvionare și coluviale pietroase) și silex, iar, pe de altă parte, de un platou înalt constituit din formațiuni din triasic de unde izvorăsc principalele cursuri de apă din Var.

Altitudinea plantațiilor de viță-de-vie, cuprinsă între 350 și 500 metri în cazul parcelelor aflate la cea mai mare altitudine, precum și prezența masivelor calcaroase stâncoase care opresc influențele maritime, conferă climei mediteraneene a arealului geografic un caracter mai continental, după cum demonstrează proliferarea stejarului de stâncă în regiunea Brignoles și a stejarului pufos mai la nord. Precipitațiile anuale variază între 700 mm și 900 mm, iar temperaturile medii fluctuează în jurul valorii de 13 C. Toamna și primăvara sunt adesea foarte blânde. Verile se caracterizează uneori prin temperaturi toride în timpul zilei, temperate de nopți mai răcoroase. Iernile sunt foarte reci și aspre, cu temperaturi mai extreme decât în restul regiunii provensale.

Arealul viticol, aflat între masivele calcaroase împădurite, este așezat pe un sol dezvoltat pe argilă de decalcifiere și pe piemontul versanților calcaroși acoperiți cu un strat de coluvii pietroase. Văile sunt înguste, cu bazine la altitudini diferite. Acest areal este înconjurat de arealul geografic al denumirilor de origine protejate „Côtes de Provence” și „Coteaux d’Aix-en-Provence”, dar se distinge prin natura solurilor sale, care sunt exclusiv calcaroase (sau argilo-calcaroase) și prin clima sa mai rece.

8.2.   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Vița-de-vie este prezentă aici încă din epoca romană, însă extinderea sa cunoaște o perioadă de stagnare începând cu invaziile barbare din secolele al V-lea și al VI-lea. Extinderea plantațiilor viticole a cunoscut mai apoi un nou avânt, încurajat de călugării din abația Saint-Victor, iar apoi de cavalerii templieri și de conții de Provence, a căror reședință era în Brignoles. Aceste vinuri erau consumate în principal la nivel local, în special pe mesele conților de Provence sau în Parlamentul din Aix, din Evul Mediu până la sfârșitul secolului al XIX-lea.

Amplasarea continentală a arealului geografic i-a determinat pe fermieri să trăiască în autarhie, cultivând pe aceeași parcelă viță-de-vie, cereale și măslini, creând un peisaj tipic, cu alte culturi plantate între rândurile de viță-de-vie.

La fel ca în cazul întregului areal viticol din Provence, soiurile de viță-de-vie prezintă o mare diversitate, ca urmare a schimburilor efectuate de-a lungul căilor de comunicare dintre Spania, Italia și valea Ronului, care traversează arealul geografic. Au fost selectate treptat aproximativ douăsprezece soiuri de struguri, datorită adaptării lor la caracteristicile arealului și a capacității lor de a produce vinuri de calitate, inclusiv Cinsaut N, Grenache N și Grenache Blanc B, Mourvèdre N, Syrah N, Tibouren N, Carignan N, Clairette B, Ugni B și Vermentino B (cunoscut la nivel local sub denumirea de „Rolle”).

Sfârșitul secolului al XIX-lea, marcat de dezvoltarea minelor de bauxită din jurul orașului Brignoles, a contribuit la încurajarea dezvoltării cultivării viței-de-vie de către minerii care căutau venituri suplimentare. Această evoluție a exploatării plantațiilor viticole a sporit influența cooperativelor viticole, care au apărut la începutul secolului al XX-lea și au fost foarte răspândite în centrul departamentului Var.

Denumirea „Coteaux varois” a apărut pentru prima dată în 1945 într-un text normativ de stabilire a prețurilor vinurilor. Un ordin din 29 ianuarie 1975, completat de un alt ordin din 18 decembrie 1978, delimitează arealul de producție al „Vin de Pays des Coteaux varois”. Ordinul din 28 iunie 1984 recunoaște denumirea de origine protejată „Coteaux varois” ca vin de calitate superioară. Denumirea de origine protejată a fost recunoscută la 26 martie 1993 ca „Coteaux varois” și apoi ca „Coteaux varois en Provence” la 2 august 2005.

În 2009, au fost produși 117 500 de hectolitri pe 2 560 de hectare de către 81 de crame private și 10 cooperative vinicole.

Vinurile roze reprezintă 85 % din producție, vinurile roșii 12,5 % și vinurile albe 2,5 %.

8.3.   Interacțiuni cauzale

Clima mediteraneeană cu influențe continentale, mai rece decât în zonele de coastă, combinată cu soluri argilo-calcaroase pietroase, cu un regim hidric echilibrat, cu o apă care se încălzește ușor, favorizează buna maturare a strugurilor și a polifenolilor prin limitarea stresului hidric. Alternarea nopților răcoroase și a zilelor fierbinți, specifice acestei zone geografice în timpul sezonului estival, contribuie la îmbunătățirea calității și a maturării polifenolilor, în special în perioada anterioară recoltării. Această caracteristică polifenolică stă la baza bogăției și fineții taninurilor vinurilor roșii.

Plantația viticolă se află sub influența mistralului, un vânt nordic violent, rece și uscat, care curăță plantația de-a lungul întregului ciclu de cultivare, prin limitarea dezvoltării bolilor criptogamice, în special după furtunile frecvente din luna august.

Toate aceste caracteristici favorizează obținerea unei recolte bine coapte și concentrate, sănătoase, care produce vinuri fructate și complexe, cu un echilibru plăcut și caracteristic între corpolență și vivacitate.

Notorietatea și reputația vinurilor cu denumirea de origine protejată „Coteaux Varois en Provence” sunt în creștere, în centrul regiunii Provence, datorită dinamismului producătorilor, care beneficiază de o „Casă a vinurilor” în sediul fostei abații La Celle, un loc liniștit, considerat ca un refugiu. Mărginită de o alee cu chiparoși, grădina abației a fost amenajată în stil francez și cuprinde o colecție de peste 80 de soiuri de struguri din regiunea provensală.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2020:

| — | Departamentul Var: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux; |
| --- | --- |

—

Departamentul Var: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux;

| — | Departamentul Bouches-du-Rhône: Auriol. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bouches-du-Rhône: Auriol.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| a) | Pe eticheta vinurilor poate figura denumirea unității geografice superioare „Vin de Provence”.
  Dimensiunile caracterelor cu care este scrisă această unitate geografică superioară nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine protejată.
  Unitatea geografică superioară „Vin de Provence” se află în același câmp vizual cu denumirea. |
| --- | --- |

a)

Pe eticheta vinurilor poate figura denumirea unității geografice superioare „Vin de Provence”.

Dimensiunile caracterelor cu care este scrisă această unitate geografică superioară nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine protejată.

Unitatea geografică superioară „Vin de Provence” se află în același câmp vizual cu denumirea.

| b) | Pe eticheta vinurilor poate figura numele unei unități geografice mai restrânse, cu condiția:






  — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- | --- |

b)

Pe eticheta vinurilor poate figura numele unei unități geografice mai restrânse, cu condiția:

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acest loc să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---