# Den Europæiske Unions C 89/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 89 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang18. marts 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 89

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang18. marts 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 89/01 | Euroens vekselkurs — 17. marts 2020 | 1 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 89/01

Euroens vekselkurs — 17. marts 2020

1

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 89/02 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 89/03 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 4 |
| 2020/C 89/04 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 89/05 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 26 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 89/02

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  )

1

2

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 89/03

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

4

2020/C 89/04

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

18

2020/C 89/05

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/1

---

Euroens vekselkurs (1)

17. marts 2020

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0982 |
| JPY | japanske yen | 117,50 |
| DKK | danske kroner | 7,4732 |
| GBP | pund sterling | 0,90823 |
| SEK | svenske kroner | 10,9593 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0561 |
| ISK | islandske kroner | 154,40 |
| NOK | norske kroner | 11,5063 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,985 |
| HUF | ungarske forint | 347,04 |
| PLN | polske zloty | 4,4628 |
| RON | rumænske leu | 4,8418 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,1286 |
| AUD | australske dollar | 1,8287 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5512 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5274 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8420 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5691 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 365,21 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,2288 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7095 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5823 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 681,66 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7777 |
| PHP | filippinske pesos | 56,563 |
| RUB | russiske rubler | 82,3460 |
| THB | thailandske bath | 35,461 |
| BRL | brasilianske real | 5,5280 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,0491 |
| INR | indiske rupee | 81,5670 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0982

JPY

japanske yen

117,50

DKK

danske kroner

7,4732

GBP

pund sterling

0,90823

SEK

svenske kroner

10,9593

CHF

schweiziske franc

1,0561

ISK

islandske kroner

154,40

NOK

norske kroner

11,5063

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,985

HUF

ungarske forint

347,04

PLN

polske zloty

4,4628

RON

rumænske leu

4,8418

TRY

tyrkiske lira

7,1286

AUD

australske dollar

1,8287

CAD

canadiske dollar

1,5512

HKD

hongkongske dollar

8,5274

NZD

newzealandske dollar

1,8420

SGD

singaporeanske dollar

1,5691

KRW

sydkoreanske won

1 365,21

ZAR

sydafrikanske rand

18,2288

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7095

HRK

kroatiske kuna

7,5823

IDR

indonesiske rupiah

16 681,66

MYR

malaysiske ringgit

4,7777

PHP

filippinske pesos

56,563

RUB

russiske rubler

82,3460

THB

thailandske bath

35,461

BRL

brasilianske real

5,5280

MXN

mexicanske pesos

25,0491

INR

indiske rupee

81,5670

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/2

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9705 — EXOR / GEDI)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 89/02)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | EXOR N.V. (»EXOR«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

EXOR N.V. (»EXOR«, Nederlandene)

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (»GEDI«, Italien). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (»GEDI«, Italien).

EXOR erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over GEDI.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | EXOR: holdingselskab med investeringer i forskellige sektorer (bilproduktion, produktion af erhvervskøretøjer til landbruget, genforsikring og professionel fodbold) |
| --- | --- |

—

EXOR: holdingselskab med investeringer i forskellige sektorer (bilproduktion, produktion af erhvervskøretøjer til landbruget, genforsikring og professionel fodbold)

| — | GEDI: forlagsvirksomhed, digital kommunikation, reklame, radio og tv. |
| --- | --- |

—

GEDI: forlagsvirksomhed, digital kommunikation, reklame, radio og tv.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

Sag M.9705 — EXOR / GEDI.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 18.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/4

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 89/03)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Anjou«

Referencenummer: PDO-FR-A0820-AM02

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger:

| »a) | Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, hvis perimeter efter den officielle geografiske kode fra 2018 omfatter følgende kommuners område:






  — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- | --- |

»a)

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, hvis perimeter efter den officielle geografiske kode fra 2018 omfatter følgende kommuners område:

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

| b) | Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:






  — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- | --- |

b)

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: På den nye liste over de administrative enheder er der taget højde for sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, gøres tilgængeligt på INAO’s websted med henblik på bedre oplysning af offentligheden.

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet om det geografiske område.

2.   Afgrænset parcelområde

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, indsættes ordene »og den 19. januar 2017« efter ordene »den 5. september 2007«.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, erstattes ordene »den 4. september 1996« af ordene »den 4. og 5. september 1996«.

Denne ændring er en korrigering af tidspunktet for den nationale myndigheds godkendelse af det afgrænsede parcelområde.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, erstattes listen over kommuner med følgende:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Vedrørende benævnelsen »gamay« erstattes listen over kommuner med følgende:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Dette gør det muligt at tage højde for de forskellige kommunesammenlægninger, der har fundet sted siden den sidste version af produktspecifikationen. Perimeteren for området i umiddelbar nærhed forbliver helt den samme.

Som følge heraf ændres punkt 9 i enhedsdokumentet om de supplerende betingelser.

4.   Landbrugsmiljøbestemmelse

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, tilføjes følgende: »Et kontrolleret plantedække, som er spontant eller sået, er obligatorisk mellem rækkerne. Såfremt et sådant plantedække ikke findes, foretager vinavleren jordbearbejdning for at sikre kontrollen med den spontane vegetation eller begrunder brugen af biologiske bekæmpelsesmidler, som de offentlige myndigheder har godkendt til vindyrkning. Såfremt der anvendes biologisk ukrudtsbekæmpelse på en parcel, er det forbudt at anvende andre ukrudtsbekæmpelsesmidler.«

Denne ændring sker i tråd med den aktuelle udvikling i praksis hos vinavlere, der foretrækker dyrkning efter agroøkologiske principper på hele vindyrkningsarealet i Anjou. Den afspejler, at miljøhensynet i stadig større grad integreres i de tekniske produktionsmetoder. Ved at fremme et plantedække, anvendelsen af mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brugen af biologiske bekæmpelsesmidler bidrager ændringen til at reducere anvendelsen af kemisk ukrudtsbekæmpelse. Denne reduktion af anvendelsen af ukrudtsbekæmpelsesmidler skal føre til bedre beskyttelse af vindyrkningsjorden og bevarelse af dens naturlige funktioner (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinenes kvalitet og autenticitet og styrker begrebet »terroir«, dvs. vindyrkningsområdets identitet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Forbud mod vinhøst

I kapitel I, afsnit VII, nr. 1, udgår sætningen »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime).«

I dag er det ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, eftersom vinavlerne nu råder over en bred vifte af redskaber, der giver dem mulighed for at vurdere druernes modning mere nøjagtigt. Hver vinavler råder over et vist antal anordninger og udstyr, såvel egne som fællesejede, der gør det muligt præcist at bestemme den optimale dato for høstens start på hver parcel i henhold til produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Sukkerindhold

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), tilføjes ordene »efter gæring« efter ordene »Vinene har«.

Denne ændring foretages for at undgå enhver forveksling med sukkerindholdet inden gæring. Det er således vigtigt at præcisere, at dette indhold skal kontrolleres efter gæring.

Som følge heraf ændres punkt 4 i enhedsdokumentet.

7.   Ændring af ønologiske fremgangsmåder

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra d), tilføjes ordene »For hvid- og rosévine« foran »er anvendelse af træstykker ikke tilladt.«, og følgende tilføjes: »For rødvine er anvendelse af træstykker ikke tilladt undtagen under vinfremstillingen«. Denne ændring har til formål at fjerne forbuddet mod anvendelse af egetræsflis under fremstillingen af rødvine. På denne måde vil producenterne styrke de typiske kendetegn for vinene med betegnelsen, da det også er frugtagtige og bløde produkter, som kan drikkes unge. Træets tanniner bringer under vinfremstillingen et bedre udtryk frem af den frugtige smag og udvikler strukturen i vinene ved at tilføre dem rundhed og forlænge smagen, samtidig med at farven forbliver stabil under eventuel ældning. Anvendelsen af træstykker kan kun ske under vinfremstillingen, men teknikken er fortsat forbudt under lagringen af vinene.

Som følge heraf ændres punkt 5 i enhedsdokumentet.

8.   Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra e), erstattes sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige udbytte i de seneste fem år« med sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de seneste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til en mængde (udtrykt i hl eller m3), men til et udbytte, dvs. til et høstudbytte divideret med produktionsarealet (f.eks. udtrykt i hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at rette op på denne inkonsekvens med hensyn til mængderne uden at ændre noget indholdsmæssigt (minimumsmængden er stadig fastsat til 1,4 gange bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de tidligere høstår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10.   Tilknytning til det geografiske område

Punktet om tilknytning er revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (f.eks. 70 i stedet for 126 i departementet Maine-et-Loire).

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet.

11.   Overgangsbestemmelser

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Følgende tilføjes i kapitel 1, afsnit XI: »Bestemmelserne om, at der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og at producenten, hvis der ikke findes et sådant plantedække, er forpligtet til at foretage jordbearbejdning eller anvende biologiske bekæmpelsesmidler for at kontrollere den selvsåede, vegetation gælder ikke for vindyrkningsparceller, der var beplantet på tidspunktet for nærværende produktspecifikations godkendelse, og hvor afstanden mellem rækkerne er 1,7 m eller derunder.«

Overgangsbestemmelsen medfører, at der ikke fastsættes sanktioner for de eksisterende vindyrkningsarealer, hvis aktuelle drift ikke er tilpasset til bestemmelserne om miljøvenlig jordbrugsdrift. På vindyrkningsarealer med stor tæthed, hvor afstanden mellem rækkerne er højst 1,7 m, kan opretholdelsen af en permanent græsbevoksning eller udførelsen af jordbearbejdning nemlig give nogle tekniske problemer (med hensyn til mekanisering, udstyr eller redskaber). Ved lave vinstokke øger græsbevoksningen også risikoen for forårsfrost. Desuden medfører tilstedeværelsen af et plantedække, at der bliver konkurrence om vandforsyningen til vinstokkene, og denne konkurrence bliver større med en højere beplantningstæthed. Til gengæld skal de vinstokke, der plantes efter produktspecifikationens godkendelse, være i overensstemmelse med de indførte bestemmelser om miljøvenlig jordbrugsdrift, uanset beplantningstætheden og afstanden mellem rækkerne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Registerføring

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes »en puissance« (potentielt) med »naturel« (naturligt).

I overensstemmelse med ordlyden i alle produktspecifikationer for området Anjou Saumur erstattes udtrykkene »potentielt alkoholindhold« og »grad« med formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen«. Disse ændringer forbedrer produktspecifikationernes læsbarhed. Harmoniseringen af bestemmelserne om registerføring tager sigte på at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Anjou

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Stille hvidvine

De har:

| — | et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 % |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %

| — | et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l, eller højst 8 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter højst er 2 g/l mindre end indholdet af gæringsdygtigt sukker. |
| --- | --- |

—

et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l, eller højst 8 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter højst er 2 g/l mindre end indholdet af gæringsdygtigt sukker.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De stille hvidvine er generelt tørre vine, men de kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Deres aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 9,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

9,5

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Stille rødvine

Vinene har følgende egenskaber:

| — | et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 % |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %

| — | et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l |
| --- | --- |

—

et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l

| — | for vine med benævnelsen »gamay« suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 2 g/l. |
| --- | --- |

—

for vine med benævnelsen »gamay« suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 2 g/l.

Æble-mælkesyre-gæringen skal afsluttes for rødvinenes vedkommende. Rødvinene har, når de er klar til markedsføring i bulk, eller på emballeringstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne, men ethvert parti uemballeret vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, har et indhold af flygtig syre på højst 10,2 milliækvivalenter pr. liter.

Rødvinene lagres som minimum indtil 15. januar i året efter høståret.

De stille rødvine har en smuk tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er ret intenst, primært med noter af røde frugter. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Mousserende vine

De mousserende vine er hvidvine eller rosévine.

De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende vine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12 %.

De basisvine, som ikke er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 24 g/l.

De basisvine, som er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 5 g/l.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et totalt alkoholindhold i volumen på højst 11,6 %.

Efter berigelse har vinene – efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætning af ekspeditionslikør – et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De mousserende vine er hvidvine eller rosévine. De er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, under forudsætning af at produktspecifikationens bestemmelser om espalieropbinding og bladhøjde er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

Regler for beskæring og espalieropbinding af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres ved blandet beskæring senest den 30. april ifølge reglerne i produktspecifikationen, hvori det for hver druesort angives, hvor mange skud der højst må være pr. stok, og hvor mange skud der højst må være pr. gren

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 m over jorden.

Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

Berigelse

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Til rødvine er berigelsesteknikker tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %.

Efter berigelsen må stille vines totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 12,5 %.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et gæringsdygtigt sukkerindhold på ≤5 g/l og et total alkoholindhold i volumen på ≤11,6 %.

Anvendelse af træflis

Specifik ønologisk fremgangsmåde

For hvid- og rosévine er anvendelsen af træstykker ikke tilladt.

For rødvine er anvendelse af træstykker ikke tilladt undtagen under vinfremstillingen.

De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende rosévine, kan være produceret ved udblødning (maceration) eller afblødning.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Restriktion, der gælder for forarbejdningen

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, forbudt.

b.   Maksimumudbytte

| | Stille hvidvine |
| --- | --- |

Stille hvidvine

| | 65 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

65 hektoliter pr. hektar

| | Stille rødvine |
| --- | --- |

Stille rødvine

| | 65 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

65 hektoliter pr. hektar

| | Mousserende hvid- og rosévine |
| --- | --- |

Mousserende hvid- og rosévine

| | 76 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

76 hektoliter pr. hektar

| | Benævnelsen »gamay« |
| --- | --- |

Benævnelsen »gamay«

| | 72 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

72 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

| a) | Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:






  — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- | --- |

a)

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

| b) | Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:






  — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- | --- |

b)

Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

7.   Primære druesorter

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

Stille vine

| a) | Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen
  Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindistriktet primært optager skråningerne langs floderne og nogle plateauer. Mod vest er Prækambrium- og Palæozoikum-soklen forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Paris-bækkenets Mesozoikum- og Kænozoikum-substratum den gamle sokkel. Denne geologiske egenart adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomster af skifer, især skiferler, lokalt kendt som »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur) lokalt kaldet »Anjou blanc«.
  Det geografiske område er historisk set knyttet til den gamle provins Anjou og strækker sig i 2018 hovedsagelig over den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (70 kommuner) og de nordligste dele af departementerne Deux-Sèvres (14 kommuner) og Vienne (9 kommuner). I den nordlige del af departementet Maine-et-Loire vidner enkelte tilbageværende øer om en tid, hvor vinen vandt frem i hele departementet.
  På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene dannet af forskellige geologiske formationer. Selv om de er meget forskellige, er de generelt meget næringsfattige og har en begrænset vandtilbageholdelsesevne. De har også en god opvarmningsevne.
  Det geografiske område har et tempereret kystklima med forholdsvist små temperaturudsving, dels i betragtning af Atlanterhavets relative nærhed og dels i betragtning af Loireflodens og dens bifloders varmeregulerende rolle samt vindyrkningsarealets beliggenhed på skråningerne. Nævnes skal også Anjous milde klima (»la douceur angevine«), som især kommer til udtryk gennem vinteren, det lange forår og efteråret, mens høje varmegrader er hyppige om sommeren. Bjergreliefferne, som vender mod nordvest/sydøst, spiller en beskyttende rolle i forhold til den ofte fugtmættede vestenvind. Det geografiske område får således mindre nedbør og nyder godt af føneffekten. Takket være de højere bjergrelieffer i området omkring Cholet og Maugesbjergene ligger det i læ for fugten fra havet. Den årlige nedbørsmængde er 585 mm, mens den er næsten 800 mm i området omkring Cholet. |
| --- | --- |

a)

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindistriktet primært optager skråningerne langs floderne og nogle plateauer. Mod vest er Prækambrium- og Palæozoikum-soklen forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Paris-bækkenets Mesozoikum- og Kænozoikum-substratum den gamle sokkel. Denne geologiske egenart adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomster af skifer, især skiferler, lokalt kendt som »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur) lokalt kaldet »Anjou blanc«.

Det geografiske område er historisk set knyttet til den gamle provins Anjou og strækker sig i 2018 hovedsagelig over den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (70 kommuner) og de nordligste dele af departementerne Deux-Sèvres (14 kommuner) og Vienne (9 kommuner). I den nordlige del af departementet Maine-et-Loire vidner enkelte tilbageværende øer om en tid, hvor vinen vandt frem i hele departementet.

På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene dannet af forskellige geologiske formationer. Selv om de er meget forskellige, er de generelt meget næringsfattige og har en begrænset vandtilbageholdelsesevne. De har også en god opvarmningsevne.

Det geografiske område har et tempereret kystklima med forholdsvist små temperaturudsving, dels i betragtning af Atlanterhavets relative nærhed og dels i betragtning af Loireflodens og dens bifloders varmeregulerende rolle samt vindyrkningsarealets beliggenhed på skråningerne. Nævnes skal også Anjous milde klima (»la douceur angevine«), som især kommer til udtryk gennem vinteren, det lange forår og efteråret, mens høje varmegrader er hyppige om sommeren. Bjergreliefferne, som vender mod nordvest/sydøst, spiller en beskyttende rolle i forhold til den ofte fugtmættede vestenvind. Det geografiske område får således mindre nedbør og nyder godt af føneffekten. Takket være de højere bjergrelieffer i området omkring Cholet og Maugesbjergene ligger det i læ for fugten fra havet. Den årlige nedbørsmængde er 585 mm, mens den er næsten 800 mm i området omkring Cholet.

| b) | Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen
  Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det første århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinplanterne har gunstige forhold i dette område, sådan som disse linjer fra et af Apollonios’ (6. århundrede) digte vidner om: »Ikke langt fra Bretagne ligger der en by på en klippe, som er rig på Ceres’ og Bacchus’ glæder, og som har fået sit navn Andégave (Angers) fra et græsk navn.« Selv om vinmarkerne ved Angers udvikler sig i hele middelalderen og bliver etableret i forbindelse med klostrene ved Loireflodens bredder og omkring Angers, opnår de først og fremmest deres omdømme fra det 12. og 13. århundrede. Indflydelsen fra kongeriget under Henrik II og Eleanor af Aquitanien gjorde det muligt for vin fra Anjou at nå ud til de fineste borde.
  Produktionen steg betydeligt fra det 16. århundrede takket være de hollandske varemæglere, der var på udkig efter vine til deres land og deres kolonier. Hollænderne købte stort ind af vinen, og i det 18. århundrede var handelen så blomstrende, at floden Layon, som løber igennem det geografiske område, blev kanaliseret for at lette transporten. Anjou-vinenes store berømmelse vakte imidlertid misundelse og affødte mange nye, opfindsomme skatter og afgifter, som fik skadelige virkninger for handelen. Vendéerkrigens hærgen lagde til sidst vindistriktet øde. Fremgangen vendte tilbage i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vindistriktet et areal på 45 000 ha, hvoraf 10 000 ha endnu stod tilbage i 1893 efter vinbladlusens angreb.
  »Anjou« er primært kendt for sin produktion af hvidvine af druesorten chenin B. Tilplantningen med Cabernet Franc N og lidt senere med Cabernet-Sauvignon N tog imidlertid fart efter vinbladluskrisen. Vinfremstillingen er i begyndelsen af det 20. århundrede primært rettet mod fremstillingen af »rouget«, som er det lokale navn for en let vin, der drikkes på caféer, og udviklingen er første etape i omdannelsen af Anjou-vindistriktet. Druesorterne Grolleau N og Grolleau Gris G, som giver »klarede« (»clairets«) og lyse vine, bidrager sammen med sorterne Gamay N og Pineau d’Aunis N til udviklingen af en stor produktion af berømte rosévine, der kendes og genkendes under de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«. Den anden etape af denne omdannelse bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker. Observation og analyse af det bedste match mellem druesorten og dens beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960’erne. |
| --- | --- |

b)

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det første århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinplanterne har gunstige forhold i dette område, sådan som disse linjer fra et af Apollonios’ (6. århundrede) digte vidner om: »Ikke langt fra Bretagne ligger der en by på en klippe, som er rig på Ceres’ og Bacchus’ glæder, og som har fået sit navn Andégave (Angers) fra et græsk navn.« Selv om vinmarkerne ved Angers udvikler sig i hele middelalderen og bliver etableret i forbindelse med klostrene ved Loireflodens bredder og omkring Angers, opnår de først og fremmest deres omdømme fra det 12. og 13. århundrede. Indflydelsen fra kongeriget under Henrik II og Eleanor af Aquitanien gjorde det muligt for vin fra Anjou at nå ud til de fineste borde.

Produktionen steg betydeligt fra det 16. århundrede takket være de hollandske varemæglere, der var på udkig efter vine til deres land og deres kolonier. Hollænderne købte stort ind af vinen, og i det 18. århundrede var handelen så blomstrende, at floden Layon, som løber igennem det geografiske område, blev kanaliseret for at lette transporten. Anjou-vinenes store berømmelse vakte imidlertid misundelse og affødte mange nye, opfindsomme skatter og afgifter, som fik skadelige virkninger for handelen. Vendéerkrigens hærgen lagde til sidst vindistriktet øde. Fremgangen vendte tilbage i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vindistriktet et areal på 45 000 ha, hvoraf 10 000 ha endnu stod tilbage i 1893 efter vinbladlusens angreb.

»Anjou« er primært kendt for sin produktion af hvidvine af druesorten chenin B. Tilplantningen med Cabernet Franc N og lidt senere med Cabernet-Sauvignon N tog imidlertid fart efter vinbladluskrisen. Vinfremstillingen er i begyndelsen af det 20. århundrede primært rettet mod fremstillingen af »rouget«, som er det lokale navn for en let vin, der drikkes på caféer, og udviklingen er første etape i omdannelsen af Anjou-vindistriktet. Druesorterne Grolleau N og Grolleau Gris G, som giver »klarede« (»clairets«) og lyse vine, bidrager sammen med sorterne Gamay N og Pineau d’Aunis N til udviklingen af en stor produktion af berømte rosévine, der kendes og genkendes under de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«. Den anden etape af denne omdannelse bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker. Observation og analyse af det bedste match mellem druesorten og dens beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960’erne.

2   Oplysninger om produkternes kvalitet og egenskaber

Stille vine

Fremstillingen af stille vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou« er fordelt på hvidvine, rosévine og rødvine.

Hvidvinen er generelt en tør vin, men den kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Dens aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

Rosévine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou« eller »Rosé d’Anjou« har et gæringsdygtigt sukkerindhold og en større eller mindre sødme. Deres intense aromatiske udtryk afspejler hver af druesorternes egenart. De er dog stadig meget frugtbetonet (bl.a. med aromaer af fersken, jordbær, citrusfrugter). Smagen er nøje afbalanceret mellem friskhed og rundhed. Aromaen er vedvarende og intens, navnlig i rosévine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou«.

Rødvinene har en smuk tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er ret intenst, primært med noter af røde frugter. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten.

Rødvine, der må mærkes med benævnelsen »gamay«, er friske, livlige og behagelige. De udvikler karakteristiske aromaer, som oftest frugtagtige. De bør generelt nydes unge.

3   Årsagssammenhæng

Stille vine

Kombinationen af et nordligt vindistrikt og et særligt landskab med et mildt klima og en original geologi og pedologi giver vinene en smagsidentitet, som kommer til udtryk gennem vinenes friskhed.

Mangfoldigheden i vinmarkernes placering med hensyn til geologi og jordbundsdannelse har givet producenterne mulighed for at finde de betingelser, hvor hver af de fremherskende druesorter kommer til optimalt udtryk. Vinproducenternes observationer og analyser af vinstokkene gør det muligt for dem at fastlægge den rette beplantning af vinområdet. Mens Anjou-området som sådan lader druesorten Chenin B udtrykke sine primære egenskaber som tør hvidvin, gør de solbeskinnede og sydvendte skråninger det således muligt for druesorten at udtrykke kompleksiteten i en mere moden vin, og hvis de klimatiske forhold i sensommeren er gunstige, kan den danne grundlag for halvsøde (»moelleux«) eller søde (»doux«) vine.

Mens druesorterne Grolleau N, Grolleau gris G eller Pineau d’Aunis N breder sig over de sand- og grusholdige bakker og plateauer til gavn for produktionen af frugtagtige rosévine, står Cabernet Franc N og Cabernet-Sauvignon N ligeledes godt i fladgrundet jord eller brunjord med reguleret vandtilførsel med henblik på produktion af runde rosévine med vedvarende aroma eller produktion af rødvine med en rustik lethed, der afrundes med en kort lagringsperiode som fastsat i produktspecifikationen.

Endelig står druesorten Gamay N bedst på parceller med jordbund dannet på Prækambrium-soklen midt i »Anjou noir«, undtagen alle placeringerne i »Anjou blanc«, som det fremgår af den geografiske enhed, som er defineret nærmere i produktspecifikationen for rødvine med benævnelsen »gamay«, midt i det geografiske område.

Producenternes knowhow, som de har opbygget gennem adskillige generationer, kommer ligeledes til udtryk i valget af teknikker til forarbejdning og af sammenstikningerne af druesorter alt efter formålet med produktionen og årgangen. Produktionens mangfoldighed er en fordel i erobringen af de forskellige markeder. Ikke alene på nationalt plan, hvor vinene nærmere bestemt nydes af indbyggerne i Angers og omegn og mange steder i Bretagne og Normandiet, men også uden for Frankrigs grænser, hvor vine med de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Anjou«, »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou« for en betragtelig dels vedkommende bidrager til den syvendeplads, som »Val de Loire« indtager på ranglisten over franske eksportregioner.

Mousserende vine

Produktionen af mousserende vine bygger på den historiske produktion af stille hvidvine. Allerede i det 15. århundrede bemærkede producenterne, at vin, der er tappet på flaske i løbet af vinteren, efter endnu en gæring på grund af forårsvarmen bliver perlende og samtidig bevarer sin aromatiske finesse. Først kaldtes den »perlevin« (pétillants), men mestringen af anden gæring på flaske, enten ved hjælp af gæringsdygtigt sukker i den delvist gærede most eller ved tilsætning af en tiragelikør, bidrog i begyndelsen af det 19. århundrede til udviklingen i produktionen af mousserende vine, der er begunstiget af de store underjordiske huler i kalktuffen, hvori vinen kan opbevares og lagres ved en konstant lav temperatur.

De mousserende vine er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

Produktionen af mousserende vine har samme baggrund. Producenterne kunne konstatere, at de emballerede vine, der blev opbevaret i kælderen, ved vinterens slutning kunne undergå anden gæring. Den erfaringsbaserede beherskelse af denne »anden spontane gæring« førte i begyndelsen til fremstillingen af »perlevin«, især på basis af druesorten Chenin B. Denne sene druesort har egenskaber, en friskhed og subtile aromaer, som gør den særlig egnet til produktion af mousserende vine. Disse egenskaber blev allerede fra begyndelsen af det 19. århundrede udnyttet til produktionen af mousserende vine ved hjælp af forarbejdningen med »anden gæring på flaske«, navnlig tilskyndet af Jean-Baptiste Ackerman.

Høsten nyder særlig opmærksomhed. Høsten sikrer en optimal modenhed og en god balance mellem syre og sukker, som er nødvendig for at sikre såvel friskhed som en god udvikling af de mousserende egenskaber og potentialet til at blive en god gemmevin. Ovenikøbet udgør de underjordiske huler, især i hjertet af »Anjou blanc«, en fremmende faktor for forarbejdningen af disse vine, som kræver betydelig opbevarings- og håndteringskapacitet under ideelle lys-, luftfugtigheds- og temperaturforhold. Denne nøjeregnende praksis og disse teknikker er blevet anvendt på de blå druesorter til en mindre kendt produktion af mousserende rødvine.

Producenterne af de mousserende vine besidder i dag takket være over hundrede års opsparet erfaring en knowhow, der kommer perfekt til udtryk i sammensætningen af deres cuvéer. Lagringen på bærmen i mindst 9 måneder bidrager til udviklingen af vinenes kompleksitet.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af de stille vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou« samt fremstillingen, forarbejdningen, lagringen og emballeringen af mousserende vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Område i umiddelbar nærhed for benævnelsen »gamay«

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå benævnelsen »gamay«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Emballering

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

De mousserende vine forarbejdes udelukkende ved eftergæring på flaske.

Opbevaringen på flaske på bærmen skal vare mindst 9 måneder.

De mousserende vine forarbejdes og markedsføres i flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, undtagen vine, der sælges i flasker på højst 37,5 cl eller på over 150 cl.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De skrifttegn, der benyttes til de fakultative angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-reglerne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

De skrifttyper, der anvendes for den geografiske betegnelse »Val de Loire«, må hverken i højde eller bredde være større end to tredjedele af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Benævnelsen gamay

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse følges af benævnelsen »gamay« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Benævnelsen »gamay« skal være trykt på etiketterne efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og anføres med skrifttegn, der har samme farve og både i højde og bredde er højst to tredjedele af størrelsen af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Benævnelsen »gamay« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal også være påtrykt årgang.

Stille hvidvine

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De stille hvidvine skal præsenteres i handelsdokumenter, transportdokumenter og på etiketterne med benævnelserne »demi-sec«,»moelleux« eller »doux« svarende til det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose + fruktose) i vinen, således som defineret i EU-lovgivningen. På etiketterne skal disse benævnelser placeres i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mindre geografisk enhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højde eller bredde er større end halvdelen af de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 18.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/18

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 89/04)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Gros Plant du Pays nantais«

Referencenummer: PDO-FR-A0275-AM01

Meddelelsesdato: 24. december 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Redaktionelle ændringer: På den nye liste over de administrative enheder er der taget højde for sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, står til rådighed på INAO’s websted med henblik på en bedre information af offentligheden.

Der er desuden foretaget en ændring af det geografiske område, som har ført til:

| — | medtagelsen af tre kommuner (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine og Saint-Hilaire-de-Loulay), da alle disse kommuner anvender fremstillingsmetoder og har vinstokke, der opfylder betingelserne for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse |
| --- | --- |

—

medtagelsen af tre kommuner (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine og Saint-Hilaire-de-Loulay), da alle disse kommuner anvender fremstillingsmetoder og har vinstokke, der opfylder betingelserne for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse

| — | udelukkelsen af 14 kommuner (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois og Bouguenais) efter et arbejde, som tog sigte på at indskrænke vindyrkningsarealet til de områder, hvor der opretholdes en vindyrkning af høj kvalitet. |
| --- | --- |

—

udelukkelsen af 14 kommuner (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois og Bouguenais) efter et arbejde, som tog sigte på at indskrænke vindyrkningsarealet til de områder, hvor der opretholdes en vindyrkning af høj kvalitet.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om det afgrænsede geografiske område.

2.   Afgrænset parcelområde

Det afgrænsede geografiske område ændres som følger:

| — | ordet »afgrænsede« erstattes med »produktions-« |
| --- | --- |

—

ordet »afgrænsede« erstattes med »produktions-«

| — | datoerne 3. maj 2017 og 15. november 2018 tilføjes |
| --- | --- |

—

datoerne 3. maj 2017 og 15. november 2018 tilføjes

| — | bestemmelserne om identifikation af parceller slettes. |
| --- | --- |

—

bestemmelserne om identifikation af parceller slettes.

Ændringen skyldes, at man er gået over til en procedure med parcelafgrænsning i stedet for en procedure med identifikation af parceller.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, erstattes listen over kommunerne med følgende:

| — | Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré).

Ændringen tager højde for medtagelsen af visse kommuner i det geografiske område og for kommunesammenlægningen.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

4.   Beplantningstæthed

I punktet om beplantningstæthed foretages følgende ændringer:

| — | tallet 6 500 erstattes med tallet 5 000 |
| --- | --- |

—

tallet 6 500 erstattes med tallet 5 000

| — | tallet 1,5 erstattes med tallet 2,2 |
| --- | --- |

—

tallet 1,5 erstattes med tallet 2,2

| — | ordene »mindst 1 m« erstattes med »mellem 0,9 m og 1,1 m«. |
| --- | --- |

—

ordene »mindst 1 m« erstattes med »mellem 0,9 m og 1,1 m«.

Denne ændring foretages for at tage højde for udviklingen i udstyret og metoderne til vindyrkning. Den større afstand mellem rækkerne letter anvendelsen af agroøkologiske metoder såsom græsbevoksning og pløjning samt plantebeskyttelsesbehandlinger med opsamlingspaneler, som alle er metoder, hvor standardudstyret til vinmarkerne er designet til en afstand mellem rækkerne på 2 m. Denne dyrkningspraksis giver gode resultater med hensyn til det udbytte og den kvalitet, der ønskes for vintypen med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse (en frisk, let og syrlig vin).

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om dyrkningspraksis.

5.   Dyrkningen af vinmarkerne

I punktet om espalieropbindingsregler præciseres det, at bladhøjden som minimum skal være:

| — | 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er mindre end eller lig med 1,5 m |
| --- | --- |

—

0,6 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er mindre end eller lig med 1,5 m

| — | 0,65 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er større end 1,5 m |
| --- | --- |

—

0,65 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er større end 1,5 m

Bladhøjden måles mellem bladenes nedre grænse, der skal være mindst 0,3 m over jorden, og beskæringens øvre grænse.

Denne ændring skyldes ændringen af beplantningstætheden og gør det muligt at bevare et konstant forhold mellem blade og frugt (bladdækkets eksterne areal/høstvægt).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Varmebehandling

Forbuddet mod varmebehandling af vin ved over 40 °C ophæves. Ændringen har til formål at give vinavlerne alle tekniske muligheder for at håndtere virkningerne af vanskelige årgange, som er kendetegnet ved organoleptiske afvigelser, der betegnes som »Goût Moisi Terreux« (muggen, jordagtig smag). Teknikken med at opvarme most, kaldet »termovinfremstilling«, virker langt mindre forstyrrende for vinen, da den ikke i nær så høj grad giver en slankere vin uden fylde og krop som brugen af mesoporøst ønologisk kul.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om særlige ønologiske fremgangsmåder.

7.   Aftapning

Den dato, hvor aftapningsperioden for vine med benævnelsen »sur lies« (»på vinbærme«) slutter, ændres fra 30. november til 31. december. Ændringen gør det muligt at forlænge den periode, hvor vine med benævnelsen »på vinbærme« fyldes på flasker, med en måned for at optimere markedsføringsperioden for denne kategori, uden at det dog går ud over den friske karakter, som vine med denne benævnelse har.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

8.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Tilknytning til det geografiske område

Punktet om tilknytning er revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (69 i stedet for 92). Det er blevet præciseret i punktet om tilknytning, at beplantningstætheden er middelhøj til høj.

Henvisningen til badebyen Pornic er slettet, og navnet på kommunen Bourgneuf er rettet (ordene »en Retz« er slettet).

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om tilknytning til det geografiske område.

10.   Overgangsbestemmelse

| — | Punkt 1 erstattes med følgende afsnit:
  »Under forudsætning af at de øvrige bestemmelser i nærværende produktspecifikation er overholdt, er parceller beplantet med vinstokke, som ikke er omfattet af det afgrænsede parcelområde for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, identificeret ved deres matrikelnummer og areal, omfattet af retten til at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høsten indtil deres rydning og senest: |
| --- | --- |

—

Punkt 1 erstattes med følgende afsnit:

»Under forudsætning af at de øvrige bestemmelser i nærværende produktspecifikation er overholdt, er parceller beplantet med vinstokke, som ikke er omfattet af det afgrænsede parcelområde for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, identificeret ved deres matrikelnummer og areal, omfattet af retten til at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høsten indtil deres rydning og senest:

| — | til og med høsten 2021 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på møderne i det kompetente nationale udvalg den 21. maj 1996 og den 25. maj 2000 |
| --- | --- |

—

til og med høsten 2021 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på møderne i det kompetente nationale udvalg den 21. maj 1996 og den 25. maj 2000

| — | til og med høsten 2031 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 3. maj 2017.« |
| --- | --- |

—

til og med høsten 2031 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 3. maj 2017.«

Denne ændring tager sigte på en gradvis tilpasning af vindyrkningsarealet.

Overgangsbestemmelsen om dyrkning af vinstokkene er slettet.

Overgangsbestemmelsen om vinstoksorter ændres for at medtage datoen den 16. november 2011 i stedet for ordene »på datoen for produktspecifikationens godkendelse«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

11.   Mærkningsregel

I afsnit XII tilføjes følgende litra: »c) På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Den skal være placeret i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.«

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

12.   Erklæringsforpligtelser

Fristen for den såkaldte påberåbelseserklæring ændres fra den 15. december til den 31. december.

Der er ligeledes foretaget redaktionelle ændringer i kapitel II, afsnit I, nr. 2, og i kapitel II, afsnit II, nr. 2.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for området omkring Nantes.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Gros Plant du Pays nantais

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Der er tale om tørre og stille hvidvine.

Vinene har følgende egenskaber:

| — | et naturligt alkoholindhold på mindst 9 % |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold på mindst 9 %

| — | et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 4 gram pr. liter |
| --- | --- |

—

et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 4 gram pr. liter

| — | et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter |
| --- | --- |

—

et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter

| — | et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 11 %. |
| --- | --- |

—

et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 11 %.

Vinenes totale syre-, svovldioxid- og alkoholindhold overholder de bestemmelser, der er fastsat i EU-lovgivningen. Der er tale om tørre og stille hvidvine.

De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine.

Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed.

Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. ha.

Afstanden mellem rækkerne må højst være 2,2 m, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mellem 0,9 m og 1,1 m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 14 skud pr. vinstok:

| — | enten med kort beskæring (Royat-beskæring, gobelet-beskæring eller vifteformet) |
| --- | --- |

—

enten med kort beskæring (Royat-beskæring, gobelet-beskæring eller vifteformet)

| — | eller med enkelt Guyot-beskæring. |
| --- | --- |

—

eller med enkelt Guyot-beskæring.

Beskæringen skal foretages inden knopbrydning eller niveau 5 på Eichhorn- og Lorentz-skalaen.

I kernesætningsstadiet er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 12.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Enhver varmebehandling af vinhøsten med en temperatur på under -5 °C er forbudt.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 11 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved vinenes fremstilling, opfylde kravene i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   Maksimumudbytte

75 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 20. juni 2018. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende produktspecifikation omfatter dette områdes perimeter følgende kommuners område efter den officielle geografiske kode fra 2018:

| — | Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne og Villeneuve-en-Retz. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne og Villeneuve-en-Retz.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (kun området i den delegerede kommune La Chaussaire), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Saint-Crespin-sur-Moine og Tillières). |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (kun området i den delegerede kommune La Chaussaire), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Saint-Crespin-sur-Moine og Tillières).

| — | – Departementet Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay og Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

– Departementet Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay og Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Primære druesorter

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område omfatter et bjergrelief, der er formet af floderne, som danner et tæt net syd og øst for byen Nantes. Landskabet i Nantesområdet skifter mellem skråninger til vindyrkning og dale til husdyropdræt, og det strækker sig fra forbjergene ved Mauges i øst til Atlanterhavets kyst i vest og fra Loireflodens bredder i nord til Vendées sletter i syd. Vinmarkerne er fortrinsvis beliggende på bakkerne og skråningerne omkring Grandlieusøen og dens bifloder samt på skråningerne ved moseområdet Goulaine og i Loiredalen. Dette geografiske område udgør den vestligste del af det store vindyrkningsareal i Loiredalen og omfatter 69 kommuner i departementerne Loire-Atlantique, Maine-et-Loire og Vendée.

Det geografiske område ligger på en gammel og kompleks geologisk sokkel, som består af en blanding af dybbjergarter (granit og gabbro) og metamorfe bjergarter (gnejs, glimmerskifer, amfibolit og eklogit), undertiden dækket af sand- og grussedimenter fra Tertiær. Når disse forskellige bjergarter eroderer, danner de ofte sur jord, som er rig på grove bestanddele (sand, småsten og grus), og som er naturligt veldrænet, meget lidt frugtbar og har en moderat vandreserve. I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende de stejleste skråninger med sandjord, der ikke er særlig dyb.

Klimaet i Nantesområdet er præget af påvirkningen fra havet, og når denne påvirkning kan nå længere ind i området, skyldes det i høj grad Loires flodmunding. Det kendetegnes ved, at der kun er små temperaturudsving i årets løb. Vintrene er særlig milde, hvilket fremmer en hurtig opvarmning af jorden om foråret. Om sommeren forbliver temperaturerne kølige takket være brisen fra havet, hvilket mindsker hedebølgernes hyppighed og intensitet. Nedbøren er relativt godt fordelt over hele året, selv om der er et udpræget nedbørsunderskud om sommeren. Antallet af solskinstimer er højt for denne breddegrad.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindyrkningsarealet i Nantesområdet var et af Frankrigs største i Middelalderen, og man viderefører således en meget gammel vindyrkningstradition. Fra det 16. århundrede havde man fokus på destillationsaktiviteter som følge af den hollandske efterspørgsel. Dermed blev druesorten fra Charente med navnet folle blanche B, der var kendt for den fine brændevin, man fremstillede heraf, mere udbredt og trådte i stedet for de hjemmehørende druesorter. Med naturforholdene i Nantesområdet viste denne druesort sig at være velegnet til fremstilling af hvidvin. Navnet »Gros Plant« optræder første gang i et værk fra 1732 som betegnelse for disse vine, der har stor succes i det vestlige Frankrig. I midten af det 19. århundrede, da destillationsaktiviteterne i Nantesområdet aftager, dækker vindyrkningsarealet for »Gros Plant« stadig 20 000 hektar.

Efter phylloxera-krisen plantede man i mindre omfang druesorterne montils B og colombard B, som også stammer fra Charente, sammen med druesorten folle blanche B. For at kontrollere kraften i de naturligt frugtbare planter indførte producenterne nogle strenge regler, nemlig middelhøj til høj beplantningstæthed, kort beskæring af vinstokkene og en streng begrænsning af antallet af frugtbærende grene. De valgte parcellerne til denne produktion ud fra deres egnethed til tidlig modning, deres beskedne vandreserve og deres lavere frugtbarhed. Når udbyttet bliver lavere, bliver vinenes kvalitet højere. Takket være de salgsfremmende foranstaltninger, der blev foretaget af brødremenigheden Confrérie Bachique des Bretvins, som blev oprettet i 1948, og indsatsen fra den første producentsammenslutning, der blev stiftet i 1951, blev »Gros Plant du Pays nantais« anerkendt med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure« ved afgørelse af 26. februar 1954. I forbindelse hermed opnåede vinene et nationalt omdømme.

For at fremstille fyldigere og mere komplekse vine anvender vinavlerne en særlig vinfremstillingsteknik, der er kendt som »Nantesmetoden«, og som består i, at vinene lagres på bærmen i mindst én vinter uden nogen form for omtapning. Denne knowhow er opstået som resultat af producenternes vane med at gemme et fad af deres bedste vin på bærmen til fejring af familiebegivenheder det efterfølgende forår. Denne lagringsmetode gør vinene runde og fede, navnlig ved hjælp af berigelse med mannoproteiner og andre forbindelser, der stammer fra gærcellevæggenes autolyse. Desuden gør denne metode – der er baseret på, at vinene ikke håndteres, og at de opbevares i en kuldioxidholdig atmosfære, hvor iltning og frigivelse af flygtige forbindelser kraftigt begrænses – det muligt at bevare de aromaer, der dannes under alkoholgæringen, frem til foråret og længere endnu. Den specifikke lovgivning om den traditionelle benævnelse »sur lie« (»på vinbærme«) blev fastsat i 1977 og har siden 1994 udmøntet sig i, at vinene aftappes på selve vingårdene for at begrænse vinenes omtapning og omhældning.

I 2009 omfattede det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, knap 1 500 ha dyrket af 600 producenter med en årlig produktion på ca. 100 000 hektoliter, hvoraf over en tredjedel har benævnelsen »på vinbærme«. Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Gros Plant du Pays nantais« er stille hvidvine. De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine. Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed. Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« har generelt en god balance i munden og er først og fremmest runde. De har en mere kompleks bouquet og kan have en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes under alkoholgæringen. For at bevare deres friskhed, deres aromarigdom og deres indhold af endogen kuldioxid beskyttes de mod iltning under lagringen. Da indholdet af kuldioxid er for højt til aftapning i bløde beholdere, aftappes de på flasker, og der skal udvises særlig omhu ved aftapningen. Anvendelsen i Nantesregionen af de druesorter, som giver vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse deres særpræg, skyldes både den geografiske placering og Nantes’ historie. Denne store havneby, der er beliggende ved Loireflodens udmunding i Atlanterhavet, udviklede meget tidligt en aktiv handel med vin til bycentrene i Nordeuropa. Denne meget vigtige handelsplads tiltrak en lang række handelsfolk, herunder en stærk hollandsk tilstedeværelse, som i afgørende grad bidrog til, at druesorten folle blanche B blev udbredt i det geografiske område inden plantningen af de to andre druesorter montils B og colombard B, hvis dyrkningsegenskaber minder meget om folle blanche B’s.

Klima- og jordbundsforholdene i Nantesregionen gjorde det muligt at anvende disse druesorter til at fremstille afbalancerede hvidvine med fine aromaer. Den sure og grove jord i det geografiske område, som er opstået ud fra granit, gnejs, glimmerskifer eller sand- og grusaflejringer – i kombination med de milde vintre, der præger klimaet i Nantes – fremmer nemlig en tidlig start på vinstokkenes vækstcyklus og opnåelsen af en god modenhed for druerne. Den nordlige beliggenhed af det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, og påvirkningen fra havet sikrer kølige temperaturer om sommeren, hvilket gør det muligt at bevare forstadierne til de fine aromaer i druerne.

Da de skulle tilpasse de valgte druesorter til de naturlige forhold i Nantesområdet, kunne vinavlerne i det geografiske område støtte sig til en fast forankret vindyrkningsknowhow, som viderefører flere hundrede år gamle traditioner for handel med fine vine. De foretagne tekniske valg – både når det gælder valget af parceller inden tilplantningen, og når det gælder kontrollen med vinstokkenes kraft – gør det muligt at udnytte den meget lidt frugtbare jord og de mange solskinstimer i det geografiske område bedst muligt, så man opnår en moden og sund høst.

Nantesmetoden, som består i at lagre vinene på bærmen uden nogen form for omtapning, tillader de duftmolekyler, der dannes under gæringen, at komme til udtryk i vinene. Klimaet med de milde vintre fremmer udvekslingen med bærmen, således at vinene får en større fylde. Denne lagring giver vine med benævnelsen »på vinbærme« deres rundere karakter, deres fine og subtile frugt- og blomsteragtige aromaer og en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes ved gæringens afslutning. For at bevare fordelen ved denne lagring og undgå enhver iltning har vinavlerne opnået en særlig knowhow i forbindelse med aftapningen af vinene, idet de aftappes direkte på flaske på vingårdene. Denne traditionelle praksis, som begrænser produkternes håndtering, er særdeles velegnet til at bevare de fine duftstoffer i vinene.

»Gros Plant du Pays nantais« er den Loirevin, der er »tættest på havet«, eftersom det geografiske område strækker sig til bugten ved Bourgneuf. Den giver en syrlig fornemmelse i munden og har generelt jodprægede aromaer, som passer perfekt sammen med skaldyr og østers. Producenterne fortsatte med at fremhæve denne identitetsforbindelse mellem vin og lokal gastronomi, og de opnåede i 1954 vinens anerkendelse med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure«. Også i dag er vinmarkernes beliggenhed tæt på kysten, mellem Bretagne og Vendée, en fordel i salgsøjemed, da de mange turister om sommeren i høj grad bidrager til vinens omdømme og styrker billedet af en vin, der er den ideelle ledsager til alt godt fra havet.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vin samt fremstilling, forarbejdning, lagring og aftapning af vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, består af området i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2018:

| — | Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré).

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »på vinbærme«, når der er tale om vin, som opfylder produktionsbetingelserne for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser for denne geografiske betegnelse.

Skriftstørrelsen på bogstaverne for benævnelsen »på vinbærme« (»sur lie«) og den geografiske betegnelse »Val de Loire« skal både i højde, bredde og tykkelse være mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« skal præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Det skal være placeret i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Med henblik på at bevare de karakteristika, der skyldes vinenes fremstillings- og lagringsmetode – navnlig deres friskhed, deres aromatiske kompleksitet og den let perlende karakter, som deres indhold af endogen kuldioxid giver dem – skal vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, for at begrænse omhældning fyldes på flasker på vingårdene mellem den 1. marts og den 31. december i året efter høståret.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 18.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 89/26

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 89/05)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»TORO«

Referencenummer: PDO-ES-A0886-AM03

Meddelelsesdato: 18. december 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Ændring af de fysisk-kemiske kendetegn efter vintype

Beskrivelse og begrundelse

Denne ændring vedrører punkt 2, litra a), i produktspecifikationen og punkt 1.4 i enhedsdokumentet.

Som følge af de nye tendenser inden for fremstilling af vin, som skyldes adgangen til mere sikre teknologier og nye præferencer blandt forbrugerne, er det nødvendigt at tilpasse indholdet af reducerende sukker for så vidt angår hvidvin og rosévin fra 4 g/l til 9 g/l. Hvad rødvin angår har de seneste mange år vist, at vine med oprindelsesbetegnelsen »Toro« har et lavere samlet sukkerindhold, samtidig med at de bevarer den høje kvalitet. Derfor nedsættes grænseværdien fra 6 g/l til 4 g/l.

Parameteren for tørstofindholdet slettes, idet den ikke er nødvendig.

Denne ændring betragtes som en standardændring af enhedsdokumentet, idet den består i en tilpasning af de fysisk-kemiske kendetegn, som ikke indebærer en væsentlig ændring af det beskyttede produkt, som fortsat bevarer de kendetegn og den profil, der er beskrevet i tilknytningen, og som skyldes samspillet mellem naturlige og menneskelige faktorer. Denne ændring betragtes derfor ikke som en af de typer ændringer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

2.   Ændring af betingelserne for fremstilling: ekstraktionsudbytte

Beskrivelse og begrundelse

Denne ændring vedrører punkt 3, litra b), nr. b.1, i produktspecifikationen og punkt 1.5.1 i enhedsdokumentet.

Den teknologiske udvikling af vinkældrene, kuldebehandlingen, og anvendelsen af vakuumfiltre til forædling af mosten har i de seneste år ført til en større udnyttelse af druesaften uden at skabe et større pres, der kan gå ud over kvaliteten. Derved opnås et optimalt resultat med et større udbytte og samme kvalitetsniveau, som der kræves i produktspecifikationen. Det foreslås derfor at forhøje ekstraktionsudbyttet fra 70 til 72 l vin pr. 100 kg druer.

Denne ændring betragtes som en standardændring af enhedsdokumentet, idet den ikke medfører en væsentlig ændring af det beskyttede produkt, som fortsat bevarer de kendetegn og den profil, der er beskrevet i tilknytningen, og som skyldes samspillet mellem naturlige og menneskelige faktorer. Denne ændring betragtes derfor ikke som en af de typer ændringer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

3.   Forøgelse af udbyttet af sorten verdejo og ajourføring af maksimumudbyttet i hektoliter pr. Hektar

Beskrivelse og begrundelse

Denne ændring vedrører punkt 5 i produktspecifikationen og punkt 1.5.2 i enhedsdokumentet.

Fremskridtene inden for moderne vinavl har gjort det muligt at opnå større udbytte (kg/ha), uden at det er til skade for råvarens kvalitet. I det konkrete tilfælde har det maksimumudbytte af sorten Verdejo, der hidtil har været omhandlet i produktspecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Toro«, været klart lavere end det gennemsnitlige udbytte i området. Det har bragt vinavlernes nettomargin og dermed plantagernes rentabilitet i fare. Der foreslås derfor en stigning fra 6 900 kg/ha til 9 000 kg/ha.

Udbyttet i hektoliter pr. hektar ajourføres også som følge af forhøjelsen af ekstraktionsudbyttet (foregående ændring).

Denne ændring betragtes som en standardændring, der vedrører enhedsdokumentet, idet den ikke medfører en væsentlig ændring af det beskyttede produkt, som fortsat bevarer de kendetegn og den profil, der er beskrevet i tilknytningen, og som skyldes samspillet mellem naturlige og menneskelige faktorer. Denne ændring betragtes derfor ikke som en af de typer ændringer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

4.   Udvidelse af begrundelsen for emballering i det afgrænsede område

Beskrivelse og begrundelse

Denne ændring vedrører punkt 8, litra b), nr. b.2, i produktspecifikationen og punkt 1.9 i enhedsdokumentet.

Punkt 8, litra b), nr. b.2, i varespecifikationen omformuleres for at begrunde emballeringen (aftapningen) i det afgrænsede område, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2019/33.

Denne ændring betragtes som en standardændring, der berører enhedsdokumentet, eftersom denne praksis allerede var obligatorisk, og derfor ikke medfører yderligere restriktioner for markedsføringen. Der er blot tale om en omformulering med henblik på tilpasning til de gældende regler. Denne ændring betragtes derfor ikke som en af de typer ændringer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

5.   Tilpasning til reglerne for kontrol af overholdelse af varespecifikationen

Beskrivelse og begrundelse

Denne ændring vedrører punkt 9 i produktspecifikationen.

Der er tale om en tilpasning til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/34 af 17. oktober 2018, særlig artikel 19, der fastsætter, hvordan den årlige kontrol, som kontrolmyndighederne eller kontrolorganerne foretager, skal foretages for at kontrollere, at produktspecifikationen overholdes. Baggrunden for denne ændring er også behovet for ajourføring af produktspecifikationen for at opfylde kriterierne i standarden UNE-EN-ISO 17065.

Denne ændring betragtes som en standardændring, der ikke vedrører enhedsdokumentet, idet den ikke er omfattet af en af de typer ændringer, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) 2019/33.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

»Toro«

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

VIN — HVIDVINE OG ROSÉVINE

Hvidvinene har en strågul farve og frugtagtige, velduftende og velafbalancerede aromaer. Ved gæringen på fad kommer disse egenskaber til udtryk sammen med noter af røget og brændt træ.

Rosévinene har en jordbær- til hindbærrød farve og aromaer af skovbær.

Hvis vinenes indhold af restsukker er 5 g/l eller derover, må det maksimale indhold af svovldioxid være op til 250 mg/l.

I alle tilfælde overholder de fysisk-kemiske parametre, der er fastsat i dette punkt, de grænseværdier, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 11 |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | 18 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

11

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

18

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

200

VIN — RØDVINE

Rødvinene har en kirsebærrød farve, aromaer af røde bær og skovbær og en god struktur. Vinene er velsmagende og velafbalancerede. Når vinen lagres, kommer de typiske noter fra fadet også til udtryk. Til forskel fra andre områder har rødvinene med betegnelsen »Toro« mere struktur, indeholder flere tanniner, er mindre syrlige og har en næse, der domineres af moden frugt.

I alle tilfælde overholder de fysisk-kemiske parametre, der er fastsat i dette punkt, de grænseværdier, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 12,5 |
| Totalt syreindhold, minimum | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | 20 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

12,5

Totalt syreindhold, minimum

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

20

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

150

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

VINFREMSTILLINGSMETODER

Særlig ønologisk fremgangsmåde:

| — | sandsynligt minimumsalkoholindhold fra druerne: 10,5 % vol. |
| --- | --- |

—

sandsynligt minimumsalkoholindhold fra druerne: 10,5 % vol.

| — | maksimalt ekstraktionsudbytte: 72 l pr. 100 kg druer. |
| --- | --- |

—

maksimalt ekstraktionsudbytte: 72 l pr. 100 kg druer.

VINFREMSTILLINGSMETODER

Restriktioner for vinfremstillingen:

Hvidvinene fremstilles udelukkende af grønne druesorter (Malvasía Castellana og Verdejo).

Rosévinene fremstilles af godkendte blå og grønne druesorter (primære og sekundære sorter).

Rødvinene fremstilles af druesorterne Tinta de Toro og Garnacha. Tinta de Toro skal udgøre mindst 75 %.

VINFREMSTILLINGSMETODER

Dyrkningsmetode:

| — | minimumsplantetæthed: 500 vinstokke/ha |
| --- | --- |

—

minimumsplantetæthed: 500 vinstokke/ha

| — | vinstokken kan dyrkes efter gobeletmetoden eller med espalier |
| --- | --- |

—

vinstokken kan dyrkes efter gobeletmetoden eller med espalier

| — | blandede vinplantager, hvor det ikke er muligt at høste hver druesort for sig, er ikke tilladt. |
| --- | --- |

—

blandede vinplantager, hvor det ikke er muligt at høste hver druesort for sig, er ikke tilladt.

b.   Maksimale udbytter

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) og Verdejo:

9 000 kg druer pr. hektar.

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) og Verdejo:

64,80 hl pr. hektar.

Tinta de Toro:

6 000 kg druer pr. hektar.

Tinta de Toro:

43,20 hl pr. hektar.

6.   Afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Toro« ligger i den vestlige del af regionen Castilla y León, sydøst for provinsen Zamora, og omfatter en del af egnene Tierra del Vino, Valle del Guareña og Tierra de Toro. Området grænser op til de øde områder Tierra del Pan og Tierra de Campos og omfatter et areal på 62 000 hektar.

Området omfatter følgende kommuner:

Provinsen Zamora:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo og Villabuena del Puente.

Provinsen Valladolid:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero og landområderne Villaester de Arriba og Villaester de Abajo i Pedrosa del Rey kommune.

7.   Primære druesorter til vinfremstilling

VERDEJO

DOÑA BLANCA — MALVASÍA CASTELLANA

TEMPRANILLO — TINTA DE TORO

8.   Tilknytning til det geografiske område

De klimatiske forhold, der er beskrevet (meget koldt om vinteren, et stort antal solskinstimer og ekstreme temperaturer), og som begrænser vinstokkenes udbytte, samt de forskellige jordtyper (sandet lerjord, der er blandes, når en sort plantes, en neutral pH-værdi og et lavt indhold af organiske stoffer i jorden og organiske stoffer i form af gødning), er en forudsætning for den aromatiske fase og vinens struktur og høje alkoholindhold. Desuden har det høje jernindhold i jorden sammen med plantning efter gobeletmetoden og vinmarkens høje alder indvirkning på vinens betydelige indhold af farvestoffer.

9.   Yderligere væsentlige kraV (emballering, mærkning, og andre krav)

Retsgrundlag:

I den nationale lovgivning.

Type yderligere krav:

Emballering i det afgrænsede geografiske område.

Beskrivelse af kravet:

Vinfremstillingsprocessen omfatter aftapning og forædling af vinen, og de organoleptiske og fysisk-kemiske kendetegn, der er beskrevet i produktspecifikationen, kan således kun garanteres, hvis alle trin i bearbejdningen af vinen finder sted i produktionsområdet. Aftapningen af de vine, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »TORO«, er et af de punkter, der er afgørende for at opnå de kendetegn, der er defineret i produktspecifikationen. For at garantere kvaliteten og oprindelsen og sikre kontrol af processen foretages aftapningen derfor i vinlagrene i aftapningsfaciliteter, der er beliggende i produktionsområdet.

Retsgrundlag:

I den nationale lovgivning.

Type yderligere krav:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning.

Beskrivelse af kravet:

Ved mærkningen kan den traditionelle benævnelse »DENOMINACIÓN DE ORIGEN« (oprindelsesbetegnelse) anvendes i stedet for »DENOMINACIÓN DE ORIGEN PROTEGIDA« (beskyttet oprindelsesbetegnelse).

Mærkningen af vinene kan påtrykkes »ROBLE« (eg) og »FERMENTADO EN BARRICA« (gæret på fad), og rødvinene kan mærkes med de traditionelle benævnelser »CRIANZA«, »RESERVA« og »GRAN RESERVA«, forudsat at de opfylder betingelserne i den gældende lovgivning.

Link til produktspecifikationen

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---