# Euroopa Liidu C 251/30.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 251 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik30. juuni 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 251

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik30. juuni 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202213.–16. detsembri 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202213.–16. detsembri 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 14. detsember 2021 |
| 2022/C 251/01 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (2020/2035(INL)) | 2 |
| | Kolmapäev, 15. detsember 2021 |
| 2022/C 251/02 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020 (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse mõju kohta ELi omavahenditele ja ELi vahendite väärkasutamisele, keskendudes eelkõige eelarve jagatud täitmisele auditi ja kontrolli seisukohast (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon korruptsiooni, reeglitevastaselt tehtud kulutuste ning ELi ja riiklike rahaliste vahendite omastamise vastaste ennetusmeetmete hindamise kohta erakorraliste rahaliste vahendite ja kriisiga seotud kuluvaldkondade puhul (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamise kohta (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemide ja väljavaadete kohta (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon ELi humanitaartegevuse uute suundumuste kohta (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (2021/2002(INI)) | 87 |
| | Neljapäev, 16. detsember 2021 |
| 2022/C 251/09 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelude kohta (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon demokraatia kohta tööl: töötajate osalusõiguste Euroopa raamistik ja Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamine (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna ja inimõiguslaste jätkuva mahasurumise kohta Venemaal: inimõiguste organisatsiooni Memorial juhtum (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kuubas, täpsemalt José Daniel Ferreri, Daamid Valges liikme Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Roblese, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera juhtumite kohta (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon põhiõiguste ja õigusriigi kohta Sloveenias, eelkõige Euroopa Prokuratuuri prokuröri kandidaatide nimetamisega viivitamise kohta (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon MeToo liikumise ja ahistamise ning selle tagajärgede kohta ELi institutsioonidele (2021/2986(RSP)) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. detsember 2021

2022/C 251/01

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (2020/2035(INL))

2

Kolmapäev, 15. detsember 2021

2022/C 251/02

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020 (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse mõju kohta ELi omavahenditele ja ELi vahendite väärkasutamisele, keskendudes eelkõige eelarve jagatud täitmisele auditi ja kontrolli seisukohast (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon korruptsiooni, reeglitevastaselt tehtud kulutuste ning ELi ja riiklike rahaliste vahendite omastamise vastaste ennetusmeetmete hindamise kohta erakorraliste rahaliste vahendite ja kriisiga seotud kuluvaldkondade puhul (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamise kohta (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemide ja väljavaadete kohta (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon ELi humanitaartegevuse uute suundumuste kohta (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (2021/2002(INI))

87

Neljapäev, 16. detsember 2021

2022/C 251/09

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelude kohta (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon demokraatia kohta tööl: töötajate osalusõiguste Euroopa raamistik ja Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamine (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna ja inimõiguslaste jätkuva mahasurumise kohta Venemaal: inimõiguste organisatsiooni Memorial juhtum (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kuubas, täpsemalt José Daniel Ferreri, Daamid Valges liikme Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Roblese, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera juhtumite kohta (2021/3019(RSP))

120

2022/C 251/13

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon põhiõiguste ja õigusriigi kohta Sloveenias, eelkõige Euroopa Prokuratuuri prokuröri kandidaatide nimetamisega viivitamise kohta (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon MeToo liikumise ja ahistamise ning selle tagajärgede kohta ELi institutsioonidele (2021/2986(RSP))

138

2022/C 251/17

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Esmaspäev, 13. detsember 2021 |
| 2022/C 251/19 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD)) | 153 |
| | Teisipäev, 14. detsember 2021 |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoot ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Euroopa noorteaasta 2022 ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa noorteaasta 2022 kohta (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/... Euroopa noorteaasta (2022) kohta | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Ühised uurimisrühmad: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Euroopa uurimismäärus kriminaalasjades: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega | 159 |
| 2022/C 251/24 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat seoses 28. detsembril 2020 alanud maavärinatega (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale) (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy) (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/004 ES / Aragón automotive) (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014, et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks ja täpsustada vaidluste lahendamise menetlusi traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) | 183 |
| | Kolmapäev, 15. detsember 2021 |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusätted ja asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamine ***IKeskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamisega (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembri 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega | 226 |
| 2022/C 251/33 | Euroopa Parlamendi 15. detsembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 13. detsember 2021

2022/C 251/19

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

153

Teisipäev, 14. detsember 2021

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoot ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Euroopa noorteaasta 2022 ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa noorteaasta 2022 kohta (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/... Euroopa noorteaasta (2022) kohta

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Ühised uurimisrühmad: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Euroopa uurimismäärus kriminaalasjades: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

159

2022/C 251/24

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat seoses 28. detsembril 2020 alanud maavärinatega (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale) (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

163

2022/C 251/26

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy) (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

167

2022/C 251/27

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/004 ES / Aragón automotive) (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

171

2022/C 251/28

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014, et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks ja täpsustada vaidluste lahendamise menetlusi traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

175

2022/C 251/29

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

183

Kolmapäev, 15. detsember 2021

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusätted ja asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamine ***IKeskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamisega (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembri 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega

in vitro

in vitro

226

2022/C 251/33

Euroopa Parlamendi 15. detsembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

227

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

30.6.2022

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2021–2022

13.–16. detsembri 2021. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, artikli 83 lõiget 1 ja artikleid 84 ja 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, artikli 83 lõiget 1 ja artikleid 84 ja 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 ja 47,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, ja eelkõige selles sätestatud eesmärki vabastada naised ja tütarlapsed vägivallast ja stereotüüpidest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, ja eelkõige selles sätestatud eesmärki vabastada naised ja tütarlapsed vägivallast ja stereotüüpidest,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta teatist „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga. Veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta teatist „Võitlus ebaseadusliku veebisisuga. Veebiplatvormidele suurema vastutuse andmine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 2016. aasta mais avaldatud internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit ja selle viiendat seirevooru, mille tulemusel koostati dokument „Teabeleht. Tegevusjuhendi 5. järelevalvevoor“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 2016. aasta mais avaldatud internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendit ja selle viiendat seirevooru, mille tulemusel koostati dokument „Teabeleht. Tegevusjuhendi 5. järelevalvevoor“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Istanbulis 11. mail 2011,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (2),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kuulutamise kohta LGBTIQ vabaduse alaks (3),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja selle vastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni direktiivi 2011/36/EL (milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja selle vastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset) rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (5),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (6),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (7),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni meediavabaduse tugevdamise kohta: ajakirjanike kaitse Euroopas, vaenukõne, desinformatsioon ja platvormide roll (8),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (9),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (10),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (11),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni meetmete kohta töökohal, avalikes kohtades ja poliitilises elus toimuva kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ELis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2018. aasta resolutsiooni meetmete kohta töökohal, avalikes kohtades ja poliitilises elus toimuva kiusamise ja seksuaalse ahistamise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ELis (12),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (13),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (14),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (16),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste valdkonna õigusaktide sätteid, eriti neid, milles käsitletakse naiste ja laste õigusi, ja muid naiste- ja lastevastast vägivalda käsitlevaid ÜRO õigusakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste valdkonna õigusaktide sätteid, eriti neid, milles käsitletakse naiste ja laste õigusi, ja muid naiste- ja lastevastast vägivalda käsitlevaid ÜRO õigusakte,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2020. aasta resolutsioone „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“ (Naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kõrvaldamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamine) (A/RES/75/161) ning „The right to privacy in the digital age“ (Õigus eraelu puutumatusele digiajastul) (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2020. aasta resolutsioone „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“ (Naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kõrvaldamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamine) (A/RES/75/161) ning „The right to privacy in the digital age“ (Õigus eraelu puutumatusele digiajastul) (A/RES/75/176),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts“ (Naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kaotamise kiirendamine: naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamine ja sellele reageerimine digikeskkonnas) (A/HRC/38/L.6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts“ (Naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kaotamise kiirendamine: naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamine ja sellele reageerimine digikeskkonnas) (A/HRC/38/L.6),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla ning selle põhjuste ja tagajärgede kohta, eelkõige 18. juuni 2018. aasta aruannet naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kohta internetis inimõiguste seisukohast (A/HRC/38/47), 6. mai 2020. aasta aruannet naisajakirjanike vastase vägivalla vastu võitlemise kohta (A/HRC/44/52) ja 24. juuli 2020. aasta aruannet seoste kohta koroonaviirushaiguse (COVID-19) pandeemia ja naistevastase soolise vägivalla pandeemia vahel, keskendudes eelkõige perevägivallale ja kodurahualgatusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööride aruandeid naistevastase vägivalla ning selle põhjuste ja tagajärgede kohta, eelkõige 18. juuni 2018. aasta aruannet naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kohta internetis inimõiguste seisukohast (A/HRC/38/47), 6. mai 2020. aasta aruannet naisajakirjanike vastase vägivalla vastu võitlemise kohta (A/HRC/44/52) ja 24. juuli 2020. aasta aruannet seoste kohta koroonaviirushaiguse (COVID-19) pandeemia ja naistevastase soolise vägivalla pandeemia vahel, keskendudes eelkõige perevägivallale ja kodurahualgatusele,

| — | võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, mis võeti vastu 20. detsembril 1993, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, mis võeti vastu 20. detsembril 1993,

| — | võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 10. detsembri 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 14. juuli 2017. aasta üldist soovitust nr 35 naistevastase soolise vägivalla kohta, millega ajakohastatakse üldist soovitust nr 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 14. juuli 2017. aasta üldist soovitust nr 35 naistevastase soolise vägivalla kohta, millega ajakohastatakse üldist soovitust nr 19,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Lapse Õiguste Komitee 18. aprilli 2011. aasta üldkommentaari nr 13 (2011) lapse õiguse kohta kaitsele igasuguse vägivalla eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lapse Õiguste Komitee 18. aprilli 2011. aasta üldkommentaari nr 13 (2011) lapse õiguse kohta kaitsele igasuguse vägivalla eest,

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 5 soolise võrdsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 5 soolise võrdsuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) aruannet naisajakirjanike turvalisuse kohta internetis (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) aruannet naisajakirjanike turvalisuse kohta internetis (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Combating gender-based violence: Cyber violence“ (Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald“ (Euroopa lisaväärtuse hinnang), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Combating gender-based violence: Cyber violence“ (Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald“ (Euroopa lisaväärtuse hinnang),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Cyber violence and hate speech online against women“ (Naistevastane kübervägivald ja internetipõhine vaenukõne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Cyber violence and hate speech online against women“ (Naistevastane kübervägivald ja internetipõhine vaenukõne),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1232 ajutise erandi kohta direktiivi 2002/58/EÜ teatavatest sätetest seoses tehnoloogiaga, mida numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajad kasutavad isikuandmete ja muude andmete töötlemiseks, et võidelda internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1232 ajutise erandi kohta direktiivi 2002/58/EÜ teatavatest sätetest seoses tehnoloogiaga, mida numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajad kasutavad isikuandmete ja muude andmete töötlemiseks, et võidelda internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 3. märtsi 2014. aasta aruannet „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 3. märtsi 2014. aasta aruannet „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 14. mai 2020. aasta teist LGBTI uuringut „Pikk tee LGBTI kogukonna liikmete võrdõiguslikkuseni“ (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 14. mai 2020. aasta teist LGBTI uuringut „Pikk tee LGBTI kogukonna liikmete võrdõiguslikkuseni“ (21),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni käsitlevat õiguslikku arvamust, mille Euroopa Liidu Kohtu kohtujurist avaldas 11. märtsil 2021 (22) eesmärgiga vähendada õiguslikku ebakindlust küsimuses, kas ja kuidas liit saab konventsiooni sõlmida ja ratifitseerida, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni käsitlevat õiguslikku arvamust, mille Euroopa Liidu Kohtu kohtujurist avaldas 11. märtsil 2021 (22) eesmärgiga vähendada õiguslikku ebakindlust küsimuses, kas ja kuidas liit saab konventsiooni sõlmida ja ratifitseerida,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol), sealhulgas selle küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse tööd ja selle internetipõhise organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol), sealhulgas selle küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse tööd ja selle internetipõhise organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0338/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0338/2021),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu põhiväärtus ja põhieesmärk ning see peaks kajastuma kogu liidu poliitikas; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on põhiõigus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3, ELi toimimise lepingu artiklites 8, 10, 19 ja 157 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklites 21 ja 23; arvestades, et Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 esimese eesmärgi raames keskendutakse soolise vägivalla kaotamisele ja kirjeldatakse seda kui üht suurimat probleemi meie ühiskonnas, kuna see mõjutab naisi ühiskonna kõigil tasanditel, olenemata vanusest, haridustasemest, sissetulekust, sotsiaalsest taustast või päritolu- või elukohariigist, ning see on üks tõsisemaid takistusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu põhiväärtus ja põhieesmärk ning see peaks kajastuma kogu liidu poliitikas; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on põhiõigus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 3, ELi toimimise lepingu artiklites 8, 10, 19 ja 157 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklites 21 ja 23; arvestades, et Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 esimese eesmärgi raames keskendutakse soolise vägivalla kaotamisele ja kirjeldatakse seda kui üht suurimat probleemi meie ühiskonnas, kuna see mõjutab naisi ühiskonna kõigil tasanditel, olenemata vanusest, haridustasemest, sissetulekust, sotsiaalsest taustast või päritolu- või elukohariigist, ning see on üks tõsisemaid takistusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel;

| B. | arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald ja muud soolise vägivalla vormid on liidus laialt levinud ning neid tuleb mõista kui naistevastase diskrimineerimise äärmuslikku vormi, millel on suur mõju ohvritele ja nende perekondadele ja kogukondadele, ning kui inimõiguste rikkumist, mis on kinnistunud soolises ebavõrdsuses, mida need aitavad säilitada ja tugevdada; arvestades, et sooline vägivald on tingitud võimu ebavõrdsest jaotumisest naiste ja meeste vahel, väljakujunenud patriarhaalsetel struktuuridel ja tavadel ning soonormidel, seksismil ja kahjulikel soolistel stereotüüpidel ning eelarvamustel, mis on toonud kaasa meeste domineerimise ja diskrimineerimise naiste ja tütarlaste vastu üle kogu nende mitmekesisuses, sealhulgas LGBTIQ kogukonna liikmed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald ja muud soolise vägivalla vormid on liidus laialt levinud ning neid tuleb mõista kui naistevastase diskrimineerimise äärmuslikku vormi, millel on suur mõju ohvritele ja nende perekondadele ja kogukondadele, ning kui inimõiguste rikkumist, mis on kinnistunud soolises ebavõrdsuses, mida need aitavad säilitada ja tugevdada; arvestades, et sooline vägivald on tingitud võimu ebavõrdsest jaotumisest naiste ja meeste vahel, väljakujunenud patriarhaalsetel struktuuridel ja tavadel ning soonormidel, seksismil ja kahjulikel soolistel stereotüüpidel ning eelarvamustel, mis on toonud kaasa meeste domineerimise ja diskrimineerimise naiste ja tütarlaste vastu üle kogu nende mitmekesisuses, sealhulgas LGBTIQ kogukonna liikmed;

| C. | arvestades, et naistevastane vägivald tähendab kõiki soolise vägivalla akte, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla naisele füüsilise, seksuaalse, psühholoogilise või majandusliku kahju või kannatuse tekitamine, sealhulgas selliste tegudega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus ning internetis või mujal;. |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naistevastane vägivald tähendab kõiki soolise vägivalla akte, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla naisele füüsilise, seksuaalse, psühholoogilise või majandusliku kahju või kannatuse tekitamine, sealhulgas selliste tegudega ähvardamine, ning sundimine ja omavoliline vabadusevõtmine avalikus või eraelus ning internetis või mujal;.

| D. | arvestades, et sooline kübervägivald võib olla suunatud naiste ja tütarlaste vastu kogu nende mitmekesisuses ja LGBTIQ kogukonna liikmetele nende soo, sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste alusel; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise vormid, sealhulgas diskrimineerimine rassi, keele, usu, veendumuste, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, rahvus- või etnilisse vähemusse kuulumise, sünni, seksuaalse sättumuse, vanuse, tervisliku seisundi, puude, perekonnaseisu või rändaja- või pagulasstaatuse alusel võivad süvendada soolise kübervägivalla tagajärgi; arvestades, et liidu LGBTIQ võrdõiguslikkuse strateegias tuletatakse meelde, et kõigil on õigus turvalisusele, olgu siis kodus, avalikus elus või veebis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sooline kübervägivald võib olla suunatud naiste ja tütarlaste vastu kogu nende mitmekesisuses ja LGBTIQ kogukonna liikmetele nende soo, sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste alusel; arvestades, et läbipõimunud diskrimineerimise vormid, sealhulgas diskrimineerimine rassi, keele, usu, veendumuste, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, rahvus- või etnilisse vähemusse kuulumise, sünni, seksuaalse sättumuse, vanuse, tervisliku seisundi, puude, perekonnaseisu või rändaja- või pagulasstaatuse alusel võivad süvendada soolise kübervägivalla tagajärgi; arvestades, et liidu LGBTIQ võrdõiguslikkuse strateegias tuletatakse meelde, et kõigil on õigus turvalisusele, olgu siis kodus, avalikus elus või veebis;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti läbi viidud liidu teine LGBTIQ uuring näitas, et 10 % LGBTIQ kogukonna liikmetest oli uuringueelse aasta jooksul kogenud küberkiusamist seoses LGBTIQ kogukonna liikmeks olemisega, sealhulgas sotsiaalmeedias; arvestades, et inter- ja transsoolised inimesed on probleemist rohkem kui proportsionaalselt mõjutatud (16 %); arvestades, et 15–17-aastased teismelised oli rühm, keda on võrreldes teiste vanuserühmadega (7–12 %) kõige rohkem küberahistatud (15 %) põhjusel, et nad on LGBTIQ kogukonna liikmed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti läbi viidud liidu teine LGBTIQ uuring näitas, et 10 % LGBTIQ kogukonna liikmetest oli uuringueelse aasta jooksul kogenud küberkiusamist seoses LGBTIQ kogukonna liikmeks olemisega, sealhulgas sotsiaalmeedias; arvestades, et inter- ja transsoolised inimesed on probleemist rohkem kui proportsionaalselt mõjutatud (16 %); arvestades, et 15–17-aastased teismelised oli rühm, keda on võrreldes teiste vanuserühmadega (7–12 %) kõige rohkem küberahistatud (15 %) põhjusel, et nad on LGBTIQ kogukonna liikmed;

| F. | arvestades, et vägivald tütarlaste ja naiste vastu kogu nende mitmekesisuses ja sooline vägivald kujutavad endast erinevaid, kuid mitte üksteist välistavaid vorme ja ilminguid; arvestades, et veebis aset leidev vägivald on sageli seotud ja lahutamatu vägivallast väljaspool veebi, kuna see võib sellele eelneda, sellega kaasneda või seda jätkata; arvestades, et soolist kübervägivalda tuleks seetõttu mõista kui veebivälise soolise vägivalla jätkumist veebikeskkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vägivald tütarlaste ja naiste vastu kogu nende mitmekesisuses ja sooline vägivald kujutavad endast erinevaid, kuid mitte üksteist välistavaid vorme ja ilminguid; arvestades, et veebis aset leidev vägivald on sageli seotud ja lahutamatu vägivallast väljaspool veebi, kuna see võib sellele eelneda, sellega kaasneda või seda jätkata; arvestades, et soolist kübervägivalda tuleks seetõttu mõista kui veebivälise soolise vägivalla jätkumist veebikeskkonnas;

| G. | arvestades Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Võitlus soolise vägivalla vastu: kübervägivald – Euroopa lisaväärtuse hinnang) soolise kübervägivalla kohta on 4–7 % liidu naistest kogenud 12 kuu jooksul enne uuringut küberkiusamist, samas kui 1–3 % on kogenud küberahistamist; arvestades, et küberahistamine toimub mitmel kujul ja on kõige levinum eraldiseisva või kombineeritud vihakõne vorm ning seda on liiga kaua ignoreeritud ja sellele reageerimata jäetud; arvestades, et 2020. aastal läbi viidud World Wide Web Foundationi uuring 180 riigi vastajate seas näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on internetis kogenud sellist väärkohtlemist nagu privaatsete piltide, videote või sõnumite jagamine ilma nende nõusolekuta, õelad ja alandavad sõnumid, kuritahtlik ja ähvardav kõne, seksuaalne ahistamine ja vale sisu ning 64 % vastanutest väitis, et tunneb kedagi, kes on seda kogenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuringut „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Võitlus soolise vägivalla vastu: kübervägivald – Euroopa lisaväärtuse hinnang) soolise kübervägivalla kohta on 4–7 % liidu naistest kogenud 12 kuu jooksul enne uuringut küberkiusamist, samas kui 1–3 % on kogenud küberahistamist; arvestades, et küberahistamine toimub mitmel kujul ja on kõige levinum eraldiseisva või kombineeritud vihakõne vorm ning seda on liiga kaua ignoreeritud ja sellele reageerimata jäetud; arvestades, et 2020. aastal läbi viidud World Wide Web Foundationi uuring 180 riigi vastajate seas näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on internetis kogenud sellist väärkohtlemist nagu privaatsete piltide, videote või sõnumite jagamine ilma nende nõusolekuta, õelad ja alandavad sõnumid, kuritahtlik ja ähvardav kõne, seksuaalne ahistamine ja vale sisu ning 64 % vastanutest väitis, et tunneb kedagi, kes on seda kogenud;

| H. | arvestades, et noortel naistel ja tütarlastel on suurem oht langeda kübervägivalla, eriti küberahistamise ja küberkiusamise ohvriks; arvestades, et vähemalt 12,5 % koolikiusamise juhtumitest leiab aset veebis (23); arvestades, et noored on nüüd juba varasemas eas üha enam sotsiaalvõrgustikega seotud; arvestades, et need vägivallavormid suurendavad sotsiaalse ebavõrdsuse kaalu, sest sageli on sihtmärgiks kõige ebasoodsamas olukorras olevad noored; arvestades, et UNICEFi andmetel ahistatakse tütarlapsi kaks korda rohkem kui poisse (24); arvestades, et selle uuringu kohaselt on naised skeptilisemad tehnoloogiaettevõtete suhtes oma andmete vastutustundliku kasutamise küsimuses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noortel naistel ja tütarlastel on suurem oht langeda kübervägivalla, eriti küberahistamise ja küberkiusamise ohvriks; arvestades, et vähemalt 12,5 % koolikiusamise juhtumitest leiab aset veebis (23); arvestades, et noored on nüüd juba varasemas eas üha enam sotsiaalvõrgustikega seotud; arvestades, et need vägivallavormid suurendavad sotsiaalse ebavõrdsuse kaalu, sest sageli on sihtmärgiks kõige ebasoodsamas olukorras olevad noored; arvestades, et UNICEFi andmetel ahistatakse tütarlapsi kaks korda rohkem kui poisse (24); arvestades, et selle uuringu kohaselt on naised skeptilisemad tehnoloogiaettevõtete suhtes oma andmete vastutustundliku kasutamise küsimuses;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 3. märtsi 2014. aasta aruande „Naistevastane vägivald: kogu ELi hõlmav uuring“ kohaselt oli 2014. aastal 11 % naistest kogenud küberahistamist ja 14 % oli liidus kogenud jälitamist alates 15. eluaastast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 3. märtsi 2014. aasta aruande „Naistevastane vägivald: kogu ELi hõlmav uuring“ kohaselt oli 2014. aastal 11 % naistest kogenud küberahistamist ja 14 % oli liidus kogenud jälitamist alates 15. eluaastast;

| J. | arvestades, et interneti-ühenduvus ja vajadus pääseda juurde digitaalsele avalikule sfäärile on meie ühiskondade ja majanduse arenguks üha vajalikumad; arvestades, et töökohad kasutavad üha enam digitaalseid lahendusi ja muutuvad neist sõltuvaks, mis suurendab riski, et naised võivad tööturul ja majandustegevuses kogeda soolist kübervägivalda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et interneti-ühenduvus ja vajadus pääseda juurde digitaalsele avalikule sfäärile on meie ühiskondade ja majanduse arenguks üha vajalikumad; arvestades, et töökohad kasutavad üha enam digitaalseid lahendusi ja muutuvad neist sõltuvaks, mis suurendab riski, et naised võivad tööturul ja majandustegevuses kogeda soolist kübervägivalda;

| K. | arvestades, et internetikasutuse laienemine, mobiilse teabe kiire levik ja sotsiaalmeedia kasutamine koos soolise vägivalla mitmete, korduvate ja omavahel seotud vormidega on põhjustanud naistevastase kübervägivalla ja soolise vägivalla üha kasvava leviku; arvestades, et internetile juurdepääsu omavad naised ja tütarlapsed puutuvad internetivägivallaga kokku sagedamini kui mehed; arvestades, et naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgedega tegelev ÜRO eriraportöör märkis, et uued tehnoloogiad „tekitavad paratamatult naistevastase vägivalla erinevaid ja uusi ilminguid internetis“; arvestades, et innovatsioon toimub tempos, mis sageli ei võimalda arutleda selle pikaajaliste tagajärgede üle, ning et soolise kübervägivalla levimus tõenäoliselt suureneb ka lähiaastatel; arvestades, et on vaja piisavalt hinnata soolise kübervägivalla mõju ohvritele ja mõista mehhanisme, mis võimaldavad sellist soolist vägivalda toime panna, et tagada heastamine, vastutusele võtmine ja ennetamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et internetikasutuse laienemine, mobiilse teabe kiire levik ja sotsiaalmeedia kasutamine koos soolise vägivalla mitmete, korduvate ja omavahel seotud vormidega on põhjustanud naistevastase kübervägivalla ja soolise vägivalla üha kasvava leviku; arvestades, et internetile juurdepääsu omavad naised ja tütarlapsed puutuvad internetivägivallaga kokku sagedamini kui mehed; arvestades, et naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgedega tegelev ÜRO eriraportöör märkis, et uued tehnoloogiad „tekitavad paratamatult naistevastase vägivalla erinevaid ja uusi ilminguid internetis“; arvestades, et innovatsioon toimub tempos, mis sageli ei võimalda arutleda selle pikaajaliste tagajärgede üle, ning et soolise kübervägivalla levimus tõenäoliselt suureneb ka lähiaastatel; arvestades, et on vaja piisavalt hinnata soolise kübervägivalla mõju ohvritele ja mõista mehhanisme, mis võimaldavad sellist soolist vägivalda toime panna, et tagada heastamine, vastutusele võtmine ja ennetamine;

| L. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel (25) kogeb iga kolmas naine kogu maailmas füüsilist või seksuaalset vägivalda peamiselt lähipartneri poolt; arvestades, et sooline vägivald on COVID-19 pandeemia ajal suurenenud ning liikumispiirangud on suurendanud koduvägivalla ja väärkohtlemise ohtu; arvestades, et interneti laialdasem kasutamine COVID-19 pandeemia ajal on suurendanud veebipõhist ja IKT-põhist vägivalda, sest kuritarvitavad partnerid ja endised partnerid jälgivad, jälitavad ja ähvardavad oma ohvreid ning panevad toime vägivalda digitaalsete vahenditega; arvestades, et kübervägivald võib langeda kokku füüsilise vägivallaga või selleks üle minna, kui sellele varakult ei reageerita; arvestades, et ELi ohvrite õiguste strateegias 2020–2025 tunnistab komisjon, et praegune olukord COVID-19 pandeemiaga on põhjustanud küberkuritegude, näiteks veebipõhiste seksuaalkuritegude ja vaenukuritegude kasvu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel (25) kogeb iga kolmas naine kogu maailmas füüsilist või seksuaalset vägivalda peamiselt lähipartneri poolt; arvestades, et sooline vägivald on COVID-19 pandeemia ajal suurenenud ning liikumispiirangud on suurendanud koduvägivalla ja väärkohtlemise ohtu; arvestades, et interneti laialdasem kasutamine COVID-19 pandeemia ajal on suurendanud veebipõhist ja IKT-põhist vägivalda, sest kuritarvitavad partnerid ja endised partnerid jälgivad, jälitavad ja ähvardavad oma ohvreid ning panevad toime vägivalda digitaalsete vahenditega; arvestades, et kübervägivald võib langeda kokku füüsilise vägivallaga või selleks üle minna, kui sellele varakult ei reageerita; arvestades, et ELi ohvrite õiguste strateegias 2020–2025 tunnistab komisjon, et praegune olukord COVID-19 pandeemiaga on põhjustanud küberkuritegude, näiteks veebipõhiste seksuaalkuritegude ja vaenukuritegude kasvu;

| M. | arvestades, et kõige levinumad soolise kübervägivalla liigid on sellised kuriteod nagu küberahistamine, küberjälitamine, IKT-ga seotud eraelu puutumatuse rikkumine, sealhulgas andmetele või piltidele, sealhulgas intiimandmetele ilma nõusolekuta juurdepääs, nende võtmine, salvestamine, jagamine ja nendega manipuleerimine, identiteedivargus ja vihakõne internetis, sunniviisiline kontroll digitaalse jälgimise ja side kontrollimise abil, jälitus- ja nuhkvara rakenduste kaudu toimuv suhtluse kontroll ning tehnoloogiliste vahendite kasutamine inimkaubanduseks, sealhulgas seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõige levinumad soolise kübervägivalla liigid on sellised kuriteod nagu küberahistamine, küberjälitamine, IKT-ga seotud eraelu puutumatuse rikkumine, sealhulgas andmetele või piltidele, sealhulgas intiimandmetele ilma nõusolekuta juurdepääs, nende võtmine, salvestamine, jagamine ja nendega manipuleerimine, identiteedivargus ja vihakõne internetis, sunniviisiline kontroll digitaalse jälgimise ja side kontrollimise abil, jälitus- ja nuhkvara rakenduste kaudu toimuv suhtluse kontroll ning tehnoloogiliste vahendite kasutamine inimkaubanduseks, sealhulgas seksuaalse ärakasutamise eesmärgil;

| N. | arvestades, et soolist kübervägivalda saab toime panna mitmesuguste veebipõhiste suhtluskanalite ja -vahendite abil, sealhulgas sotsiaalmeedia, veebisisu, arutelusaidid, tutvumissaidid, kommentaariumid ja mängude vestlustoad; arvestades, et paljusid soolise kübervägivalla liike saab sooritada palju kergemini ja ulatuslikumalt kui soolise vägivalla füüsilisi vorme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolist kübervägivalda saab toime panna mitmesuguste veebipõhiste suhtluskanalite ja -vahendite abil, sealhulgas sotsiaalmeedia, veebisisu, arutelusaidid, tutvumissaidid, kommentaariumid ja mängude vestlustoad; arvestades, et paljusid soolise kübervägivalla liike saab sooritada palju kergemini ja ulatuslikumalt kui soolise vägivalla füüsilisi vorme;

| O. | arvestades, et mõned liikmesriigid on vastu võtnud seadused, mis käsitlevad ainult mõningaid soolise kübervägivalla konkreetseid vorme, ning seetõttu esineb endiselt märkimisväärseid lünki; arvestades, et praegu puudub liidu tasandil ühine määratlus või tõhus poliitiline lähenemisviis soolise kübervägivalla vastu võitlemiseks; arvestades, et selline ühtlustatud määratluse puudumine liidu tasandil toob kaasa märkimisväärseid erinevusi selles osas, millises ulatuses liikmesriigid võitlevad soolise kübervägivalla vastu ja ennetavad seda, mistõttu on nende pakutava kaitse tase hoolimata kuriteo piiriülesest olemusest väga erinev ja killustunud; arvestades, et seetõttu on vaja soolise kübervägivalla ühtlustatud õiguslikku määratlust, et tagada lähenemine nii riiklikul kui ka liidu tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mõned liikmesriigid on vastu võtnud seadused, mis käsitlevad ainult mõningaid soolise kübervägivalla konkreetseid vorme, ning seetõttu esineb endiselt märkimisväärseid lünki; arvestades, et praegu puudub liidu tasandil ühine määratlus või tõhus poliitiline lähenemisviis soolise kübervägivalla vastu võitlemiseks; arvestades, et selline ühtlustatud määratluse puudumine liidu tasandil toob kaasa märkimisväärseid erinevusi selles osas, millises ulatuses liikmesriigid võitlevad soolise kübervägivalla vastu ja ennetavad seda, mistõttu on nende pakutava kaitse tase hoolimata kuriteo piiriülesest olemusest väga erinev ja killustunud; arvestades, et seetõttu on vaja soolise kübervägivalla ühtlustatud õiguslikku määratlust, et tagada lähenemine nii riiklikul kui ka liidu tasandil;

| P. | arvestades, et naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgedega tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul laieneb internetipõhise naistevastase vägivalla määratlus igasugusele naistevastasele soolisele vägivallale, mis on osaliselt või täielikult toime pandud IKT-vahendite abil, või millele need on kaasa aidatud või mida need on raskendanud, näiteks mobiil- ja nutitelefonide, interneti, sotsiaalmeediaplatvormide või e-posti abil, ning mis on sooritatud naise vastu, kuna ta on naine, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt suures ulatuses (26); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgedega tegeleva ÜRO eriraportööri sõnul laieneb internetipõhise naistevastase vägivalla määratlus igasugusele naistevastasele soolisele vägivallale, mis on osaliselt või täielikult toime pandud IKT-vahendite abil, või millele need on kaasa aidatud või mida need on raskendanud, näiteks mobiil- ja nutitelefonide, interneti, sotsiaalmeediaplatvormide või e-posti abil, ning mis on sooritatud naise vastu, kuna ta on naine, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt suures ulatuses (26);

| Q. | arvestades, et soolise kübervägivalla kriminaliseerimisel võib kuritegude toimepanijatele olla hoiatav mõju, kuna nad kardavad karistusi või mõistavad, et nad panevad toime kuriteo; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et soolise kübervägivalla kriminaliseerimisel võib kuritegude toimepanijatele olla hoiatav mõju, kuna nad kardavad karistusi või mõistavad, et nad panevad toime kuriteo;

| R. | digitehnoloogia ja -rakenduste kiire arengu ja kasutamise tõttu tekivad uued soolise kübervägivalla vormid; arvestades, et need soolise kübervägivalla ja veebipõhise ahistamise eri vormid on suunatud kõigile vanuserühmadele alates varasest east kuni kooli- ja tööeluni ja hilisemate aastateni välja; arvestades, et samuti ei tohiks tähelepanuta jätta asjaolu, et kübervägivald võib avalduda psühholoogiliselt; |
| --- | --- |

R.

digitehnoloogia ja -rakenduste kiire arengu ja kasutamise tõttu tekivad uued soolise kübervägivalla vormid; arvestades, et need soolise kübervägivalla ja veebipõhise ahistamise eri vormid on suunatud kõigile vanuserühmadele alates varasest east kuni kooli- ja tööeluni ja hilisemate aastateni välja; arvestades, et samuti ei tohiks tähelepanuta jätta asjaolu, et kübervägivald võib avalduda psühholoogiliselt;

| S. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) andmetel on kümnest naisest seitse kogenud küberahistamist; arvestades, et jälitustarkvara on tarkvara, mis hõlbustab kuritarvitamist, võimaldades jälgida isiku seadet varjatult ilma tema nõusolekuta, ilma et jälgimistoimingud oleksid seadme omanikule teada, kusjuures tarkvara jääb varjatuks; arvestades, et jälitustarkvara on liidus seaduslikult kasutamiseks ja ostmiseks saadaval ning seda turustatakse sageli vanemliku järelevalve tarkvarana; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) andmetel on kümnest naisest seitse kogenud küberahistamist; arvestades, et jälitustarkvara on tarkvara, mis hõlbustab kuritarvitamist, võimaldades jälgida isiku seadet varjatult ilma tema nõusolekuta, ilma et jälgimistoimingud oleksid seadme omanikule teada, kusjuures tarkvara jääb varjatuks; arvestades, et jälitustarkvara on liidus seaduslikult kasutamiseks ja ostmiseks saadaval ning seda turustatakse sageli vanemliku järelevalve tarkvarana;

| T. | arvestades, et kuvandil põhinevat seksuaalset väärkohtlemist kasutatakse sageli ohvrite ahistamiseks ja alandamiseks; arvestades, et süvavõltsingud on suhteliselt uus viis soolise vägivalla rakendamiseks, mis kasutab tehisintellekti naiste ärakasutamiseks, alandamiseks ja ahistamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kuvandil põhinevat seksuaalset väärkohtlemist kasutatakse sageli ohvrite ahistamiseks ja alandamiseks; arvestades, et süvavõltsingud on suhteliselt uus viis soolise vägivalla rakendamiseks, mis kasutab tehisintellekti naiste ärakasutamiseks, alandamiseks ja ahistamiseks;

| U. | arvestades, et kuvandipõhine seksuaalne väärkohtlemine ja veebisaidid, kus sellist kuritarvitamist levitatakse, on lähisuhtevägivalla kasvav vorm; arvestades, et kuvandil põhineva seksuaalse kuritarvitamise tagajärjed võivad olla seksuaalsed (kuna seksuaalset tegevust salvestati ja/või levitati ilma nõusolekuta), psühholoogilised (eraelu avalikuks saamise mõju tõttu) ja majanduslikud (kuna kuvandipõhine seksuaalne kuritarvitamine võib ohustada ohvrite praegust ja tulevast tööelu); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kuvandipõhine seksuaalne väärkohtlemine ja veebisaidid, kus sellist kuritarvitamist levitatakse, on lähisuhtevägivalla kasvav vorm; arvestades, et kuvandil põhineva seksuaalse kuritarvitamise tagajärjed võivad olla seksuaalsed (kuna seksuaalset tegevust salvestati ja/või levitati ilma nõusolekuta), psühholoogilised (eraelu avalikuks saamise mõju tõttu) ja majanduslikud (kuna kuvandipõhine seksuaalne kuritarvitamine võib ohustada ohvrite praegust ja tulevast tööelu);

| V. | arvestades, et on suurenenud oht, et naiste nõusolekuta avaldatud intiimseid ja seksuaalseid videoid levitatakse pornograafilistel veebisaitidel ning see toimub rahalise kasu saamise eesmärgil; arvestades, et isikliku sisu levitamine internetis ilma ohvri nõusolekuta ja eelkõige seksuaalse kuritarvitamise korral lisab vägivallale täiendava traumaatilise elemendi, millel on sageli dramaatilised tagajärjed, sealhulgas enesetapp; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on suurenenud oht, et naiste nõusolekuta avaldatud intiimseid ja seksuaalseid videoid levitatakse pornograafilistel veebisaitidel ning see toimub rahalise kasu saamise eesmärgil; arvestades, et isikliku sisu levitamine internetis ilma ohvri nõusolekuta ja eelkõige seksuaalse kuritarvitamise korral lisab vägivallale täiendava traumaatilise elemendi, millel on sageli dramaatilised tagajärjed, sealhulgas enesetapp;

| W. | arvestades, et noored naised ja tütarlapsed on eelkõige soolise kübervägivalla ohvrid, mis hõlmab uute tehnoloogiate kasutamist, sealhulgas küberkiusamise ja -ahistamise, vägistamise ja tapmisega ähvardamise, IKT-ga seotud eraelu puutumatuse rikkumise ning erateabe ja fotode avaldamise kaudu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et noored naised ja tütarlapsed on eelkõige soolise kübervägivalla ohvrid, mis hõlmab uute tehnoloogiate kasutamist, sealhulgas küberkiusamise ja -ahistamise, vägistamise ja tapmisega ähvardamise, IKT-ga seotud eraelu puutumatuse rikkumise ning erateabe ja fotode avaldamise kaudu;

| X. | arvestades, et 15 liikmesriigi vaenukõne õigusaktid ei sisalda praegu sooidentiteedi aspekti; arvestades, et komisjon on liidu soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 ja LGBTIQ võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 kohustunud esitama algatuse eesmärgiga laiendada kuritegevuse valdkondi, kus ühtlustamine on võimalik, lisades vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1 soolise vägivalla eri vormid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 15 liikmesriigi vaenukõne õigusaktid ei sisalda praegu sooidentiteedi aspekti; arvestades, et komisjon on liidu soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 ja LGBTIQ võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 kohustunud esitama algatuse eesmärgiga laiendada kuritegevuse valdkondi, kus ühtlustamine on võimalik, lisades vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1 soolise vägivalla eri vormid;

| Y. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis nimetatud statistika näitab, et LGBTIQ kogukonna liikmete vastu suunatud vihakõne on laialt levinud, eelkõige internetis, ning et mõnes liikmesriigis rõhutatult puuduvad õigusaktid selliste internetis toimuva kuritarvitamise vormide ennetamiseks, nendega tegelemiseks ja nende eest karistamiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis nimetatud statistika näitab, et LGBTIQ kogukonna liikmete vastu suunatud vihakõne on laialt levinud, eelkõige internetis, ning et mõnes liikmesriigis rõhutatult puuduvad õigusaktid selliste internetis toimuva kuritarvitamise vormide ennetamiseks, nendega tegelemiseks ja nende eest karistamiseks;

| Z. | arvestades, et 2017. aastal kirjutas liit alla Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioonile (Istanbuli konventsioon), mis on endiselt soolise vägivalla kaotamise rahvusvaheliste standardite võrdlusalus, ning et liidu ühinemise lõpuleviimine nimetatud konventsiooniga on komisjoni peamine prioriteet; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 2017. aastal kirjutas liit alla Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioonile (Istanbuli konventsioon), mis on endiselt soolise vägivalla kaotamise rahvusvaheliste standardite võrdlusalus, ning et liidu ühinemise lõpuleviimine nimetatud konventsiooniga on komisjoni peamine prioriteet;

| AA. | arvestades, et soolise vägivalla, sealhulgas soolise kübervägivalla lõpetamiseks on vaja tugineda järjepidevatele, käegakatsutavatele, esinduslikele ja võrreldavatele haldusandmetele, mis põhinevad kindlal ja kooskõlastatud andmekogumisraamistikul; arvestades, et soolise vägivalla kõigi vormide ja nende põhialuste kohta puuduvad terviklikud ja võrreldavad eristatud andmed; arvestades, et kuigi teadlikkus selle nähtuse kohta on suurenenud, ei lase asjaolu, et soolise vägivalla kõigi vormide kohta ei koguta andmeid, täpselt hinnata selle levimust; arvestades, et selline kättesaadavate andmete puudumine on seotud soolise kübervägivalla juhtumitest teatamata jätmisega; arvestades, et Istanbuli konventsioon ja direktiiv 2012/29/EL nõuavad liikmesriikidelt statistiliste andmete esitamist ja sooliselt jaotatud andmete loomist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et soolise vägivalla, sealhulgas soolise kübervägivalla lõpetamiseks on vaja tugineda järjepidevatele, käegakatsutavatele, esinduslikele ja võrreldavatele haldusandmetele, mis põhinevad kindlal ja kooskõlastatud andmekogumisraamistikul; arvestades, et soolise vägivalla kõigi vormide ja nende põhialuste kohta puuduvad terviklikud ja võrreldavad eristatud andmed; arvestades, et kuigi teadlikkus selle nähtuse kohta on suurenenud, ei lase asjaolu, et soolise vägivalla kõigi vormide kohta ei koguta andmeid, täpselt hinnata selle levimust; arvestades, et selline kättesaadavate andmete puudumine on seotud soolise kübervägivalla juhtumitest teatamata jätmisega; arvestades, et Istanbuli konventsioon ja direktiiv 2012/29/EL nõuavad liikmesriikidelt statistiliste andmete esitamist ja sooliselt jaotatud andmete loomist;

| AB. | arvestades, et kriminaalõiguslik reageerimine soolise kübervägivalla ohvritele on endiselt maha jäänud, mis näitab, et paljudes liikmesriikides puudub arusaamine ja teadlikkus nende kuritegude tõsidusest ning nendest teatamist pärsitakse; arvestades, et kui politseiametnikele anda n.ö pehmed oskused kõigi soolise vägivalla vormide kõigi ohvrite tähelepanelikuks ärakuulamiseks, nende mõistmiseks ja neisse austavalt suhtumiseks, võib see aidata võidelda teatamata jätmise ja uuesti ohvriks langemise vastu; arvestades, et kõigi soolise vägivalla ohvrite jaoks turvalisema keskkonna loomiseks on hädavajalik tagada kergesti juurdepääsetav teatamismenetlus ja -mehhanismid ning õiguskaitsevahendid; arvestades, et kübervägivalla ohvritele peaks olema kättesaadav teave selle kohta, kuidas ja kellega õiguskaitseasutustes ühendust võtta, samuti olemasolevate õiguskaitsevahendite kohta, mis aitaks neil raskes olukorras toime tulla; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kriminaalõiguslik reageerimine soolise kübervägivalla ohvritele on endiselt maha jäänud, mis näitab, et paljudes liikmesriikides puudub arusaamine ja teadlikkus nende kuritegude tõsidusest ning nendest teatamist pärsitakse; arvestades, et kui politseiametnikele anda n.ö pehmed oskused kõigi soolise vägivalla vormide kõigi ohvrite tähelepanelikuks ärakuulamiseks, nende mõistmiseks ja neisse austavalt suhtumiseks, võib see aidata võidelda teatamata jätmise ja uuesti ohvriks langemise vastu; arvestades, et kõigi soolise vägivalla ohvrite jaoks turvalisema keskkonna loomiseks on hädavajalik tagada kergesti juurdepääsetav teatamismenetlus ja -mehhanismid ning õiguskaitsevahendid; arvestades, et kübervägivalla ohvritele peaks olema kättesaadav teave selle kohta, kuidas ja kellega õiguskaitseasutustes ühendust võtta, samuti olemasolevate õiguskaitsevahendite kohta, mis aitaks neil raskes olukorras toime tulla;

| AC. | arvestades, et Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus, Eurojust ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) on viinud läbi veebipõhise küberkuritegevuse alaseid uuringuid; arvestades, et mõningaid naisi ja LGBTIQ kogukonna liikmeid, nagu feministe ja LGBTIQ aktiviste, poliitikuid, avaliku sektori ametikohtadel olevaid naisi, ajakirjanikke, blogijaid, inimõiguste kaitsjaid ja teisi avaliku elu tegelasi mõjutab sooline kübervägivald eriti suurel määral, ja arvestades, et see ei põhjusta neile mitte ainult maine- ja psühholoogilist kahju ning kannatusi, vaid võib kaasa tuua ka probleeme ohvri elukorralduses, privaatsuse rikkumist ning isiklike suhete ja perekonnaelu kahjustamist ning takistada neid digitaalselt osalemast poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises elus; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus, Eurojust ja Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) on viinud läbi veebipõhise küberkuritegevuse alaseid uuringuid; arvestades, et mõningaid naisi ja LGBTIQ kogukonna liikmeid, nagu feministe ja LGBTIQ aktiviste, poliitikuid, avaliku sektori ametikohtadel olevaid naisi, ajakirjanikke, blogijaid, inimõiguste kaitsjaid ja teisi avaliku elu tegelasi mõjutab sooline kübervägivald eriti suurel määral, ja arvestades, et see ei põhjusta neile mitte ainult maine- ja psühholoogilist kahju ning kannatusi, vaid võib kaasa tuua ka probleeme ohvri elukorralduses, privaatsuse rikkumist ning isiklike suhete ja perekonnaelu kahjustamist ning takistada neid digitaalselt osalemast poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises elus;

| AD. | arvestades, et sooline kübervägivald põhjustab sageli enesetsensuuri ning võib kahjustada soolise kübervägivalla ohvrite tööelu ja mainet; arvestades, et vägivaldsed ja soospetsiifilised ohud sunnivad ohvreid sageli kasutama pseudonüüme ja hoidma madalat veebiprofiili, tegema otsust peatada, deaktiveerida või alatiseks kustutada oma veebikontod, või koguni oma ametialalt täielikult lahkuma; arvestades, et see võib vaigistada naiste sõnavõtte ja arvamusavaldusi ning süvendada olemasolevat soolist ebavõrdsust poliitilises, ühiskondlikus ja kultuurielus; arvestades, et üha laienev sooline kübervägivald, millega naised kokku puutuvad, võib takistada neil edasist osalemist digisektoris, tugevdab samas sooliselt kallutatud kontseptsiooni, süvendades sooliselt kallutatud uute tehnoloogiate väljatöötamist ja juurutamist ning põhjustades olemasolevate diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide kordamist, ning aitab kaasa soolise kübervägivalla normiks muutumisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et sooline kübervägivald põhjustab sageli enesetsensuuri ning võib kahjustada soolise kübervägivalla ohvrite tööelu ja mainet; arvestades, et vägivaldsed ja soospetsiifilised ohud sunnivad ohvreid sageli kasutama pseudonüüme ja hoidma madalat veebiprofiili, tegema otsust peatada, deaktiveerida või alatiseks kustutada oma veebikontod, või koguni oma ametialalt täielikult lahkuma; arvestades, et see võib vaigistada naiste sõnavõtte ja arvamusavaldusi ning süvendada olemasolevat soolist ebavõrdsust poliitilises, ühiskondlikus ja kultuurielus; arvestades, et üha laienev sooline kübervägivald, millega naised kokku puutuvad, võib takistada neil edasist osalemist digisektoris, tugevdab samas sooliselt kallutatud kontseptsiooni, süvendades sooliselt kallutatud uute tehnoloogiate väljatöötamist ja juurutamist ning põhjustades olemasolevate diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide kordamist, ning aitab kaasa soolise kübervägivalla normiks muutumisele;

| AE. | arvestades, et sooline kübervägivald mõjutab otseselt naiste seksuaalset, füüsilist ja psühholoogilist tervist ja heaolu ning sellel on negatiivne sotsiaalne ja majanduslik mõju; arvestades, et sooline kübervägivald mõjutab negatiivselt ohvrite võimet täielikult kasutada oma põhiõigusi, millel on tõsised tagajärjed ühiskonnale ja demokraatiale tervikuna; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et sooline kübervägivald mõjutab otseselt naiste seksuaalset, füüsilist ja psühholoogilist tervist ja heaolu ning sellel on negatiivne sotsiaalne ja majanduslik mõju; arvestades, et sooline kübervägivald mõjutab negatiivselt ohvrite võimet täielikult kasutada oma põhiõigusi, millel on tõsised tagajärjed ühiskonnale ja demokraatiale tervikuna;

| AF. | arvestades, et soolise vägivallaga kaasnevad negatiivsed majanduslikud tagajärjed ja sellest tulenevad vaimse tervise probleemid võivad avaldada ohvritele tõsist mõju, sealhulgas nende võimele tööd otsida, samuti võivad need põhjustada finantsprobleeme; arvestades, et soolise vägivalla majanduslik mõju võib hõlmata mõju tööhõivele, näiteks vähenenud kohalolek töökohal ja võimalus, et tööalane seisund satub ohtu, mis võib põhjustada töökoha kaotust või väiksemat tootlikkust; arvestades, et soolise kübervägivalla mõju vaimsele tervisele võib olla keeruline ja pikaajaline; arvestades, et soolise kübervägivalla mõju vaimsele tervisele (ärevus, depressioon ja püsivad traumajärgsed sümptomid) mõjutab inimestevahelisi, sotsiaalseid, õiguslikke, majanduslikke ja poliitilisi probleeme ning hõlmab lõppkokkuvõttes noorte elatusvahendeid ja identiteeti; arvestades, et need mõjud suurendavad diskrimineerimise muid vorme, süvendades olemasolevat diskrimineerimist ja ebavõrdsust; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et soolise vägivallaga kaasnevad negatiivsed majanduslikud tagajärjed ja sellest tulenevad vaimse tervise probleemid võivad avaldada ohvritele tõsist mõju, sealhulgas nende võimele tööd otsida, samuti võivad need põhjustada finantsprobleeme; arvestades, et soolise vägivalla majanduslik mõju võib hõlmata mõju tööhõivele, näiteks vähenenud kohalolek töökohal ja võimalus, et tööalane seisund satub ohtu, mis võib põhjustada töökoha kaotust või väiksemat tootlikkust; arvestades, et soolise kübervägivalla mõju vaimsele tervisele võib olla keeruline ja pikaajaline; arvestades, et soolise kübervägivalla mõju vaimsele tervisele (ärevus, depressioon ja püsivad traumajärgsed sümptomid) mõjutab inimestevahelisi, sotsiaalseid, õiguslikke, majanduslikke ja poliitilisi probleeme ning hõlmab lõppkokkuvõttes noorte elatusvahendeid ja identiteeti; arvestades, et need mõjud suurendavad diskrimineerimise muid vorme, süvendades olemasolevat diskrimineerimist ja ebavõrdsust;

| AG. | arvestades Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuring „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald –Euroopa lisaväärtuse hinnang), jäävad küberkiusamise ja küberahistamise kogukulud vahemikku 49–89,3 miljardit eurot, kusjuures suurim kulukategooria on kaotus elukvaliteedi osas, mis moodustas üle poole kogukuludest (umbes 60 % küberkiusamise ja umbes 50 % küberahistamise korral); |
| --- | --- |

AG.

arvestades Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uuring „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald –Euroopa lisaväärtuse hinnang), jäävad küberkiusamise ja küberahistamise kogukulud vahemikku 49–89,3 miljardit eurot, kusjuures suurim kulukategooria on kaotus elukvaliteedi osas, mis moodustas üle poole kogukuludest (umbes 60 % küberkiusamise ja umbes 50 % küberahistamise korral);

| AH. | arvestades, et ennetustegevus, eriti hariduse kaudu, sealhulgas digikirjaoskus koos selliste digioskustega nagu küberhügieen ja netiket, peab olema oluline element igasuguses riiklikus tegevuses, mille eesmärk on võidelda soolise vägivalla vastu internetis; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et ennetustegevus, eriti hariduse kaudu, sealhulgas digikirjaoskus koos selliste digioskustega nagu küberhügieen ja netiket, peab olema oluline element igasuguses riiklikus tegevuses, mille eesmärk on võidelda soolise vägivalla vastu internetis;

| 1. | rõhutab, et sooline kübervägivald on reaalelulise soolise vägivalla jätkumine ja et ükski poliitiline alternatiiv ei ole tõhus, kui seda tegelikkust ei arvestata; rõhutab, et liidu olemasolevad õigusaktid ei näe ette mehhanisme, mis on vajalikud soolise kübervägivalla probleemi asjakohaseks lahendamiseks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles sõnastama ja rakendama seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke meetmeid, et tegeleda soolise vägivallaga internetis ning lisama soolise vägivalla ohvrite arvamused oma strateegiatesse selle vägivalla vastu võitlemiseks, sidudes need strateegiad algatustega, mille eesmärk on kaotada soolised stereotüübid, seksistlikud hoiakud ja naiste diskrimineerimine; rõhutab, et need tulevased ettepanekud peaksid olema kooskõlas olemasolevate ettepanekutega, nagu ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus digiteenuste ühtse turu kohta (digitaalteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ, samuti kehtivate õigusaktidega, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL (27) ja direktiiv 2012/29/EL; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et puudub soolise kübervägivalla ühtne määratlus, mis toob liikmesriikides kaasa märkimisväärsed erinevused soolise kübervägivalla ennetamises ja selle vastu võitlemises, mille tulemuseks on liikmesriikide vahel suured erinevused ohvrite kaitse, toetuse ja hüvitiste osas; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles määratlema ja vastu võtma soolise kübervägivalla ühise määratluse, mis hõlbustaks soolise kübervägivalla eri vormide analüüsimist ja nende vastu võitlemist, tagades seeläbi soolise kübervägivalla ohvritele tõhusa juurdepääsu õigusemõistmisele ja konkreetsetele tugiteenustele liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et soolise kübervägivalla mõiste ei tohiks piirduda arvutisüsteemide kasutamisega, vaid peaks jääma laialtlevinuks ja hõlmama IKT kasutamist üksikisikute vastu suunatud vägivalla põhjustamiseks, hõlbustamiseks või sellega ähvardamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 üle, mille komisjon esitas meetmena, et võidelda naistevastase vägivalla vastu kogu selle mitmekesisuses, et võidelda soolises vägivalla ning selle algpõhjustega; rõhutab, et sooline kübervägivald on sügavalt juurdunud võimudünaamikas, majanduslikus tasakaalustamatuses ja soonormides; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegelema kübervägivalla algpõhjustega ja võitlema väljakujunenud hoiakute, soorollide ja stereotüüpide vastu, mille tulemuseks on salliv suhtumine naistevastasesse vägivalda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike üles eraldama riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele juhtimisorganitele ning õigusabile, tervishoiule, eelkõige vaimse tervise ja sotsiaalkaitseasutustele, sealhulgas naisorganisatsioonidele, asjakohaseid inimressursse ja rahalisi vahendeid, et ennetada soolist kübervägivalda ja naisi selle eest kaitsta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles tagama, et tegeletakse ka kübervägivallaga, sealhulgas seksitööstuses esinevate vägivallavormidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lõpetama pornograafiatööstust, mis põhineb seksiga kauplemisel, vägistamisel ning naiste ja laste muul viisil väärkohtlemisel ja kuritarvitamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama vaenukõne definitsiooni alla misogüünia ja vaenukuritegude alla misogüünsed rünnakud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et süsteemset ja sotsiaalset diskrimineerimist, sealhulgas soolist, rassilist ja majanduslikku diskrimineerimist, kajastatakse ja süvendatakse veebis; tuletab meelde, et need diskrimineerimise vormid on omavahel läbipõimunud ja see toob kaasa äärmuslikud tagajärjed vähekaitstud inimestele, nagu sisserännanud naised, etnilistesse või usukogukondadesse kuuluvad naised, erivajadustega naised, LGBTIQ kogukonna liikmed ja teismelised; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on LGBTIQ kogukonna liikmete võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 võtnud kohustuse laiendada ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kohast nn eurokuritegude loetelu, et see hõlmaks vihakuritegusid ja vihakõnet, sealhulgas seda, mis on suunatud LGBTIQ kogukonna liikmete vastu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab tungivat vajadust tegeleda soolise vägivalla algpõhjustega ning kutsub komisjoni üles seda lähenemisviisi oma tulevases ettepanekus arvesse võtma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia on järsult suurendanud lähisuhtevägivalda ja väärkohtlemist (olukord, mida on hakatud nimetama varipandeemiaks), mis hõlmab füüsilist, psühholoogilist, seksuaalset ja majanduslikku vägivalda ning selle veebimõõdet, kuna väga suur osa inimeste ühiskondlikust elust on nihkunud veebi ja ohvrid on olnud sunnitud veetma rohkem aega koos õigusrikkujatega, samal ajal kui nad on üldistest tugivõrgustikest eraldatud; rõhutab samuti, et COVID-19 liikumispiirangute ajal puutusid vägivallaga kokku paljud LGBTIQ kogukonna liikmed (või neid ahistati või kuritarvitati), sealhulgas pereliikmed, seaduslikud eestkostjad või kooselus elavad inimesed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et nn varipandeemia raskendas naiste juurdepääsu tõhusale kaitsele, tugiteenustele ja õigusemõistmisele ning juhtis tähelepanu ebapiisavatele tugiressurssidele ja -struktuuridele, jättes paljud naised ilma piisava ja õigeaegse kaitseta; kutsub liikmesriike üles suurendama abi sihtotstarbeliste varjupaikade, abitelefonide ja tugiteenuste kaudu, et kaitsta ohvreid ja parandada õiguskaitse kättesaadavust ning hõlbustada soolisest vägivallast teatamist ja selle eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret vihakuritegude ja vihakõne pärast COVID-19 pandeemia ajal, mis on seotud diskrimineerimise või vägivallale õhutamisega ja mis on toonud kaasa vähekaitstud rühmadesse kuuluvate inimeste häbimärgistamise; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles analüüsima põhjalikumalt COVID-19 pandeemia mõju soolisele kübervägivallale ning kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid valitsusväliste organisatsioonide ning liidu organite, ametite ja asutuste toetusel, näiteks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Europoli (28) toel; julgustab komisjoni töötama välja Euroopa Liidu protokolli soolise vägivalla kohta kriisi- ja hädaolukordades, et lisada ohvrikaitseteenused liikmesriikides oluliste teenuste nimekirja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles laiendama vihakõne, sealhulgas seksistliku vihakõne mõistet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab soolise kübervägivalla rahvusvahelist iseloomu; rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise piiriülest mõõdet arvestades on soolisel kübervägivallal täiendavad riikidevahelised tagajärjed; rõhutab, et kurjategijad kasutavad veebiplatvorme või mobiiltelefone, mis on ühendatud või majutatud muudes riikides kui need, kus soolise kübervägivalla ohvrid asuvad; rõhutab, et kiire tehnoloogiline areng ja digiüleminek võivad tekitada uusi soolise kübervägivalla vorme, mis võib kaasa tuua selle, et toimepanijaid ei võeta vastutusele, ning mis tugevdab karistamatuse kultuuri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liidu institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi ning liikmesriike ja nende õiguskaitseasutusi üles tegema koostööd ja võtma konkreetseid meetmeid, et koordineerida oma jõupingutusi soolise kübervägivalla vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust võtta arvesse naiste ja tütarlaste seksuaalsel ärakasutamisel põhineva veebipõhise soolise vägivalla ja inimkaubanduse kattuvust, eelkõige COVID-19 pandeemia kontekstis; rõhutab, et teadlikkuse suurendamine internetis toimuvast inimkaubandusest sotsiaalmeedias on oluline, et vältida uute ohvrite sattumist inimkaubanduse võrgustikesse; rõhutab lisaks, et piltidel põhinev seksuaalne kuritarvitamine on äärmuslik eraelu puutumatuse rikkumine ja ka soolise vägivalla vorm, nagu juhtum Iirimaal 2020. aasta novembris, kui kümned tuhanded seksuaalse sisuga pildid naistest ja tütarlastest avalikustati ilma nende nõusolekuta; kutsub seetõttu liikmesriike tungivalt üles ajakohastama oma riiklikke õigusakte, et laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjaliga seotud juhtumite puhul lisataks seksuaalse kuritarvitamisega seotud seksuaalkuritegude loetellu visuaalse materjali põhine seksuaalne kuritarvitamine või selge intiimse materjali jagamine ilma nõusolekuta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | julgustab liikmesriike võtma vastu ning nõuetekohaselt ja tõhusalt rakendama asjakohaseid riiklikke õigusakte, sealhulgas kriminaalõigust, samuti konkreetset teadlikkuse suurendamise poliitikat, ning korraldama kampaaniaid, haridus- ja koolitusprogramme, sealhulgas digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste valdkonnas, mis oleksid suunatud ka noorematele põlvkondadele; julgustab Euroopa Komisjoni liikmesriike sellega seoses toetama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse tähtsust õppekavades, et tegeleda soolise vägivalla algpõhjustega, et kõrvaldada soolised stereotüübid ning muuta sotsiaalseid ja kultuurilisi hoiakuid, mille tulemuseks on kahjulikud sotsiaalsed ja soonormid; rõhutab kvalifitseeritud koolitusspetsialistide, näiteks haridustöötajate rolli õpilaste toetamisel soolise kübervägivallaga seotud küsimustes, ja sellistesse koolitusspetsialistidesse investeerimise tähtsust; märgib, et erilist tähelepanu tuleks pöörata poiste ja meeste haridusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles töötama välja poliitikameetmeid ja programme ohvrite toetamiseks ja neile hüvitise maksmiseks ning võtma asjakohaseid meetmeid, et võidelda selliste tegude toimepanijate karistamatuse vastu, sealhulgas kaaluma oma kohtuotsuseid käsitlevate siseriiklike õigusaktide läbivaatamist ja muutmist, et lisada sinna ühe õiguskorra rikkumise viisina kübervägivald; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles looma riiklike kontaktpunktide võrgustikke ja algatusi, et parandada õigusnormide ühtlustamist ja tugevdada kehtivate õigusnormide jõustamist eesmärgiga tõhustada võitlust soolise kübervägivalla vastu; tuletab meelde, et Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioonis, Euroopa Nõukogu konventsioonis laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest ning Istanbuli konventsioonis nõutakse, et teatavad naiste ja laste vastu suunatud vägivallaga seotud teod, nagu sooline kübervägivald, tuleb liigitada kuriteoks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eraldama asjakohaseid rahalisi vahendeid toetus- ja ohvriabi organisatsioonidele; rõhutab soolise kübervägivalla nähtuse uurimise tähtsust; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles suurendama vahendeid, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja sooliste stereotüüpide vastase võitluse jaoks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigile asjaomastele spetsialistidele, eelkõige justiits- ja õiguskaitseasutustele soolise kübervägivalla vastase võitluse kõigis etappides kohustusliku, pideva ja sooteadliku suutlikkuse suurendamise, hariduse ja koolituse, et neil oleksid teadmised soolisest kübervägivallast ning sellest, kuidas ohvreid paremini mõista ja abistada, eelkõige ohvreid, kes otsustavad esitada kaebuse, et vältida teisest ohvristamist ja uuesti traumeerimist; rõhutab samuti vajadust pakkuda koolitust soolise kübervägivalla kuritegude uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde vajadust pakkuda tugiteenuseid, tugitelefoni võimalust, kättesaadavaid teatamismehhanisme ja õiguskaitsevahendeid, mille eesmärk on kaitsta ja toetada soolise kübervägivalla ohvreid; kutsub liikmesriike üles töötama liidu toetusel välja ühtne, kasutajasõbralik, ligipääsetav ja korrapäraselt ajakohastatav tugiteenuste, tugitelefonide ja teatamismehhanismide kataloog, mis on saadaval naistevastase kübervägivalla üksikjuhtudel ning võiks olla kättesaadav ühtsel platvormil ja sisaldada teavet ka muude naistevastase vägivalla vormide korral pakutava toe kohta; märgib, et soolise kübervägivalla probleem on tõenäoliselt ulatuslikum kui andmetest nähtub, kuna sellest ei anta teada ja seda ei peeta tõsiseltvõetavaks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, kui oluline on kasutada meediat ja sotsiaalmeediat, et suurendada teadlikkust soolise kübervägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise vajalikkusest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles edendama teadlikkuse suurendamise ning teavitus- ja toetuskampaaniaid, et võidelda soolise kübervägivalla kõigi vormide vastu ja aidata tagada kõigile turvaline digitaalne avalik ruum; on seisukohal, et kogu liitu hõlmavas soolise kübervägivalla alases teadlikkuse suurendamise kampaanias tuleks muu hulgas anda noorematele liidu kodanikele teavet selle kohta, kuidas kübervägivalla vorme ära tunda ja neist teatada, ning digitaalõiguste kohta; märgib, et soolist kübervägivalda kogevad eeskätt noored naised ning nõuab sellega seoses ka konkreetsete ennetus- ja teadlikkuse suurendamise algatuste väljatöötamist (29); |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid looksid usaldusväärse süsteemi kogu liidus soolise vägivalla, sealhulgas kübervägivalla ning selle levimuse, dünaamika ja tagajärgede kohta statistiliste, liigendatud, võrreldavate ja asjakohaste andmete korrapäraseks kogumiseks, ning töötaksid välja näitajad edusammude mõõtmiseks; kinnitab veel kord vajadust koguda põhjalikke liigendatud ja võrreldavaid andmeid, sealhulgas teaduslikke andmeid, et teha kindlaks soolise vägivalla ulatus, leida lahendusi ja mõõta edusamme; kutsub liikmesriike üles koguma ja edastama asjakohaseid andmeid; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel kasutada EIGE, Eurostati, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Europoli, Eurojusti ja ENISA suutlikkust ja oskusteavet; tunneb heameelt komisjoni lubaduse üle viia kogu liidus läbi soolise vägivalla uuring, mille tulemused esitatakse 2023. aastal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et soolisel kübervägivallal võivad olla ohvritele rängad tagajärjed, mis jätavad jälje kogu eluks, nagu füsioloogilised tagajärjed ja vaimsele tervisele avalduv mõju, sealhulgas stress, keskendumisraskused, ärevus, paanikahood, madal enesehinnang, depressioon, traumajärgne stressihäire, sotsiaalne eraldatus, usalduse ja kontrollitunde puudumine, hirm, enesevigastamine ja enesetapumõtted; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu, et ohvrite kogetava soolise kübervägivallaga võivad kaasneda mainekahju, füüsilised ja meditsiinilised probleemid, häiritud elukorraldus, eraelu puutumatuse õiguse rikkumised ning veebikeskkonnast ja veebivälisest keskkonnast tagasitõmbumine; rõhutab, et soolisel kübervägivallal võib olla ka kahjulik majanduslik mõju seoses pikemate töölt puudumiste, töökoha kaotamise riski, raskustega leida tööd ja elukvaliteedi halvenemisega ning et mõned nimetatud aspektid on läbipõimunud muude diskrimineerimise vormidega, millega naised ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed tööturul silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb muret eelkõige noorte vaimsele tervisele avalduva mõju pärast, millega ei kaasne mitte üksnes tõsised kooliprobleemid, vaid ka ühiskonnast ja avalikust elust, sealhulgas perekonnast eemaldumine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et sooline kübervägivald põhjustab negatiivseid psühholoogilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, mis mõjutavad naiste ja tütarlaste elu nii veebikeskkonnas kui ka sellest väljaspool; märgib, et sooline kübervägivald mõjutab naisi ja tütarlapsi erineval viisil ning kattub osaliselt soo, seksuaalse sättumuse, rassi, usutunnistuse või puude alusel diskrimineerimise vormidega, ja tuletab meelde, et valdkonnaülene lähenemine on nimetatud diskrimineerimisvormide mõistmiseks ülioluline; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu soolise kübervägivalla läbipõimunud vormidele, mida võivad kogeda vähekaitstud rühmadesse, nagu rahvusvähemustesse ja LGBTIQ kogukonda kuuluvad ning puuetega naised ja tütarlapsed; tuletab meelde, et LGBTIQ liikumise pidamine ideoloogiaks levib nii veebis kui ka reaalses maailmas ning nn sooideoloogia vastastes kampaaniates; rõhutab, et feministid ja LGBTIQ aktivistid on sageli laimukampaaniate, internetis leviva vaenukõne ja küberkiusamise sihtmärgid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles töötama välja spetsiaalsed tasuta kättesaadavad tugiteenused kaitsetusse olukorda sattunud rühmadele, sealhulgas erakorraline ja pikaajaline tugi, nagu psühholoogiline, meditsiiniline, juriidiline, praktiline ja sotsiaal-majanduslik tugi, ning programmid, eelkõige digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste arendamiseks; palub komisjonil liikmesriike selles toetada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | taunib asjaolu, et sooline kübervägivald muutub järjest tavalisemaks ning vähendab naiste ja LGBTIQ kogukonna liikmete osalemist avalikus elus ja arutelus, mis seetõttu õõnestab liidu demokraatiat ja põhimõtteid ning takistab neil täielikult kasutamast oma põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige sõnavabadust; taunib ühtlasi asjaolu, et soolise kübervägivallaga kaasneb ka tsensuur; peab kahetsusväärseks, et suukorvistada püütakse eelkõige naisaktiviste, sealhulgas feministlikke vaateid esindavaid naisi ja tütarlapsi, LGBTIQ+ aktiviste, loomeinimesi, naisi, kes töötavad sektorites, kus ülekaalus on mehed, ajakirjanikke, poliitikuid, inimõiguste kaitsjaid ja blogijaid, mis pärsib naiste osalemist avalikus elus, sealhulgas poliitikas ja otsuste tegemise protsessis; tunneb muret, et soolise kübervägivalla heidutav mõju kandub sageli üle reaalsesse ellu väljaspool internetti ning et see, et avalikus arutelus osalevate naiste vastu suunatud internetivägivalda ei peeta tõsiseltvõetavaks probleemiks, aitab aktiivselt kaasa sellele, et sellistest kuritegudest jäetakse teatamata, ja piirab eelkõige noorte naiste osalemist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et misogüünia, naiste- ja feminismivastased liikumised on kasvuteel ning tuletab meelde selliste liikumiste rünnakuid naiste õiguste vastu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et soolise diskrimineerimise tingivad soonormid ja -stereotüübid; rõhutab, et soostereotüüpide kujutamine meedias ja reklaamides mõjutab soolist võrdõiguslikkust; kutsub meediaväljaandeid ja ettevõtteid üles tugevdama eneseregulatsiooni mehhanisme ja käitumisjuhendeid, et võidelda seksistliku reklaami ja meediasisu (nii pildimaterjal kui keelekasutus), seksistlike tavade ja soostereotüüpide vastu ning need hukka mõista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et enamik soolise vägivalla toimepanijaid on mehed; rõhutab, kui oluline on harimine juba varases eas, et käsitleda ja edendada meeste ja naiste, poiste ja tütarlaste võrdset staatust ja võimuvahekordi ning kaotada eelarvamused ja soostereotüübid, mille tulemuseks on kahjulikud sotsiaalsed soonormid; tunneb ühtlasi muret, et meeste vägivald naiste vastu saab sageli alguse poiste vägivallast tütarlaste vastu; tuletab meelde, et keelekasutus, õppekavad ja raamatud koolides võivad soostereotüüpe võimendada, ning tuletab meelde, kui oluline on arendada digioskusi, nagu küberhügieen ja -etikett, ning harida mehi ja poisse lugupidava tehnoloogiakasutuse vallas ning õpetada neile, kuidas internetis naiste ja tütarlaste suhtes käituda, ühtlasi rõhutab, kui oluline on tagada naiste väljendusvabadus ja sisuline osalemine avalikus arutelus; kutsub sellega seoses liikmesriike üles töötama välja strateegiad hariduses soostereotüüpide vastu võitlemiseks, tagades pedagoogilise väljaõppe ning võttes luubi alla õppekavad, materjalid ja pedagoogilised tavad; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et naistel, tütarlastel ja LGBTIQ kogukonna liikmetel on palju takistusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning digivaldkondadesse sisenemisel; peab kahetsusväärseks, et sooline lõhe on olemas kõigis digitehnoloogia valdkondades, sealhulgas uute tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti puhul, kuid on eriti mures soolise lõhe pärast tehnoloogiliste uuenduste ja teadusuuringute valdkonnas; rõhutab, et tehisintellekti üks suuremaid puudusi on seotud teatud tüüpi eelarvamustega (nt sugu, vanus, puue, usutunnistus, rassiline või etniline päritolu, sotsiaalne taust või seksuaalne sättumus); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama meetmeid selliste eelarvamuste kõrvaldamiseks, pöörates erilist tähelepanu sektoris valitseva soolõhe kaotamisele ja tagades põhiõiguste täieliku kaitse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | innustab liikmesriike edendama naiste osalemist ja karjäärivõimalusi IKT-sektoris, pakkudes oma riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavades või poliitikameetmetes selleks piisavalt stiimuleid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid IKT ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) sektorites valitseva soolise ebavõrdsuse küsimusega, kasutades selleks järgmisi võimalusi: haridus, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, kutsealane koolitus, asjakohane rahastamine, naiste esindatuse edendamine nendes sektorites, eelkõige otsustustasandi ametikohtadel, parem töö- ja eraelu tasakaal, võrdsed võimalused, ohutu ja soodne töökeskkond, sealhulgas nulltolerantsus seksuaalse ja moraalse ahistamise suhtes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama direktiivi 2011/93/EL nõuetekohane rakendamine, et suurendada teadlikkust probleemist ja vähendada riski, et lapsed langevad veebis seksuaalse väärkohtlemise või ekspluateerimise ohvriks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb heameelt, et komisjon teatas hiljutises ohvrite õiguste strateegias kavatsusest käivitada ELi võrgustik soolise vägivalla ja perevägivalla ennetamiseks ning võtta meetmeid soolise küberkuritegevuse ohvrite turvalisuse kaitsmiseks, hõlbustades veebiplatvormide ja teiste sidusrühmade koostööraamistiku väljatöötamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | võtab teadmiseks komisjoni alluvuses tegutseva naiste ja meeste võrdsete võimaluste nõuandekomitee üleskutse võtta ELi tasandil vastu õigusakte, et võidelda naistevastase vägivalla vastu internetis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab vajadust kaitsta, võimestada ja toetada soolise kübervägivalla ohvreid ning tagada neile tekitatud kahju hüvitamine, õiguskaitse võrdne kättesaadavus, eelkõige oluliste psühholoogiliste ja juriidiliste nõustamisteenuste puhul, mida peaksid saama kasutada kõik soolise kübervägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub liikmesriike üles tagama koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega praktikutele ja teistele spetsialistidele, sealhulgas sotsiaalametnikele, õiguskaitseametnikele, kohtuametnikele ja haridustöötajatele sooteadlikul lähenemisviisil põhineva kvaliteetse koolituse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on varustada sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid rahaliste vahendite ja inimressurssidega selliste tugiteenuste osutamiseks, nagu õigusnõustamine ja psühholoogiline tugi ja nõustamine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles tegema tugiteenused, sealhulgas õigus- ja psühholoogilise nõustamise kättesaadavaks kõigile ohvritele, töötama välja selge juhendi soolise kübervägivalla ohvrite abistamiseks ning vältima edasise kahju tekitamist ja teisest ohvristamist ning tagama ohvritele vahetu juurdepääsu õiguskaitsele; rõhutab vajadust suurendada ohvrite teadlikkust võimalikest tugiteenustest; kutsub ühtlasi liikmesriike üles tegema kättesaadavaks teabe selle kohta, milliseid õiguskaitsevõimalusi ja tugiteenuseid soolise kübervägivalla ohvrid kasutada saavad, ning sellist teavet levitama, ühtlasi looma kaebuste esitamise mehhanismid, mis on ohvritele hõlpsasti ja vahetult kättesaadavad, sealhulgas digitaalsete vahenditega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on mures kuritarvitamise hõlbustamiseks mõeldud tehnoloogia turustamise, eelkõige jälitustarkvara turustamise pärast; lükkab kõrvale arvamuse, et jälitusvararakendusi võib pidada vanemliku järelevalve rakendusteks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et veebiplatvormid peavad soolise kübervägivallaga tegelemisel ja selle vastu võitlemisel täitma olulist rolli; rõhutab, et liikmesriigid peavad tegema veebiplatvormidega koostööd ja võtma vastu meetmed, tagamaks kübervägivalla vastases võitluses õigeaegsed ja kättesaadavad teatamismehhanismid ning kindlustamaks internetiturvalisuse, naiste eraelu puutumatuse internetis ja asjakohased õiguskaitsemehhanismid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et õiguskaitseasutused ning tehnoloogiaettevõtted ja teenuseosutajad teeks täies kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste ning andmekaitsenormidega tõhusat koostööd, et tagada ohvrite õigustest kinnipidamine ja nende kaitse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt, et komisjoni tegi ettepaneku võtta kooskõlas põhiõigusi ja -vabadusi kaitsvate liidu õigusaktidega vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ, eesmärgiga luua turvalisem digiruum; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab tungivalt, et nõukogu viiks kiiresti lõpule Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine liidu poolt võimalikult suures ulatuses ja piiranguteta ning propageeriks selle ratifitseerimist ning kiiret ja nõuetekohast rakendamist ja jõustamist kõigis liikmesriikides; peab kahetsusväärseks, et praeguseks on konventsiooni ratifitseerinud vaid 21 liikmesriiki ning kutsub Bulgaariat, Tšehhi Vabariiki, Ungarit, Lätit, Leedut ja Slovakkiat üles konventsiooni ratifitseerima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et Istanbuli konventsioon on kõige ulatuslikum rahvusvaheline kokkulepe, milles käsitletakse mis tahes vormis soolise vägivalla algpõhjuseid ning mis tagab seadusandlike meetmete võtmise nii veebis kui ka veebiväliselt toimuva soolise vägivalla vastu, ning et seda tuleks pidada miinimumstandardiks; mõistab teravalt hukka mõne liikmesriigi katsed diskrediteerida Istanbuli konventsiooni ja pidurdada soolise vägivalla vastases võitluses tehtud edusamme; rõhutab konventsiooni tõhusa rakendamise tähtsust kogu liidus ja tuletab meelde, et suutmatus seda ratifitseerida õõnestab liidu usaldusväärsust; rõhutab, et selle nõudega ei vähendata üleskutset võtta vastu soolise vägivalla vastu võitlemist käsitlev liidu õigusakt, vaid pigem täiendatakse seda; tuletab meelde, et uued seadusandlikud meetmed peaksid igal juhul olema kooskõlas Istanbuli konventsioonis sätestatud õiguste ja kohustustega ning täiendama selle ratifitseerimist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ja liit võtaksid vastu uusi meetmeid, sealhulgas siduvaid seadusandlikke meetmeid, et võidelda nende vägivallavormidega peatselt vastuvõetavas direktiivis, mis käsitleb naistevastase vägivalla kõigi vormide ennetamist ja tõkestamist; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kinnitab veel kord kindlalt oma pühendumust võidelda soolise vägivalla vastu, nagu ta on juba varem väljendanud, ning kordab vajadust kõiki soolise vägivalla vorme, sealhulgas naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste rikkumist, kübervägivalda ning seksuaalset ärakasutamist ja kuritarvitamist hõlmava tervikliku direktiivi järele, mis sisaldaks kohustust ennetada ja uurida neid rikkumisi ja nende toimepanijad vastutusele võtta, kaitsta ohvreid ja tunnistajaid, ning koguda selle kohta andmeid, mis oleks parim viis teha lõpp soolisele vägivallale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks tulevast direktiivi soolise kübervägivalla kriminaliseerimiseks, mis oleks olemasolevate ja tulevaste õigusaktide ühtlustamise nurgakivi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub nõukogu üles aktiveerima üleminekuklausel, võttes vastu otsuse, milles vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandale lõigule liigitatakse sooline vägivald eriti ohtlike piiriülese mõõtmega kuriteovaldkondade alla; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab, et komisjon esitaks tulevase seadusandliku ettepaneku osana ning ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 esimese lõigu alusel viivitamata ettepaneku võtta vastu õigusakt, millega kehtestatakse meetmed soolise kübervägivalla vastu võitlemiseks, järgides käesoleva dokumendi lisas esitatud soovitusi; osutab sellele, et nimetatud ettepanekuga ei tohiks õõnestada jõupingutusi soolise vägivalla liigitamiseks eriti ohtlike piiriülese mõõtmega kuriteovaldkondade alla vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 kolmandale lõigule või mis tahes sellest tulenevale õigusaktile soolise vägivalla kohta, nagu parlament on seda nõudnud oma varasemates üleskutsetes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0296.

(3)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 140.

(4)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 30.

(5)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 160.

(6)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(7)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 232.

(8)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 28.

(9)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(10)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 48.

(11)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 102.

(12)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 31.

(13)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 28.

(14)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 192.

(15)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 29.

(16)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 167.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(19)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(20)  ELT L 274, 30.7.2021, lk 41.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=en

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  ÜRO naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgede eriraportööri 18. juuni 2018. aasta aruanne naiste- ja tütarlastevastase internetipõhise vägivalla kohta inimõiguste vaatenurgast (A/HRC/38/47).

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 3. märtsi 2014. aasta aruanne „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring“.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

SOOVITUSED KOMISJONILE TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA – SOOLISE VÄGIVALLA VASTU VÕITLEMINE: KÜBERVÄGIVALD

1. soovitus: Seadusandliku ettepaneku eesmärk

Direktiivi eesmärk on lisada tulevasse direktiivi ühtlustatud poliitilise meetmena soolise vägivalla kõigi vormide vastu võitlemise miinimumnormid soolise kübervägivalla ja sellega seotud sanktsioonide määratlemise kohta, kehtestada meetmed liikmesriikide tegevuse edendamiseks ja toetamiseks kõnealuse kuriteo ennetamisel, ning võtta vastu meetmed ohvrite kaitsmiseks, toetamiseks ja neile tekitatud kahju heastamise tagamiseks.

Lisaks tuleb vastavalt LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegiale 2020–2025 lisada tulevasse ettepanekusse LGBTIQ kogukonna liikmete vastu suunatud vihakuritegude ja vihakõne määratlus.

Käesolev ettepanek ei tohiks õõnestada jõupingutusi, mille eesmärk on määratleda soolise vägivalla kõik vormid eriti raskete kuritegude uue valdkonnana.

2. soovitus: Kohaldamisala ja määratlused

Soolise kübervägivalla määratluses tuleks sätestada kübervägivalla ala ja ulatus ning selle soopõhine ja läbipõimunud olemus, ning rõhutada, et sooline kübervägivald on soolise vägivallaahela üks lüli.

Ettepanek peaks sisaldama määratlust, mis põhineb olemasolevatel õigusaktidel, nagu Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon ja Istanbuli konventsioon, ning määratlustel, mille on välja töötanud küberkuritegevuse konventsiooni komitee, komisjoni naiste ja meeste võrdsete võimaluste nõuandekomitee ja ÜRO naistevastase vägivalla eriraportöör, ning samuti küberkuritegevuse põhjustel ja tagajärgedel, ning mõistetel, mis on määratletud seoses küberkuritegevuse, lastevastase kübervägivalla ning naistevastase vägivallaga.

Olemasolevate õigusaktide põhjal võiks määratlus olla järgmine: „Sooline kübervägivald on soolise vägivalla vorm ja seda määratletakse kui mis tahes sool põhinevat vägivalda, mis on osaliselt või täielikult toime pandud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil (nt mobiiltelefonid, nutitelefonid, internet, sotsiaalmeediaplatvormid või e-post) või millele need on kaasa aidatud või mida need on raskendanud, ning mis on sooritatud naise vastu, kuna ta on naine, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalses ulatuses, või on toime pandud LGBTIQ kogukonna liikmete vastu nende sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu, ning mis põhjustab või võib põhjustada füüsilist, seksuaalset, psühholoogilist või majanduslikku kahju, sealhulgas selliste tegude toimepanemisega ähvardamine, nendele sundimine või meelevaldne vabaduse võtmine avalikus või eraelus.“

—   millised kuriteod?

ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sisalduv mõiste „arvutikuritegu“ võib hõlmata ka kuritegusid, mis on toime pandud elektroonilise side võrkude või infosüsteemide vastu või neid kasutades, ning ka piiriülese mõõtmega internetipõhise vägivalla rasked vormid võivad ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 tähenduses olla liigitatud „arvutikuritegudeks“.

Lisaks sellele saab ELi toimimise lepingu artikli 83 lõike 1 alusel kehtestada meetmeid, mis on suunatud soolise kübervägivalla ennetamisele ja ohvrite abistamisele, kuna nad on seadusandliku ettepaneku põhieesmärgi suhtes sekundaarsed.

Seadusandliku ettepaneku kohaldamisala peaks hõlmama soolise vägivalla kõiki vorme, mis on osaliselt või täielikult toime pandud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil (nt mobiiltelefonid, nutitelefonid, internet, sotsiaalmeediaplatvormid või e-post) või millele need on kaasa aidatud või mida need on raskendanud, ning mis on sooritatud naise vastu, kuna ta on naine, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalses ulatuses, või on toime pandud LGBTIQ kogukonna liikmete vastu nende sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu.

Kuigi soolise kübervägivalla eri vormide kõiki kategooriaid ei ole võimalik esitada, kuna need arenevad pidevalt ja esile kerkivad aina uued vormid, tuleks esile tuua ja määratleda järgmised liigid:

| — | küberahistamine, sh küberkiusamine, veebis toimuv seksuaalne ahistamine, seksuaalse sisuga materjali soovimatu vastuvõtmine, töökiusamine ning transsoolise isiku endise nime kasutamine; |
| --- | --- |

—

küberahistamine, sh küberkiusamine, veebis toimuv seksuaalne ahistamine, seksuaalse sisuga materjali soovimatu vastuvõtmine, töökiusamine ning transsoolise isiku endise nime kasutamine;

| — | küberjälitamine; |
| --- | --- |

—

küberjälitamine;

| — | info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud privaatsuse rikkumised, sealhulgas juurdepääs eraõiguslikele andmetele või kuvanditele, nende salvestamine, jagamine, loomine ja manipuleerimine, täpsemalt sh kuvandipõhine seksuaalne väärkohtlemine, seksuaalsete kuvandite nõusolekuta loomine ja/või jagamine, doksimine ja identiteedivargus; |
| --- | --- |

—

info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud privaatsuse rikkumised, sealhulgas juurdepääs eraõiguslikele andmetele või kuvanditele, nende salvestamine, jagamine, loomine ja manipuleerimine, täpsemalt sh kuvandipõhine seksuaalne väärkohtlemine, seksuaalsete kuvandite nõusolekuta loomine ja/või jagamine, doksimine ja identiteedivargus;

| — | vägistamise või muu seksuaalse vägivalla vormide filmimine või vastavate kuvandite jagamine; |
| --- | --- |

—

vägistamise või muu seksuaalse vägivalla vormide filmimine või vastavate kuvandite jagamine;

| — | tegevuse kaugteel kontrollimine või jälgimine, sealhulgas mobiilseadmete jälgimisrakenduste kaudu; |
| --- | --- |

—

tegevuse kaugteel kontrollimine või jälgimine, sealhulgas mobiilseadmete jälgimisrakenduste kaudu;

| — | vägivallaohud, sealhulgas otsesed ähvardused ja üleskutsed vägivallale, näiteks ähvardamine vägistamisega, ning väljapressimine, mis on suunatud ohvrile ja tema lastele, või muudele isikutele, kes ohvrit toetavad ja või keda asi kaudselt puudutab; |
| --- | --- |

—

vägivallaohud, sealhulgas otsesed ähvardused ja üleskutsed vägivallale, näiteks ähvardamine vägistamisega, ning väljapressimine, mis on suunatud ohvrile ja tema lastele, või muudele isikutele, kes ohvrit toetavad ja või keda asi kaudselt puudutab;

| — | seksistlik vaenukõne, sh sisu postitamine ja jagamine, vägivallale või vaenule õhutamine naiste või LGBTIQ kogukonna liikmete vastu nende soolise identiteedi, soolise väljenduse või sootunnuste alusel; |
| --- | --- |

—

seksistlik vaenukõne, sh sisu postitamine ja jagamine, vägivallale või vaenule õhutamine naiste või LGBTIQ kogukonna liikmete vastu nende soolise identiteedi, soolise väljenduse või sootunnuste alusel;

| — | enesevigastamise esilekutsumine, näiteks enesetapule või anoreksiale õhutamine, ning psüühiliste vigastuste tekitamine; |
| --- | --- |

—

enesevigastamise esilekutsumine, näiteks enesetapule või anoreksiale õhutamine, ning psüühiliste vigastuste tekitamine;

| — | küberkahjustused failidele, programmidele, seadmetele, veebisaitide ja muude digitaalsete teabevahetuskanalite ründamine; |
| --- | --- |

—

küberkahjustused failidele, programmidele, seadmetele, veebisaitide ja muude digitaalsete teabevahetuskanalite ründamine;

| — | ebaseaduslik juurdepääs mobiiltelefonile, e-posti- ja kiirsõnumitele või sotsiaalmeediakontodele; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik juurdepääs mobiiltelefonile, e-posti- ja kiirsõnumitele või sotsiaalmeediakontodele;

| — | kohtumäärusega kehtestatud suhtlemiskeelu rikkumine; |
| --- | --- |

—

kohtumäärusega kehtestatud suhtlemiskeelu rikkumine;

| — | tehnoloogiliste vahendite kasutamine inimkaubanduseks, sealhulgas naiste ja tütarlaste seksuaalseks ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

—

tehnoloogiliste vahendite kasutamine inimkaubanduseks, sealhulgas naiste ja tütarlaste seksuaalseks ärakasutamiseks.

—   millised ohvrid?

Ettepaneku isikuline kohaldamisala peaks hõlmama kõiki soolise kübervägivalla ohvreid, tuues eraldi välja läbipõimunud diskrimineerimise vormid ja avalikus elus osalevad ohvrid, sealhulgas:

| — | naised ja tütarlapsed kogu oma mitmekesisuses; ja |
| --- | --- |

—

naised ja tütarlapsed kogu oma mitmekesisuses; ja

| — | LGBTIQ kogukonna liikmed oma sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu. |
| --- | --- |

—

LGBTIQ kogukonna liikmed oma sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu.

3. soovitus: Ennetusmeetmed

Liikmesriigid peaksid soolise kübervägivalla ennetamiseks rakendama mitmesuguseid meetmeid, mis kõik peavad hoiduma soolise kübervägivalla ohvrite uuest traumeerimisest ja häbimärgistamisest, ning olema ohvrikesksed ja kasutama läbipõimunud lähenemisviisi. Sellised meetmed peaksid hõlmama järgmist:

| — | teadlikkuse suurendamise ja haridusprogrammid, sealhulgas poistele ja meestele suunatud programmid ning kampaaniad, kuhu on kaasatud kõik asjaomased osalejad ja sidusrühmad, et tegeleda soolise kübervägivalla algpõhjustega soolise vägivalla üldises kontekstis eesmärgiga muuta sotsiaalseid ja kultuurilisi hoiakuid ning kaotada soonorme ja soopõhiseid stereotüüpe, edendades samal ajal põhiõiguste austamist küberruumis, vastutustundlikku käitumist sotsiaalmeedias ja suurendades interneti turvalise kasutamise oskusi; |
| --- | --- |

—

teadlikkuse suurendamise ja haridusprogrammid, sealhulgas poistele ja meestele suunatud programmid ning kampaaniad, kuhu on kaasatud kõik asjaomased osalejad ja sidusrühmad, et tegeleda soolise kübervägivalla algpõhjustega soolise vägivalla üldises kontekstis eesmärgiga muuta sotsiaalseid ja kultuurilisi hoiakuid ning kaotada soonorme ja soopõhiseid stereotüüpe, edendades samal ajal põhiõiguste austamist küberruumis, vastutustundlikku käitumist sotsiaalmeedias ja suurendades interneti turvalise kasutamise oskusi;

| — | soolist kübervägivalda käsitlevad uuringud (põhjused, levimus, mõju, ohvrid, kurjategijad, ilmingud, kanalid ja vajadus tugiteenuste järele); sellised uuringud peaksid hõlmama soopõhist kübervägivalda käsitleva kuritegevuse statistika kohandamist, et teha kindlaks seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud vajadused; neid teadusuuringuid tuleks toetada liigendatud, läbipõimunud ja põhjalike andmete kogumisega; |
| --- | --- |

—

soolist kübervägivalda käsitlevad uuringud (põhjused, levimus, mõju, ohvrid, kurjategijad, ilmingud, kanalid ja vajadus tugiteenuste järele); sellised uuringud peaksid hõlmama soopõhist kübervägivalda käsitleva kuritegevuse statistika kohandamist, et teha kindlaks seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud vajadused; neid teadusuuringuid tuleks toetada liigendatud, läbipõimunud ja põhjalike andmete kogumisega;

| — | tavapärase digihariduse, digitaalse kirjaoskuse ja digioskuste (nt küberhügieen ja võrguetikett,) õpetamine, sealhulgas koolis, et edendada paremat arusaamist digitehnoloogiatest, eelkõige selleks, et vältida sotsiaalmeedia väärkasutamist ja kasutajate mõjuvõimu suurendamist, suurendada digitaalset kaasatust, tagada põhiõiguste austamine, lõpetada tehnoloogiate kättesaadavuse osas igasugune sooline ebavõrdsus ja kallutatus, tagada sooline mitmekesisus tehnoloogiasektoris, eelkõige uute tehnoloogiate väljaarendamisel, sealhulgas õpetajate koolitamine; |
| --- | --- |

—

tavapärase digihariduse, digitaalse kirjaoskuse ja digioskuste (nt küberhügieen ja võrguetikett,) õpetamine, sealhulgas koolis, et edendada paremat arusaamist digitehnoloogiatest, eelkõige selleks, et vältida sotsiaalmeedia väärkasutamist ja kasutajate mõjuvõimu suurendamist, suurendada digitaalset kaasatust, tagada põhiõiguste austamine, lõpetada tehnoloogiate kättesaadavuse osas igasugune sooline ebavõrdsus ja kallutatus, tagada sooline mitmekesisus tehnoloogiasektoris, eelkõige uute tehnoloogiate väljaarendamisel, sealhulgas õpetajate koolitamine;

| — | naiste juurdepääsu hõlbustamine digitehnoloogia valdkonna haridusele ja akadeemilistele ringkondadele, et kaotada sooline lõhe, sealhulgas sooline digilõhe, ning soolise mitmekesisuse tagamine tehnoloogiasektorites, nagu IKT ja STEM, eelkõige uute tehnoloogiate, sealhulgas tehisintellekti arendamisel, ning eelkõige otsuste tegijate ametikohtadel; |
| --- | --- |

—

naiste juurdepääsu hõlbustamine digitehnoloogia valdkonna haridusele ja akadeemilistele ringkondadele, et kaotada sooline lõhe, sealhulgas sooline digilõhe, ning soolise mitmekesisuse tagamine tehnoloogiasektorites, nagu IKT ja STEM, eelkõige uute tehnoloogiate, sealhulgas tehisintellekti arendamisel, ning eelkõige otsuste tegijate ametikohtadel;

| — | parimate tavade edendamine ja jagamine seoses õiguskaitse kättesaadavuse, karistuste määramise ja õiguskaitsevahenditega, võttes arvesse soolist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

parimate tavade edendamine ja jagamine seoses õiguskaitse kättesaadavuse, karistuste määramise ja õiguskaitsevahenditega, võttes arvesse soolist lähenemisviisi;

| — | integreeritud ja terviklike haridus- ja raviprogrammide edendamine koos asjaomaste institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et ennetada kuritegude korduvat toimepanemist ning muuta toimepanijate käitumist ja meelelaadi, suunates nad vägivallast eemale, võttes arvesse kogukonnapõhiseid tavasid ja ümberkujundavat õigusemõistmist, mis on kahjutsükli peatamiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

—

integreeritud ja terviklike haridus- ja raviprogrammide edendamine koos asjaomaste institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et ennetada kuritegude korduvat toimepanemist ning muuta toimepanijate käitumist ja meelelaadi, suunates nad vägivallast eemale, võttes arvesse kogukonnapõhiseid tavasid ja ümberkujundavat õigusemõistmist, mis on kahjutsükli peatamiseks otsustava tähtsusega;

| — | koostöö arendamine liikmesriikide vahel teabe, erialateadmiste ja parimate tavade vahetamiseks, eriti Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku kaudu, koordineerides Europoli küberkuritegevuse vastast võitlust Euroopa keskuse ning teiste vastavate organite, ametite ja asutustega, näiteks Eurojustiga; |
| --- | --- |

—

koostöö arendamine liikmesriikide vahel teabe, erialateadmiste ja parimate tavade vahetamiseks, eriti Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku kaudu, koordineerides Europoli küberkuritegevuse vastast võitlust Euroopa keskuse ning teiste vastavate organite, ametite ja asutustega, näiteks Eurojustiga;

| — | veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks tuleks kindlustada, et platvormid võtavad vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid tagamaks, et kasutajad, kes oma sisu jagavad, on oma isikut tõendanud kahefaktorilise autentimisega (e-post ja mobiiltelefon); |
| --- | --- |

—

veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks tuleks kindlustada, et platvormid võtavad vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid tagamaks, et kasutajad, kes oma sisu jagavad, on oma isikut tõendanud kahefaktorilise autentimisega (e-post ja mobiiltelefon);

| — | teabe tunnistamine, toetamine ja edastamine kodanikuühiskonna organisatsioonide kohta, kes töötavad soolise vägivalla ja ennetamise valdkonnas, sealhulgas tagades neile rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

teabe tunnistamine, toetamine ja edastamine kodanikuühiskonna organisatsioonide kohta, kes töötavad soolise vägivalla ja ennetamise valdkonnas, sealhulgas tagades neile rahalise toetuse;

| — | praktikutele ja muudele spetsialistidele mõeldud sihipärase ja pideva koolituse edendamine, sealhulgas sotsiaalteenistuste töötajate, õiguskaitseametnike, õigusala töötajate ja teiste asjakohaste isikute koolitamine, et nad oskaks paremini mõista soolise kübervägivalla põhjusi ja mõjusid ning kohtleks ohvreid asjakohaselt, samuti tuleks tagada, et praktikute koolitamisel kasutataks soolist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

praktikutele ja muudele spetsialistidele mõeldud sihipärase ja pideva koolituse edendamine, sealhulgas sotsiaalteenistuste töötajate, õiguskaitseametnike, õigusala töötajate ja teiste asjakohaste isikute koolitamine, et nad oskaks paremini mõista soolise kübervägivalla põhjusi ja mõjusid ning kohtleks ohvreid asjakohaselt, samuti tuleks tagada, et praktikute koolitamisel kasutataks soolist lähenemisviisi;

| — | tuleks kaaluda seirerakenduste tarkvaraarenduse reguleerimist, võttes arvesse nende rakenduste võimalikku väärkasutamist või kuritarvitamist ning näha ette piisavad kaitsemeetmed, et kaitsta põhiõigusi ja tagada vastavus kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusaktidele; komisjon peaks keelama turustada seiretarkvara, mis tegeleb jälgimisega ilma kasutaja nõusolekuta ja ilma selge viitamiseta sellele tegevusele; |
| --- | --- |

—

tuleks kaaluda seirerakenduste tarkvaraarenduse reguleerimist, võttes arvesse nende rakenduste võimalikku väärkasutamist või kuritarvitamist ning näha ette piisavad kaitsemeetmed, et kaitsta põhiõigusi ja tagada vastavus kohaldatavatele andmekaitsealastele õigusaktidele; komisjon peaks keelama turustada seiretarkvara, mis tegeleb jälgimisega ilma kasutaja nõusolekuta ja ilma selge viitamiseta sellele tegevusele;

| — | tuleks kaaluda veebiplatvormide tegevusjuhise loomist, võttes arvesse selle võimalikku mõju või rolli soolise kübervägivalla kontekstis, ning tagada, et internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendi hindamises ja läbivaatamises saavad osaleda ka kodanikuühiskonna organisatsioonid; selliste meetmete vastuvõtmine, millega kohustatakse IT-ettevõtjaid parandama tagasisidet, mida nad annavad kasutajatele teadete kaudu, mis võimaldaks neil kiiresti ja tulemuslikult reageerida ebaseaduslikuks märgistatud sisule; |
| --- | --- |

—

tuleks kaaluda veebiplatvormide tegevusjuhise loomist, võttes arvesse selle võimalikku mõju või rolli soolise kübervägivalla kontekstis, ning tagada, et internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendi hindamises ja läbivaatamises saavad osaleda ka kodanikuühiskonna organisatsioonid; selliste meetmete vastuvõtmine, millega kohustatakse IT-ettevõtjaid parandama tagasisidet, mida nad annavad kasutajatele teadete kaudu, mis võimaldaks neil kiiresti ja tulemuslikult reageerida ebaseaduslikuks märgistatud sisule;

| — | tuleks tagada soolise vägivalla digitaalse mõõtme tunnustamine riiklikes strateegiates, programmides ja tegevuskavades osana terviklikust reageerimisest kõikidele soolise vägivalla vormidele; |
| --- | --- |

—

tuleks tagada soolise vägivalla digitaalse mõõtme tunnustamine riiklikes strateegiates, programmides ja tegevuskavades osana terviklikust reageerimisest kõikidele soolise vägivalla vormidele;

| — | koostöö edendamine liikmesriikide, interneti-vahendajate ja selle küsimusega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide vahel, näiteks vastastikuse õppimise ürituste ja avalike konverentside kaudu; |
| --- | --- |

—

koostöö edendamine liikmesriikide, interneti-vahendajate ja selle küsimusega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide vahel, näiteks vastastikuse õppimise ürituste ja avalike konverentside kaudu;

| — | tuleks edendada valdkondadevahelist ja sidusrühmade koostööd, sealhulgas tehnoloogiaettevõtete, majutusteenuse pakkujate ja pädevate asutustega, et jagada parimaid tavasid soolise vägivalla vastu võitlemiseks kooskõlas põhiõigustega. |
| --- | --- |

—

tuleks edendada valdkondadevahelist ja sidusrühmade koostööd, sealhulgas tehnoloogiaettevõtete, majutusteenuse pakkujate ja pädevate asutustega, et jagada parimaid tavasid soolise vägivalla vastu võitlemiseks kooskõlas põhiõigustega.

4. soovitus: Ohvrite kaitse, toetamine ja neile tekitatud kahju heastamine

Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma järgmised meetmed, mis kõik oleksid ohvrikesksed ja lähtuksid läbipõimunud lähenemisviisist:

| — | tuleks soodustada kohustuslikku ja pidevat erikoolitust soolise kübervägivalla ohvritega tegelevatele praktikutele ja spetsialistidele, sealhulgas õiguskaitseasutustele, sotsiaal-, lastehoolekande- ja tervishoiutöötajatele, kriminaalõigusametnikele ning kohtusüsteemi liikmetele; õigluse ning kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmide raames ning koostöös Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga võiks rakendada kogu liitu hõlmavaid koolitusprogramme; eelkõige tuleks rõhutada teisest ohvristamist ja võimalusi seda vältida, soolise vägivalla kahesugust mõõdet (internetis ja mujal) ja läbipõimunud diskrimineerimist, samuti erivajadustega ohvrite abistamist; |
| --- | --- |

—

tuleks soodustada kohustuslikku ja pidevat erikoolitust soolise kübervägivalla ohvritega tegelevatele praktikutele ja spetsialistidele, sealhulgas õiguskaitseasutustele, sotsiaal-, lastehoolekande- ja tervishoiutöötajatele, kriminaalõigusametnikele ning kohtusüsteemi liikmetele; õigluse ning kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmide raames ning koostöös Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga võiks rakendada kogu liitu hõlmavaid koolitusprogramme; eelkõige tuleks rõhutada teisest ohvristamist ja võimalusi seda vältida, soolise vägivalla kahesugust mõõdet (internetis ja mujal) ja läbipõimunud diskrimineerimist, samuti erivajadustega ohvrite abistamist;

| — | tuleks tagada, et praktikute koolitusel järgitakse soolist võrdõiguslikkust arvestavat lähenemisviisi ning et programm sisaldaks meetmeid, millega tagatakse, et kriminaalmenetluse käigus ohvrit uuesti ei ohvristata (taasohvristamine või häbimärgistamine); |
| --- | --- |

—

tuleks tagada, et praktikute koolitusel järgitakse soolist võrdõiguslikkust arvestavat lähenemisviisi ning et programm sisaldaks meetmeid, millega tagatakse, et kriminaalmenetluse käigus ohvrit uuesti ei ohvristata (taasohvristamine või häbimärgistamine);

| — | tuleks veenduda, et veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks võtavad platvormid vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid kvalifitseeritud teavitamiskorra kättesaadavuse tagamiseks kujul, mis lubab üksikisikutel platvormi teavitada sellest, et sisu, mis neid kujutab või mis väidetavalt neid kujutab, levitatakse ilma nende nõusolekuta, ning anda platvormile esialgseid tõendeid oma füüsilise identiteedi kohta, ning et juurdepääs sisule, millest on sel moel teada antud peatatakse 48 tunniks; |
| --- | --- |

—

tuleks veenduda, et veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks võtavad platvormid vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid kvalifitseeritud teavitamiskorra kättesaadavuse tagamiseks kujul, mis lubab üksikisikutel platvormi teavitada sellest, et sisu, mis neid kujutab või mis väidetavalt neid kujutab, levitatakse ilma nende nõusolekuta, ning anda platvormile esialgseid tõendeid oma füüsilise identiteedi kohta, ning et juurdepääs sisule, millest on sel moel teada antud peatatakse 48 tunniks;

| — | tuleks veenduda, et veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks, võtaksid platvormid vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada asjatundlik inimjõuline sisu modereerimine mille puhul vaadatakse üle sisu, mis on suure tõenäosusega ebaseaduslik, näiteks vuajerismi või vägistamisstseene kujutav sisu; |
| --- | --- |

—

tuleks veenduda, et veebiplatvormide puhul, mida kasutatakse peamiselt kasutajate loodud pornograafilise sisu levitamiseks, võtaksid platvormid vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et tagada asjatundlik inimjõuline sisu modereerimine mille puhul vaadatakse üle sisu, mis on suure tõenäosusega ebaseaduslik, näiteks vuajerismi või vägistamisstseene kujutav sisu;

| — | sotsiaalteenuste ja õiguskaitseasutuste juurde tuleks asutada spetsiaalsed kontaktpunktid, kus on selleks mõeldud töötajad, kes on koolitatud soolise kübervägivalla teemal, et ohvrid saaksid soolisest kübervägivallast teada anda neile turvalises ja mugavas keskkonnas; kontaktpunkte tuleks koordineerida võrgustiku kaudu; need meetmed aitaksid tegeleda teatamata jätmise ja uuesti ohvriks langemise probleemiga, ning luua soolise kübervägivalla ohvrite jaoks turvalisema keskkonna; |
| --- | --- |

—

sotsiaalteenuste ja õiguskaitseasutuste juurde tuleks asutada spetsiaalsed kontaktpunktid, kus on selleks mõeldud töötajad, kes on koolitatud soolise kübervägivalla teemal, et ohvrid saaksid soolisest kübervägivallast teada anda neile turvalises ja mugavas keskkonnas; kontaktpunkte tuleks koordineerida võrgustiku kaudu; need meetmed aitaksid tegeleda teatamata jätmise ja uuesti ohvriks langemise probleemiga, ning luua soolise kübervägivalla ohvrite jaoks turvalisema keskkonna;

| — | tuleks hõlbustada ohvrite juurdepääsu teabele lihtsas ja arusaadavas keeles, millest ohver aru saab, eelkõige õigusabi ja -meetmete ning tugiteenuste kohta, ning töötada välja kübervägivalla ohvritele mõeldud eriteenused (abiliinid, varjupaigad, õigus- ja psühholoogiline abi); ohvrite jaoks tuleks lihtsustada teavitamist, võimaldades neil saada lähenemiskeelde, ja töötada välja õiguskaitsemehhanismid koos piisavate kahju hüvitamise meetmetega; |
| --- | --- |

—

tuleks hõlbustada ohvrite juurdepääsu teabele lihtsas ja arusaadavas keeles, millest ohver aru saab, eelkõige õigusabi ja -meetmete ning tugiteenuste kohta, ning töötada välja kübervägivalla ohvritele mõeldud eriteenused (abiliinid, varjupaigad, õigus- ja psühholoogiline abi); ohvrite jaoks tuleks lihtsustada teavitamist, võimaldades neil saada lähenemiskeelde, ja töötada välja õiguskaitsemehhanismid koos piisavate kahju hüvitamise meetmetega;

| — | riiklikele telefoniabiliinidele tuleks anda vajalikud ressursid ja oskusteave, et nad saaksid reageerida ka soolise vägivalla digitaalsele mõõtmele; |
| --- | --- |

—

riiklikele telefoniabiliinidele tuleks anda vajalikud ressursid ja oskusteave, et nad saaksid reageerida ka soolise vägivalla digitaalsele mõõtmele;

| — | tuleks asutada kogu liitu hõlmav abiliin, mis oleks ohvrite jaoks kontaktpunktiks, ning tagada ohvritele selle lihtne ja vaba kasutamine; tuleks töötada välja tugiteenuste kataloog, mis sisaldaks abitelefone ja teavitamismehhanisme, mida saab kasutada kübervägivalla eri juhtude puhul; |
| --- | --- |

—

tuleks asutada kogu liitu hõlmav abiliin, mis oleks ohvrite jaoks kontaktpunktiks, ning tagada ohvritele selle lihtne ja vaba kasutamine; tuleks töötada välja tugiteenuste kataloog, mis sisaldaks abitelefone ja teavitamismehhanisme, mida saab kasutada kübervägivalla eri juhtude puhul;

| — | tuleks tagada, et sõltumata kaebuse esitamisest oleks soolise kübervägivalla ohvritel liikmesriikides juurdepääs spetsialiseeritud tugiteenustele ja õiguskaitsele, õiguskaitsevahenditele ning ohututele ja kättesaadavatele teatamismenetlustele ja -mehhanismidele; tuleks kõrvaldada kõik takistused, millega võivad kokku puutuda ohvrid, kes otsustavad esitada kaebuse, ning luua kaebuste esitamise mehhanismid, mis on ohvritele kergesti ja kohe kättesaadavad, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu; |
| --- | --- |

—

tuleks tagada, et sõltumata kaebuse esitamisest oleks soolise kübervägivalla ohvritel liikmesriikides juurdepääs spetsialiseeritud tugiteenustele ja õiguskaitsele, õiguskaitsevahenditele ning ohututele ja kättesaadavatele teatamismenetlustele ja -mehhanismidele; tuleks kõrvaldada kõik takistused, millega võivad kokku puutuda ohvrid, kes otsustavad esitada kaebuse, ning luua kaebuste esitamise mehhanismid, mis on ohvritele kergesti ja kohe kättesaadavad, sealhulgas digitaalsete vahendite kaudu;

| — | tuleks arendada koostöömehhanisme liikmesriikide, internetivahendajate ja selles valdkonnas töötavate valitsusväliste organisatsioonide vahel, samuti asjaomaste osalejate vahel, nagu kohtud, prokurörid, õiguskaitseasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

tuleks arendada koostöömehhanisme liikmesriikide, internetivahendajate ja selles valdkonnas töötavate valitsusväliste organisatsioonide vahel, samuti asjaomaste osalejate vahel, nagu kohtud, prokurörid, õiguskaitseasutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| — | tuleks toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, kes osutavad ohvriabi teenuseid, sealhulgas finantstoetuste kaudu; |
| --- | --- |

—

tuleks toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, kes osutavad ohvriabi teenuseid, sealhulgas finantstoetuste kaudu;

| — | tuleks edendada ohvreid toetavate ja kurjategijaid tuvastavate tehnoloogiliste lahenduste eetilist väljatöötamist ja kasutamist, tagades samas põhiõiguste täieliku järgimise. |
| --- | --- |

—

tuleks edendada ohvreid toetavate ja kurjategijaid tuvastavate tehnoloogiliste lahenduste eetilist väljatöötamist ja kasutamist, tagades samas põhiõiguste täieliku järgimise.

Komisjon peaks välja töötama õiguskaitseametnike jaoks juhtpõhimõtted soolisest kübervägivallast teatanud ohvritega suhtlemiseks, mis annaks neile vajalikud nn pehmed oskused kõigi soolise kübervägivalla ohvrite tähelepanelikuks ärakuulamiseks, nende mõistmiseks ja neisse austavalt suhtumiseks; need juhtpõhimõtted peaksid lähtuma soolisest lähenemisviisist;

liikmesriigid peaksid välja töötama kõigile ohvritele tasuta kättesaadavaid kaitse- ja tugiteenuseid, sealhulgas erakorraline ja pikaajaline toetamine, nagu psühholoogiline, meditsiiniline, juriidiline, praktiline ja sotsiaal-majanduslik tugi, võttes arvesse ohvrite konkreetseid vajadusi, ning pöörama erilist tähelepanu vähekaitstud rühmadesse kuuluvatele ohvritele. Komisjon peaks liikmesriike selles osas toetama.

5. soovitus: Soolise kübervägivalla eest süüdistuste esitamine ja selle kriminaliseerimine

Tuginedes 2. soovituses osutatud määratlusele ja võttes arvesse, et soolise kübervägivalla kriminaliseerimisel võib kuriteo toimepanijatele olla hoiatav mõju, tuleks soolise kübervägivalla kriminaliseerimisel võtta arvesse järgmisi kriteeriume:

| — | soolise kübervägivalla vormid, mille liikmesriigid peavad kriminaliseerima (et hõlmata ka küberkuritegevuse varasemaid etappe – kuriteole kihutamine, kaasaaitamine ja süüteokatse); |
| --- | --- |

—

soolise kübervägivalla vormid, mille liikmesriigid peavad kriminaliseerima (et hõlmata ka küberkuritegevuse varasemaid etappe – kuriteole kihutamine, kaasaaitamine ja süüteokatse);

| — | minimaalsed ja maksimaalsed karistused (vanglakaristus ja trahvid); |
| --- | --- |

—

minimaalsed ja maksimaalsed karistused (vanglakaristus ja trahvid);

| — | piiriülene uurimine ja süüdistuste esitamine; |
| --- | --- |

—

piiriülene uurimine ja süüdistuste esitamine;

| — | konkreetsed sätted, mis määravad peamiselt õiguskaitseasutustele ja prokuröridele suunatud uurimise ja süüdistuse esitamise suunised, mis peaksid sisaldama ka õiguskaitseasutuste konkreetseid juhiseid tõendite kogumisel; |
| --- | --- |

—

konkreetsed sätted, mis määravad peamiselt õiguskaitseasutustele ja prokuröridele suunatud uurimise ja süüdistuse esitamise suunised, mis peaksid sisaldama ka õiguskaitseasutuste konkreetseid juhiseid tõendite kogumisel;

| — | tõhusa koostöö tagamine õiguskaitseasutuste ning tehnoloogiaettevõtete ja teenuseosutajate vahel, eriti mis puudutab kurjategijate tuvastamist ja tõendite kogumist, mis peaks olema täielikult kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste ning andmekaitsenormidega; |
| --- | --- |

—

tõhusa koostöö tagamine õiguskaitseasutuste ning tehnoloogiaettevõtete ja teenuseosutajate vahel, eriti mis puudutab kurjategijate tuvastamist ja tõendite kogumist, mis peaks olema täielikult kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste ning andmekaitsenormidega;

| — | kõigi tõendite kogumine nii, et see ei põhjustaks ohvri veelkordset ohvristamist ega uut traumeerimist; |
| --- | --- |

—

kõigi tõendite kogumine nii, et see ei põhjustaks ohvri veelkordset ohvristamist ega uut traumeerimist;

| — | raskendavad asjaolud, sõltuvalt nais- ja tütarlastest ning LGBTIQ kogukonna liikmetest ohvrite profiilist (naiste, tütarlaste ja LGBTIQ kogukonna liikmete eripärade ja kaitsetuse ärakasutamine internetis); |
| --- | --- |

—

raskendavad asjaolud, sõltuvalt nais- ja tütarlastest ning LGBTIQ kogukonna liikmetest ohvrite profiilist (naiste, tütarlaste ja LGBTIQ kogukonna liikmete eripärade ja kaitsetuse ärakasutamine internetis);

| — | riskihinnangud peaksid sisaldama ja arvesse võtma igas juhtumis ilmnevaid käitumismustreid ja soolisi aspekte, nagu stereotüübid, diskrimineerimine, seksualiseeritud ähvardused ja hirmutamine; seda teavet tuleks kasutada järelmeetmete määramiseks ja soolise kübervägivalla erinevate ilmingutega seotud andmete kogumise tõhustamiseks; |
| --- | --- |

—

riskihinnangud peaksid sisaldama ja arvesse võtma igas juhtumis ilmnevaid käitumismustreid ja soolisi aspekte, nagu stereotüübid, diskrimineerimine, seksualiseeritud ähvardused ja hirmutamine; seda teavet tuleks kasutada järelmeetmete määramiseks ja soolise kübervägivalla erinevate ilmingutega seotud andmete kogumise tõhustamiseks;

| — | tõendite esitamine ei tohiks olla ohvritele koormav ega aidata kaasa edasisele ohvristamisele. |
| --- | --- |

—

tõendite esitamine ei tohiks olla ohvritele koormav ega aidata kaasa edasisele ohvristamisele.

Kõik meetmed peaksid olema ohvrikesksed ja läbipõimunud.

6. soovitus: Andmete kogumine ja aruandlus

Komisjon ja liikmesriigid peaksid regulaarselt koguma ja avaldama soolise kübervägivalla eri vormide kohta igakülgseid segregeeritud ja võrreldavaid andmeid, ning tegema seda mitte ainult õiguskaitsearuannete või kodanikuühiskonna organisatsioonide andmete, vaid ka ohvrite kogemuste põhjal. Andmete kogumisele võiks järgneda põhjalikud uuringud. Liikmesriikide andmeid soolise kübervägivalla kohta tuleks koguda ja teha kättesaadavaks EIGE, FRA ja Eurostati statistikaandmebaaside kaudu ning liikmesriigid peaksid tagama, et nad kasutavad EIGE suutlikkust ja ressursse parimal viisil. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet peaks korraldama uusi ulatuslikke, kogu liitu hõlmavaid uuringuid soolise kübervägivalla kõigi vormide kohta, tuginedes kõige värskematele ELi andmetele, et naistevastasele vägivallale täpselt reageerida.

Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama korrapäraselt aruandeid, milles hinnatakse, mil määral on liikmesriigid käesolevate soovituste alusel meetmeid võtnud. Samuti peaks komisjon parandama soolise kübervägivalla levimust ja kahju puudutavate sooliselt segregeeritud andmete kvaliteeti liidu tasandil.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid välja töötama näitajad, et mõõta nende sekkumiste tõhusust soolise kübervägivalla vastu võitlemisel.

Täiendavad soovitused võiksid olla järgmised:

| — | kübervägivalla levimust ja vorme käsitleva statistika koostamine, edendades samal ajal liikmesriikide kogutud andmete ühtsust ja võrreldavust; |
| --- | --- |

—

kübervägivalla levimust ja vorme käsitleva statistika koostamine, edendades samal ajal liikmesriikide kogutud andmete ühtsust ja võrreldavust;

| — | kogu ELi hõlmav andmekogumisprogramm; |
| --- | --- |

—

kogu ELi hõlmav andmekogumisprogramm;

| — | andmete regulaarne kogumine, et saada teadmisi ja olla kursis vahendite ja tehnoloogiate pideva arenguga, mida võidakse kasutada kübervägivalla toimepanemiseks; |
| --- | --- |

—

andmete regulaarne kogumine, et saada teadmisi ja olla kursis vahendite ja tehnoloogiate pideva arenguga, mida võidakse kasutada kübervägivalla toimepanemiseks;

| — | soovitus kasutada EIGE, Eurostati, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Europoli, Eurojusti ja ENISA suutlikkust ja oskusteavet. |
| --- | --- |

—

soovitus kasutada EIGE, Eurostati, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Europoli, Eurojusti ja ENISA suutlikkust ja oskusteavet.

---

Kolmapäev, 15. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020 (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6, 8, 10, 83, 153 ja 157 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6, 8, 10, 83, 153 ja 157 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 21 ja 23,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse naiste ja meeste võrdse kohtlemise eri aspekte käsitlevaid ELi direktiive alates 1975. aastast, nimelt nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (1), nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega (2), nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3), nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (5), nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste ja meeste võrdse kohtlemise eri aspekte käsitlevaid ELi direktiive alates 1975. aastast, nimelt nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (1), nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega (2), nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3), nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (5), nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (7),

| — | võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta ÜRO inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastaks 2030 ja kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 5 ning selle alaeesmärke ja näitajaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastaks 2030 ja kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 5 ning selle alaeesmärke ja näitajaid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“, „Peking + 10“, „Peking + 15“ ja „Peking + 20“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“, „Peking + 10“, „Peking + 15“ ja „Peking + 20“,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 100 mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 100 mees- ja naistöötajate võrdse tasustamise kohta võrdväärse töö eest,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 156 perekondlike kohustustega töötajate kohta (mees- ja naistöötajate võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 156 perekondlike kohustustega töötajate kohta (mees- ja naistöötajate võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“(COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“(COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. märtsi 2021. aasta töödokumenti „2021 Report on gender equality in the EU“ (2021. aasta aruanne soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis) (SWD(2021)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. märtsi 2021. aasta töödokumenti „2021 Report on gender equality in the EU“ (2021. aasta aruanne soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis) (SWD(2021)0055),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (2020–2025) (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (2020–2025) (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 30. septembril 2020 avaldatud uuringut „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period“ (COVID-19 kriisi ja kriisijärgse perioodi soolisustatud mõju), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 30. septembril 2020 avaldatud uuringut „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period“ (COVID-19 kriisi ja kriisijärgse perioodi soolisustatud mõju),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2019. ja 2020. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2019. ja 2020. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2015. aasta resolutsiooni ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (8),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (9),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua soolise võrdõiguslikkusega tegelev nõukogu koosseis (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni vajaduse kohta luua soolise võrdõiguslikkusega tegelev nõukogu koosseis (10),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (12),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (13),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0315/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0315/2021),

| A. | arvestades, et naiste õigused kuuluvad inimõiguste hulka ja on seega universaalsed ja jagamatud, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja põhiõiguste hartas; arvestades, et võitlus soolise võrdõiguslikkuse ning naiste õiguste edendamise ja kaitsmise eest on tõeliselt ühine ülesanne, mis eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide kiiremat edasiliikumist ja jõupingutusi; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad püüdma võidelda soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu, edendama soolist võrdõiguslikkust ning tagama naistele ja meestele kogu nende mitmekesisuses võrdsed õigused ja võrdse kohtlemise, samuti tagama, et neil on võrdne mõjuvõim ja võimalused kujundada ühiskonda ja oma elu; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi andmetel saavutame täieliku soolise võrdõiguslikkuse kõige varem alles 60 aasta pärast; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust ei ole ELis veel saavutatud ning edusammud on endiselt aeglased, teatavates piirkondades ja riikides peatunud või isegi tagasikäiku teinud; arvestades, et ELI näitaja soolise võrdõiguslikkuse indeksis on alates 2010. aastast suurenenud ainult 4,1 punkti ja alates 2017. aastast 0,5 punkti (15); arvestades, et liikmesriikide keskmine tulemus oli 2020. aastal 67,9 punkti 100st; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste õigused kuuluvad inimõiguste hulka ja on seega universaalsed ja jagamatud, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja põhiõiguste hartas; arvestades, et võitlus soolise võrdõiguslikkuse ning naiste õiguste edendamise ja kaitsmise eest on tõeliselt ühine ülesanne, mis eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide kiiremat edasiliikumist ja jõupingutusi; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peavad püüdma võidelda soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu, edendama soolist võrdõiguslikkust ning tagama naistele ja meestele kogu nende mitmekesisuses võrdsed õigused ja võrdse kohtlemise, samuti tagama, et neil on võrdne mõjuvõim ja võimalused kujundada ühiskonda ja oma elu; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi andmetel saavutame täieliku soolise võrdõiguslikkuse kõige varem alles 60 aasta pärast; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust ei ole ELis veel saavutatud ning edusammud on endiselt aeglased, teatavates piirkondades ja riikides peatunud või isegi tagasikäiku teinud; arvestades, et ELI näitaja soolise võrdõiguslikkuse indeksis on alates 2010. aastast suurenenud ainult 4,1 punkti ja alates 2017. aastast 0,5 punkti (15); arvestades, et liikmesriikide keskmine tulemus oli 2020. aastal 67,9 punkti 100st;

| B. | arvestades, et naistel peavad olema meestega võrdsed võimalused majandusliku sõltumatuse saavutamiseks; arvestades, et kuigi naiste tööhõive määr on tõusnud, valitseb tööturul endiselt murettekitav ja problemaatiline sooline ebavõrdsus, samas kui pandeemiast põhjustatud suundumused tööturul avaldavad naistele suuremat mõju kui meestele (16); arvestades, et tööealiste meeste tööhõive määr ELi 27 liikmesriigis oli 2019. aastal 79 %, ületades naiste oma 11,7 protsendipunkti võrra; arvestades, et tööturul osalemisega seoses on ELis osaajatöö 8 %-l meestest ning 31 %-l naistest, mis näitab püsivat ebavõrdsust; arvestades, et sooline ebavõrdsus täistööajale taandatud tööhõive määras on alates 2010. aastast kasvanud kaheksas liikmesriigis; arvestades, et tööturu valdkondadevahelise ja kutsealase soolise segregatsiooni probleemi lahendamisel on edasiminek olnud liiga vähene; arvestades, et tööhõivelõhe on eriti suur halva sotsiaal-majandusliku seisundiga naiste puhul, nagu üksikemad, naissoost hooldajad, puudega naised, sisserännanud ja pagulasnaised, erineva rassilise ja etnilise taustaga ning usuvähemustest pärit naised, madala haridustasemega naised, LGBTIQ+-naised ning noored ja eakad naised; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naistel peavad olema meestega võrdsed võimalused majandusliku sõltumatuse saavutamiseks; arvestades, et kuigi naiste tööhõive määr on tõusnud, valitseb tööturul endiselt murettekitav ja problemaatiline sooline ebavõrdsus, samas kui pandeemiast põhjustatud suundumused tööturul avaldavad naistele suuremat mõju kui meestele (16); arvestades, et tööealiste meeste tööhõive määr ELi 27 liikmesriigis oli 2019. aastal 79 %, ületades naiste oma 11,7 protsendipunkti võrra; arvestades, et tööturul osalemisega seoses on ELis osaajatöö 8 %-l meestest ning 31 %-l naistest, mis näitab püsivat ebavõrdsust; arvestades, et sooline ebavõrdsus täistööajale taandatud tööhõive määras on alates 2010. aastast kasvanud kaheksas liikmesriigis; arvestades, et tööturu valdkondadevahelise ja kutsealase soolise segregatsiooni probleemi lahendamisel on edasiminek olnud liiga vähene; arvestades, et tööhõivelõhe on eriti suur halva sotsiaal-majandusliku seisundiga naiste puhul, nagu üksikemad, naissoost hooldajad, puudega naised, sisserännanud ja pagulasnaised, erineva rassilise ja etnilise taustaga ning usuvähemustest pärit naised, madala haridustasemega naised, LGBTIQ+-naised ning noored ja eakad naised;

| C. | arvestades, et ELis makstakse naistele keskmiselt 14 % vähem tunnitasu kui meestele, ning arvestades, et sooline palgalõhe varieerub liikmesriigiti 3,3 %-st 21,7 %-ni; arvestades, et kuigi meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõte kuulub 1957. aastast alates ELi õigustikku ja seda arvestab märkimisväärne osa riiklikest õigusaktidest, ning vaatamata erinevuste vähendamiseks võetud meetmetele ja kulutatud vahenditele on edusammud olnud äärmiselt aeglased ja palkade ebavõrdsus on mitmes liikmesriigis isegi suurenenud; arvestades, et oma hoolduskohustuste tõttu teevad naised sagedamini osaajatööd kui mehed (8,9 miljonit naist, 560 000 meest); arvestades, et kasvavad pikaajalise hoolduse vajadused ja hooldusteenuste puudus suurendavad soolist ebavõrdsust peredes ja tööhõivevaldkonnas; arvestades, et Eurostati andmete kohaselt kasvas naiste töötus 2020. aasta aprilli 6,9 %-lt sama aasta augustiks 7,9 %-le, samas kui meeste töötus suurenes sellel perioodil 6,5 % -lt 7,1 %-le; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis makstakse naistele keskmiselt 14 % vähem tunnitasu kui meestele, ning arvestades, et sooline palgalõhe varieerub liikmesriigiti 3,3 %-st 21,7 %-ni; arvestades, et kuigi meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõte kuulub 1957. aastast alates ELi õigustikku ja seda arvestab märkimisväärne osa riiklikest õigusaktidest, ning vaatamata erinevuste vähendamiseks võetud meetmetele ja kulutatud vahenditele on edusammud olnud äärmiselt aeglased ja palkade ebavõrdsus on mitmes liikmesriigis isegi suurenenud; arvestades, et oma hoolduskohustuste tõttu teevad naised sagedamini osaajatööd kui mehed (8,9 miljonit naist, 560 000 meest); arvestades, et kasvavad pikaajalise hoolduse vajadused ja hooldusteenuste puudus suurendavad soolist ebavõrdsust peredes ja tööhõivevaldkonnas; arvestades, et Eurostati andmete kohaselt kasvas naiste töötus 2020. aasta aprilli 6,9 %-lt sama aasta augustiks 7,9 %-le, samas kui meeste töötus suurenes sellel perioodil 6,5 % -lt 7,1 %-le;

| D. | arvestades, et naised kogevad mitmetist ebavõrdsust ja diskrimineerimist, sealhulgas seoses rassilise, etnilise või sotsiaalse kuuluvuse, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja sooväljenduse, usu või veendumuste, elanikustaatuse või puudega, ning arvestades, et tuleb teha pingutusi diskrimineerimise kõigi vormide tõkestamiseks, et saavutada kõigi naiste sooline võrdõiguslikkus; arvestades, et ELi poliitikas ei ole seni rakendatud mitmetist lähenemisviisi ja on keskendutud ainult diskrimineerimise individuaalsele mõõtmele, alahinnates selle institutsioonilist, struktuurilist ja ajaloolist mõõdet; arvestades, et mitmetise analüüsi rakendamine võimaldab ühtaegu mõista struktuurilisi tõkkeid ja pakub ka tõendeid võrdlusaluste loomiseks ning aitab ette valmistada strateegilist ja tulemuslikku poliitikat süsteemse diskrimineerimise, tõrjumise ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naised kogevad mitmetist ebavõrdsust ja diskrimineerimist, sealhulgas seoses rassilise, etnilise või sotsiaalse kuuluvuse, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi ja sooväljenduse, usu või veendumuste, elanikustaatuse või puudega, ning arvestades, et tuleb teha pingutusi diskrimineerimise kõigi vormide tõkestamiseks, et saavutada kõigi naiste sooline võrdõiguslikkus; arvestades, et ELi poliitikas ei ole seni rakendatud mitmetist lähenemisviisi ja on keskendutud ainult diskrimineerimise individuaalsele mõõtmele, alahinnates selle institutsioonilist, struktuurilist ja ajaloolist mõõdet; arvestades, et mitmetise analüüsi rakendamine võimaldab ühtaegu mõista struktuurilisi tõkkeid ja pakub ka tõendeid võrdlusaluste loomiseks ning aitab ette valmistada strateegilist ja tulemuslikku poliitikat süsteemse diskrimineerimise, tõrjumise ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu;

| E. | arvestades, et komisjoni 2021. aasta aruandes soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis jõuti järeldusele, et COVID-19 pandeemia on naiste elu tugevasti mõjutanud ja suurendanud soolist ebavõrdsust peaaegu igas eluvaldkonnas; arvestades, et töötajatest, kes on pandeemia tõrjumisel eesliinil, nagu õed, arstid ja koristajad, moodustavad ligikaudu 70 % naised; arvestades, et pandeemia mitmekordne mõju naistele ulatub soolise ja koduvägivalla ning ahistamise sagenemisest tasustamata hooldus- ja majapidamiskohustuste koormuse suurenemiseni, kusjuures naised täidavad jätkuvalt enamikku majapidamis- ja pereülesandeid, seda enam siis, kui nad teevad kaugtööd, on töötud või töötavad osalise tööajaga; arvestades, et lisaks on naised, eelkõige need, kes töötavad tervishoiu-, hooldus- ja muudes naiste ülekaaluga ja ebakindlates sektorites, tööturul majanduslikult ebasoodsamas olukorras ning neil on piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; arvestades, et pandeemia majanduslik mõju ähvardab tagasi pöörata viimasel aastakümnel vaevaga saavutatud edusammud naiste majandusliku sõltumatuse suunas; arvestades, et naiste tööhõive on pandeemia ajal vähenenud järsemalt kui 2008. aasta majanduslanguse ajal (17) ning sellel on naistele ja nende peredele ning laiemale majandusele märkimisväärsed tagajärjed, sh võimaluste, vabaduste, õiguste ja heaolu vähenemine; arvestades, et 2021. aasta ülemaailmses soolise ebavõrdsuse aruandes märgitakse, et aeg, mille jooksul peaks suudetama ülemaailmne sooline ebavõrdsus kaotada, on pikenenud põlvkonna võrra, 99,5 aastalt 135,6 aastale (18); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni 2021. aasta aruandes soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis jõuti järeldusele, et COVID-19 pandeemia on naiste elu tugevasti mõjutanud ja suurendanud soolist ebavõrdsust peaaegu igas eluvaldkonnas; arvestades, et töötajatest, kes on pandeemia tõrjumisel eesliinil, nagu õed, arstid ja koristajad, moodustavad ligikaudu 70 % naised; arvestades, et pandeemia mitmekordne mõju naistele ulatub soolise ja koduvägivalla ning ahistamise sagenemisest tasustamata hooldus- ja majapidamiskohustuste koormuse suurenemiseni, kusjuures naised täidavad jätkuvalt enamikku majapidamis- ja pereülesandeid, seda enam siis, kui nad teevad kaugtööd, on töötud või töötavad osalise tööajaga; arvestades, et lisaks on naised, eelkõige need, kes töötavad tervishoiu-, hooldus- ja muudes naiste ülekaaluga ja ebakindlates sektorites, tööturul majanduslikult ebasoodsamas olukorras ning neil on piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; arvestades, et pandeemia majanduslik mõju ähvardab tagasi pöörata viimasel aastakümnel vaevaga saavutatud edusammud naiste majandusliku sõltumatuse suunas; arvestades, et naiste tööhõive on pandeemia ajal vähenenud järsemalt kui 2008. aasta majanduslanguse ajal (17) ning sellel on naistele ja nende peredele ning laiemale majandusele märkimisväärsed tagajärjed, sh võimaluste, vabaduste, õiguste ja heaolu vähenemine; arvestades, et 2021. aasta ülemaailmses soolise ebavõrdsuse aruandes märgitakse, et aeg, mille jooksul peaks suudetama ülemaailmne sooline ebavõrdsus kaotada, on pikenenud põlvkonna võrra, 99,5 aastalt 135,6 aastale (18);

| F. | arvestades, et viimasel kümnendil on spordis pööratud enneolematult tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, kuid mitte alati parimatel põhjustel ja eesmärkidel, eriti mis puutub naiste tegelikesse õigustesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimasel kümnendil on spordis pööratud enneolematult tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, kuid mitte alati parimatel põhjustel ja eesmärkidel, eriti mis puutub naiste tegelikesse õigustesse;

| G. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut määratleb naistevastast soolist vägivalda kui mis tahes vormis vägivalda, mis on suunatud naiste vastu, sest nad on naised, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalsel määral; arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis oma vormides (füüsiline, seksuaalne, psühholoogiline, majanduslik või kübervägivald) inimõiguste rikkumine, naiste äärmuslik diskrimineerimine ja üks suurimaid takistusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et sooline vägivald tuleneb võimu ebavõrdsest jaotusest sugude vahel, patriarhaalsetest struktuuridest ja soostereotüüpidest, mis on viinud meeste domineerimiseni naiste üle ja naiste diskrimineerimiseni meeste poolt ning võib esineda eri kujul, intensiivsusega ja vormis; arvestades, et soolisest vägivallast vaba ühiskonda tuleb pidada soolise võrdõiguslikkuse absoluutseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut määratleb naistevastast soolist vägivalda kui mis tahes vormis vägivalda, mis on suunatud naiste vastu, sest nad on naised, või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalsel määral; arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis oma vormides (füüsiline, seksuaalne, psühholoogiline, majanduslik või kübervägivald) inimõiguste rikkumine, naiste äärmuslik diskrimineerimine ja üks suurimaid takistusi soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et sooline vägivald tuleneb võimu ebavõrdsest jaotusest sugude vahel, patriarhaalsetest struktuuridest ja soostereotüüpidest, mis on viinud meeste domineerimiseni naiste üle ja naiste diskrimineerimiseni meeste poolt ning võib esineda eri kujul, intensiivsusega ja vormis; arvestades, et soolisest vägivallast vaba ühiskonda tuleb pidada soolise võrdõiguslikkuse absoluutseks eeltingimuseks;

| H. | arvestades, et 31 % Euroopa naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ning lugematu arv naisi kogeb seksuaalseid rünnakuid ja ahistamist lähisuhetes ja avalikus elus (19); arvestades, et mitme liikmesriigi aruanded ja arvnäitajad osutavad soolise vägivalla murettekitavale kasvule COVID-19 pandeemia ajal; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on mõni liikmesriik teatanud, et pandeemia ajal on lähisuhtevägivalla ohvriks langenud naiste hädaabikõnede arv kasvanud 60 % (20); arvestades, et Europoli aruande kohaselt on ELis järsult suurenenud laste seksuaalne kuritarvitamine internetis (21); arvestades, et liikumispiirangute mõju sotsiaalsele, majanduslikule, psühholoogilisele ja demokraatlikule elule on olnud ebaproportsionaalselt ränk haavatavas olukorras inimestele ja naistele, eelkõige seoses vägivallaga kokkupuutumise, suurema majandusliku sõltuvuse ning ebavõrdsusega töökohal ja hooldusrollide vahel; arvestades, et lisaks muudavad liikumispiirangud abi otsimise lähisuhtevägivalla ohvrite jaoks keerulisemaks, kuna nad on sageli sunnitud viibima koos oma väärkohtlejatega kodus ning nende juurdepääs tugiteenustele on piiratud; arvestades, et ebapiisavad tugistruktuurid ja ressursipuudus on seda nn varipandeemiat veelgi süvendanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 31 % Euroopa naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ning lugematu arv naisi kogeb seksuaalseid rünnakuid ja ahistamist lähisuhetes ja avalikus elus (19); arvestades, et mitme liikmesriigi aruanded ja arvnäitajad osutavad soolise vägivalla murettekitavale kasvule COVID-19 pandeemia ajal; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on mõni liikmesriik teatanud, et pandeemia ajal on lähisuhtevägivalla ohvriks langenud naiste hädaabikõnede arv kasvanud 60 % (20); arvestades, et Europoli aruande kohaselt on ELis järsult suurenenud laste seksuaalne kuritarvitamine internetis (21); arvestades, et liikumispiirangute mõju sotsiaalsele, majanduslikule, psühholoogilisele ja demokraatlikule elule on olnud ebaproportsionaalselt ränk haavatavas olukorras inimestele ja naistele, eelkõige seoses vägivallaga kokkupuutumise, suurema majandusliku sõltuvuse ning ebavõrdsusega töökohal ja hooldusrollide vahel; arvestades, et lisaks muudavad liikumispiirangud abi otsimise lähisuhtevägivalla ohvrite jaoks keerulisemaks, kuna nad on sageli sunnitud viibima koos oma väärkohtlejatega kodus ning nende juurdepääs tugiteenustele on piiratud; arvestades, et ebapiisavad tugistruktuurid ja ressursipuudus on seda nn varipandeemiat veelgi süvendanud;

| I. | arvestades, et leidub murettekitavaid soolise võrdõiguslikkuse ja feminismi vastaseid liikumisi, mis ründavad naiste õigusi kogu Euroopas, seavad kahtluse alla saavutused ja edusammud ning õõnestavad seega demokraatlikke väärtusi; arvestades, et tagasilöök soolise võrdõiguslikkuse poliitika ja naiste õiguste vastu on kujunemas tõsiseks probleemiks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et leidub murettekitavaid soolise võrdõiguslikkuse ja feminismi vastaseid liikumisi, mis ründavad naiste õigusi kogu Euroopas, seavad kahtluse alla saavutused ja edusammud ning õõnestavad seega demokraatlikke väärtusi; arvestades, et tagasilöök soolise võrdõiguslikkuse poliitika ja naiste õiguste vastu on kujunemas tõsiseks probleemiks;

| J. | arvestades, et inimkaubandus on ülimalt soolisustatud nähtus ja peaaegu kolm neljandikku teatatud ohvritest ELis on naised ja tüdrukud, kellega kaubitseti valdavalt seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; arvestades, et inimkaubandus moodustab järjest suurema osa organiseeritud kuritegevusest ja inimõiguste rikkumistest; arvestades, et 78 % kõigist inimkaubanduse lapsohvritest on tüdrukud ning 68 % inimkaubanduse täiskasvanud ohvritest on naised; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimkaubandus on ülimalt soolisustatud nähtus ja peaaegu kolm neljandikku teatatud ohvritest ELis on naised ja tüdrukud, kellega kaubitseti valdavalt seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; arvestades, et inimkaubandus moodustab järjest suurema osa organiseeritud kuritegevusest ja inimõiguste rikkumistest; arvestades, et 78 % kõigist inimkaubanduse lapsohvritest on tüdrukud ning 68 % inimkaubanduse täiskasvanud ohvritest on naised;

| K. | arvestades, et juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas seksuaal- ja suhteharidusele, pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja soolise vägivalla kaotamiseks hädavajalikud; arvestades, et tüdrukute ja naiste autonoomia ning võimalus teha oma keha ja elu kohta vabalt ja sõltumatult otsuseid on nende majandusliku sõltumatuse ning seega soolise võrdõiguslikkuse ja soolise vägivalla kaotamise eeltingimused; arvestades, et on lubamatu, et mitu liikmesriiki püüab praegu piirata juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele tugevalt piiravate seaduste kaudu, mis põhjustavad soolist diskrimineerimist ja kahjustavad naiste tervist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele, sealhulgas seksuaal- ja suhteharidusele, pereplaneerimisele, rasestumisvastastele vahenditele ning ohutule ja seaduslikule abordile on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ja soolise vägivalla kaotamiseks hädavajalikud; arvestades, et tüdrukute ja naiste autonoomia ning võimalus teha oma keha ja elu kohta vabalt ja sõltumatult otsuseid on nende majandusliku sõltumatuse ning seega soolise võrdõiguslikkuse ja soolise vägivalla kaotamise eeltingimused; arvestades, et on lubamatu, et mitu liikmesriiki püüab praegu piirata juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele tugevalt piiravate seaduste kaudu, mis põhjustavad soolist diskrimineerimist ja kahjustavad naiste tervist;

| L. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalse tõrjutuse oht mõjutab ELis naisi ebaproportsionaalselt rohkem kui mehi, eelkõige naisi, kes kogevad mitmetisi diskrimineerimise vorme, mis tulenevad struktuurilistest teguritest, soonormidest ja stereotüüpidest; arvestades, et alates 2010. aastast on sooline palgalõhe suurenenud 17 liikmesriigis ning sooline sissetulekute vahe kasvanud 19 liikmesriigis, mis on kaasa toonud palkade ja sissetulekute soolise ebavõrdsuse üldise suurenemise ELis (22); arvestades, et 2019. aastal oli 40,3 % ELi üksikvanemaga leibkondadest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus (23); arvestades, et naised on suuremas vaesuse ja töökoha ebakindluse ohus, kusjuures need, kes on ohus, töötavad sageli madalapalgalistel töökohtadel, kus palgad ei ole piisavad, et ületada vaesuspiiri ja pääseda ebakindlatest töötingimustest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalse tõrjutuse oht mõjutab ELis naisi ebaproportsionaalselt rohkem kui mehi, eelkõige naisi, kes kogevad mitmetisi diskrimineerimise vorme, mis tulenevad struktuurilistest teguritest, soonormidest ja stereotüüpidest; arvestades, et alates 2010. aastast on sooline palgalõhe suurenenud 17 liikmesriigis ning sooline sissetulekute vahe kasvanud 19 liikmesriigis, mis on kaasa toonud palkade ja sissetulekute soolise ebavõrdsuse üldise suurenemise ELis (22); arvestades, et 2019. aastal oli 40,3 % ELi üksikvanemaga leibkondadest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus (23); arvestades, et naised on suuremas vaesuse ja töökoha ebakindluse ohus, kusjuures need, kes on ohus, töötavad sageli madalapalgalistel töökohtadel, kus palgad ei ole piisavad, et ületada vaesuspiiri ja pääseda ebakindlatest töötingimustest;

| M. | arvestades, et oluline on tagada võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte, nagu aluslepingutes on sätestatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oluline on tagada võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte, nagu aluslepingutes on sätestatud;

| N. | arvestades, et ELi sooline palgalõhe on 14,1 % ja varieerub liikmesriigiti; arvestades, et soolisel palgalõhel on mitu tagajärge, sealhulgas 29,5-protsendiline (24) erinevus pensioniõigustes, mis toob kaasa soolise pensionilõhe, mis seab eakamad naised suuremasse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; arvestades, et see on tingitud karjääri- ja tööhõivelünkadest, mis on naistel hoolduskohustuste ja/või osalise tööajaga töötamise tõttu aja jooksul tekkinud, ning selle tagajärgedest juurdepääsul rahalistele vahenditele, nagu hüvitised ja pensionimaksed; arvestades, et õigus võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu saamisele ei ole alati tagatud ning see on endiselt üks suuremaid probleeme palgadiskrimineerimise vastases võitluses (25); arvestades, et soolise palgalõhe kõrvaldamiseks on oluline, et vanemapuhkus jagataks sooliselt võrdselt; arvestades, et kuigi töö naiste ülekaaluga sektorites, nagu hooldus, puhastus, jaekaubandus ja haridus, on väga oluline ja suure sotsiaal-majandusliku väärtusega, on see pahatihti vähem hinnatud ja tasustatud kui töö meeste ülekaaluga sektorites; arvestades, et see asjaolu toob esile tungiva vajaduse hinnata ümber palkade piisavus neis valdkondades, kus valitseb naiste ülekaal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi sooline palgalõhe on 14,1 % ja varieerub liikmesriigiti; arvestades, et soolisel palgalõhel on mitu tagajärge, sealhulgas 29,5-protsendiline (24) erinevus pensioniõigustes, mis toob kaasa soolise pensionilõhe, mis seab eakamad naised suuremasse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu; arvestades, et see on tingitud karjääri- ja tööhõivelünkadest, mis on naistel hoolduskohustuste ja/või osalise tööajaga töötamise tõttu aja jooksul tekkinud, ning selle tagajärgedest juurdepääsul rahalistele vahenditele, nagu hüvitised ja pensionimaksed; arvestades, et õigus võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu saamisele ei ole alati tagatud ning see on endiselt üks suuremaid probleeme palgadiskrimineerimise vastases võitluses (25); arvestades, et soolise palgalõhe kõrvaldamiseks on oluline, et vanemapuhkus jagataks sooliselt võrdselt; arvestades, et kuigi töö naiste ülekaaluga sektorites, nagu hooldus, puhastus, jaekaubandus ja haridus, on väga oluline ja suure sotsiaal-majandusliku väärtusega, on see pahatihti vähem hinnatud ja tasustatud kui töö meeste ülekaaluga sektorites; arvestades, et see asjaolu toob esile tungiva vajaduse hinnata ümber palkade piisavus neis valdkondades, kus valitseb naiste ülekaal;

| O. | arvestades, et ELis töötab täistööajaga 20,6 % puuetega naistest, samas kui puuetega meeste puhul on see näitaja 28,5 %; arvestades, et arvandmete järgi on ELis vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus keskmiselt 29,5 % puudega naistest, samas kui meeste puhul on see osakaal 27,5 %; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELis töötab täistööajaga 20,6 % puuetega naistest, samas kui puuetega meeste puhul on see näitaja 28,5 %; arvestades, et arvandmete järgi on ELis vaesumise ja sotsiaalse tõrjutuse ohus keskmiselt 29,5 % puudega naistest, samas kui meeste puhul on see osakaal 27,5 %;

| P. | arvestades, et soolised stereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohal ja ühiskonnas; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistöid teevad peamiselt naised, kellel on sellega seoses oluline roll, kuid kellele see paneb ebaproportsionaalse koormuse; arvestades, et COVID-19 pandeemia on paljastanud ehmatava olukorra Euroopa hooldekodudes ja kogu hooldussektoris, kus töötavad enamasti naised; arvestades, et 80 % hooldustööst teevad ELis mitteametlikud hooldajad, kellest 75 % on naised (26); arvestades, et enne COVID-19 puhangut kulutasid naised ELis tasustamata hooldus- ja majapidamistöödele nädalas keskmiselt 13 tundi rohkem kui mehed; arvestades, et hoolduskohustuste ebavõrdset jaotust liikmesriikides süvendab piiratud või täielikult puuduv juurdepääs sobivatele ja kättesaadavatele hooldusasutustele, sealhulgas laste ja eakate hoolekandeasutustele, mis põhjustab tööturult eemalviibimise perioode ning suurendab soolist palga- ja pensionilõhet; arvestades, et 2019. aastal oli ELi tööturult eemal 7,7 miljonit 20–64-aastast naist, kuna nad hoolitsesid laste või teiste hooldust vajavate inimeste eest, samas kui meeste puhul oli vastav arv 450 000; arvestades, et investeerimine universaalteenustesse, sealhulgas hooldusteenustesse, võib kergendada naistele pandud ebaproportsionaalset hooldusvastutust ja parandada nende suutlikkust tööturul vabalt osaleda; arvestades, et kõigil, olenemata soost, on õigus töötada ning oma töö- ja eraelu tasakaalustada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et soolised stereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohal ja ühiskonnas; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistöid teevad peamiselt naised, kellel on sellega seoses oluline roll, kuid kellele see paneb ebaproportsionaalse koormuse; arvestades, et COVID-19 pandeemia on paljastanud ehmatava olukorra Euroopa hooldekodudes ja kogu hooldussektoris, kus töötavad enamasti naised; arvestades, et 80 % hooldustööst teevad ELis mitteametlikud hooldajad, kellest 75 % on naised (26); arvestades, et enne COVID-19 puhangut kulutasid naised ELis tasustamata hooldus- ja majapidamistöödele nädalas keskmiselt 13 tundi rohkem kui mehed; arvestades, et hoolduskohustuste ebavõrdset jaotust liikmesriikides süvendab piiratud või täielikult puuduv juurdepääs sobivatele ja kättesaadavatele hooldusasutustele, sealhulgas laste ja eakate hoolekandeasutustele, mis põhjustab tööturult eemalviibimise perioode ning suurendab soolist palga- ja pensionilõhet; arvestades, et 2019. aastal oli ELi tööturult eemal 7,7 miljonit 20–64-aastast naist, kuna nad hoolitsesid laste või teiste hooldust vajavate inimeste eest, samas kui meeste puhul oli vastav arv 450 000; arvestades, et investeerimine universaalteenustesse, sealhulgas hooldusteenustesse, võib kergendada naistele pandud ebaproportsionaalset hooldusvastutust ja parandada nende suutlikkust tööturul vabalt osaleda; arvestades, et kõigil, olenemata soost, on õigus töötada ning oma töö- ja eraelu tasakaalustada;

| Q. | arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalu saavutamise meetmed on olulised, et tagada hoolduskohustuste võrdne jaotus naiste ja meeste vahel ning kõrvaldada sissetulekute ja tööhõivega seotud ebavõrdsus; arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalu saavutamine sõltub sellest, kui kättesaadavad ja juurdepääsetavad on kvaliteetsed ja taskukohased avalikud hooldusteenused; arvestades, et tagada ja säilitada tuleks kõik rasedus- ja sünnitushüvitised ning liikmesriigid peaksid täielikult rakendama töö-ja eraelu tasakaalustamise direktiivi (27); arvestades, ilma et see piiraks naiste valikuid, et imetamise ja rinnaga toitmise kaitsmiseks ja edendamiseks on vaja riiklikku poliitikat; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalu saavutamise meetmed on olulised, et tagada hoolduskohustuste võrdne jaotus naiste ja meeste vahel ning kõrvaldada sissetulekute ja tööhõivega seotud ebavõrdsus; arvestades, et töö- ja eraelu tasakaalu saavutamine sõltub sellest, kui kättesaadavad ja juurdepääsetavad on kvaliteetsed ja taskukohased avalikud hooldusteenused; arvestades, et tagada ja säilitada tuleks kõik rasedus- ja sünnitushüvitised ning liikmesriigid peaksid täielikult rakendama töö-ja eraelu tasakaalustamise direktiivi (27); arvestades, ilma et see piiraks naiste valikuid, et imetamise ja rinnaga toitmise kaitsmiseks ja edendamiseks on vaja riiklikku poliitikat;

| R. | arvestades, et komisjon võttis 5. märtsil 2020 vastu soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, et näha ette laiahaardeline raamistik soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ELis; arvestades, et poliitika peab soolise võrdõiguslikkuse edendamisele rohkem kaasa aitama; arvestades, et kasvav töötus, suurenev ebakindlus, madalad palgad ja eelarvekärped, sealhulgas avalike teenuste, eelkõige tervishoiu ja hariduse valdkonnas, mõjutavad naisi ebaproportsionaalselt palju; arvestades, et Euroopa Parlament on palunud komisjonil koostada konkreetne tegevuskava koos ajakavade, eesmärkide, iga-aastase läbivaatamis- ja järelevalvemehhanismi, selgete ja mõõdetavate edunäitajate ja sihipäraste lisameetmetega; arvestades, et oma poliitika ja programmide ning suhete kaudu liikmesriikidega, sh tihedas koostöös riiklike taastefondide valdkonnas, peaks EL liikmesriike tähelepanelikult hindama, tagamaks, et nad võtavad nõuetekohaselt arvesse COVID-19 kriisi soolist mõõdet; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjon võttis 5. märtsil 2020 vastu soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025, et näha ette laiahaardeline raamistik soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ELis; arvestades, et poliitika peab soolise võrdõiguslikkuse edendamisele rohkem kaasa aitama; arvestades, et kasvav töötus, suurenev ebakindlus, madalad palgad ja eelarvekärped, sealhulgas avalike teenuste, eelkõige tervishoiu ja hariduse valdkonnas, mõjutavad naisi ebaproportsionaalselt palju; arvestades, et Euroopa Parlament on palunud komisjonil koostada konkreetne tegevuskava koos ajakavade, eesmärkide, iga-aastase läbivaatamis- ja järelevalvemehhanismi, selgete ja mõõdetavate edunäitajate ja sihipäraste lisameetmetega; arvestades, et oma poliitika ja programmide ning suhete kaudu liikmesriikidega, sh tihedas koostöös riiklike taastefondide valdkonnas, peaks EL liikmesriike tähelepanelikult hindama, tagamaks, et nad võtavad nõuetekohaselt arvesse COVID-19 kriisi soolist mõõdet;

| S. | arvestades, et naiste osakaal ELi liikmesriikide parlamentides (mõlemas kojas) oli 2010. aasta 24 %-lt kasvanud 2020. aastaks 32 %-ni; arvestades, et sooline tasakaal riikide valitsuste ministrite hulgas oli 2010. aasta 26 %-lt kasvanud 2020. aastaks 32 %-ni; arvestades, et liikmesriikide vahel on siiski märkimisväärseid erinevusi ning üksnes seitse liikmesriiki on saavutanud soolise võrdsuse või sooliselt tasakaalustatud valitsuse; arvestades, et muutuste tempo piirkondlikul ja kohalikul tasandil on endiselt väga aeglane – 2019. aastal oli piirkondlikes parlamentides vaid 29 % naisi ning Ungaris, Slovakkias ja Rumeenias oli meeste esindatus üle 80 %; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste osakaal ELi liikmesriikide parlamentides (mõlemas kojas) oli 2010. aasta 24 %-lt kasvanud 2020. aastaks 32 %-ni; arvestades, et sooline tasakaal riikide valitsuste ministrite hulgas oli 2010. aasta 26 %-lt kasvanud 2020. aastaks 32 %-ni; arvestades, et liikmesriikide vahel on siiski märkimisväärseid erinevusi ning üksnes seitse liikmesriiki on saavutanud soolise võrdsuse või sooliselt tasakaalustatud valitsuse; arvestades, et muutuste tempo piirkondlikul ja kohalikul tasandil on endiselt väga aeglane – 2019. aastal oli piirkondlikes parlamentides vaid 29 % naisi ning Ungaris, Slovakkias ja Rumeenias oli meeste esindatus üle 80 %;

| T. | arvestades, et õigus saada võrdväärse töö eest võrdset tasu ei ole pahatihti ikka veel tagatud, isegi kui see on seadusega sätestatud; arvestades, et sellise diskrimineerimise algpõhjustega tuleb tegeleda, kas kaitstes ja tugevdades töötaja õigusi või tõhustades ettevõtete järelevalvet, eriti riiklike tööinspektsioonide poolt; arvestades, et kollektiivläbirääkimised on peamine viis saavutada soolise ebavõrdsuse vähenemine ja kadumine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et õigus saada võrdväärse töö eest võrdset tasu ei ole pahatihti ikka veel tagatud, isegi kui see on seadusega sätestatud; arvestades, et sellise diskrimineerimise algpõhjustega tuleb tegeleda, kas kaitstes ja tugevdades töötaja õigusi või tõhustades ettevõtete järelevalvet, eriti riiklike tööinspektsioonide poolt; arvestades, et kollektiivläbirääkimised on peamine viis saavutada soolise ebavõrdsuse vähenemine ja kadumine;

| U. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning rohe- ja digiüleminek on omavahel tihedalt seotud ning naiste kaasamine otsuste tegemisse on kestliku arengu ning nii rohe- kui ka digiülemineku tõhusa juhtimise eeltingimus, et saavutada õiglane üleminek, mille käigus ei jäeta kedagi kõrvale; arvestades, et kõik kliima- ja digipoliitika meetmed peavad hõlmama soolist ja mitmetist perspektiivi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ning rohe- ja digiüleminek on omavahel tihedalt seotud ning naiste kaasamine otsuste tegemisse on kestliku arengu ning nii rohe- kui ka digiülemineku tõhusa juhtimise eeltingimus, et saavutada õiglane üleminek, mille käigus ei jäeta kedagi kõrvale; arvestades, et kõik kliima- ja digipoliitika meetmed peavad hõlmama soolist ja mitmetist perspektiivi;

| V. | arvestades, et meeste kaasamise ja isaduse mõju peredele näitab, et hoolivad mehed on laste optimaalseks arenguks olulised ning et nad saavad parandada töö- ja eraelu tasakaalu ning aidata korvata sooliselt ebaõiglasi suhteid; arvestades, et meeste osalemine võib aidata ennetada perevägivalda ja luua õiglasemat ühiskonda; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et meeste kaasamise ja isaduse mõju peredele näitab, et hoolivad mehed on laste optimaalseks arenguks olulised ning et nad saavad parandada töö- ja eraelu tasakaalu ning aidata korvata sooliselt ebaõiglasi suhteid; arvestades, et meeste osalemine võib aidata ennetada perevägivalda ja luua õiglasemat ühiskonda;

| W. | arvestades, et soostereotüüpide püsimine ning ootused meeste ja poiste rollide suhtes võivad neid takistada väljendamast oma positiivseid emotsioone ja võtmast omaks negatiivseid emotsioone, näiteks kurbust ja ärevust, ning selle tagajärjel võivad mehed ja poisid ilmutada suuremat agressiivsust ja viha kui naised; arvestades, et see võib kallutada mehi ja poisse suurema tõenäosusega kasutama vägivalda, näiteks soolist vägivalda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soostereotüüpide püsimine ning ootused meeste ja poiste rollide suhtes võivad neid takistada väljendamast oma positiivseid emotsioone ja võtmast omaks negatiivseid emotsioone, näiteks kurbust ja ärevust, ning selle tagajärjel võivad mehed ja poisid ilmutada suuremat agressiivsust ja viha kui naised; arvestades, et see võib kallutada mehi ja poisse suurema tõenäosusega kasutama vägivalda, näiteks soolist vägivalda;

| X. | arvestades, et sooline tasakaalustamatus on püsiv nähtus keskpankades, mis on majandusotsuste tegemise keskmes ning vormivad sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku tegelikkust; arvestades, et praegu juhivad kõiki ELi liikmesriikide keskpanku mehed ja naistele kuulub üksnes veerand (24,6 %) kohtadest ELi riikide keskpankade peamistes otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sooline tasakaalustamatus on püsiv nähtus keskpankades, mis on majandusotsuste tegemise keskmes ning vormivad sotsiaalset, poliitilist ja majanduslikku tegelikkust; arvestades, et praegu juhivad kõiki ELi liikmesriikide keskpanku mehed ja naistele kuulub üksnes veerand (24,6 %) kohtadest ELi riikide keskpankade peamistes otsuseid tegevates organites;

| Y. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut on leidnud, et ELi liikmesriikide tulemused soolõimes on alates 2012. aastast halvenenud; arvestades, et vaatamata valitsuste veidi suuremale püüdlusele avalikus halduses sugu arvesse võtta on soolõime struktuuride kättesaadavus ja soolõime vahendite kasutamine vähenenud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut on leidnud, et ELi liikmesriikide tulemused soolõimes on alates 2012. aastast halvenenud; arvestades, et vaatamata valitsuste veidi suuremale püüdlusele avalikus halduses sugu arvesse võtta on soolõime struktuuride kättesaadavus ja soolõime vahendite kasutamine vähenenud;

Sooliselt võrdõiguslik majandus

| 1. | rõhutab, et tuleb austada õigust töötada, õigust võrdsele töötasule ja võrdsele kohtlemisele, sest see on hädavajalik eeltingimus, et naistel oleksid tõepoolest võrdsed õigused, et nad oleksid majanduslikult sõltumatud ja saaksid ennast ametialaselt teostada; rõhutab, et võrdsed võimalused ja naiste suurem osalemine tööturul suurendavad Euroopas majanduslikku jõukust; on veendunud, et soolise ebavõrdsuse kaotamine peab olema töökohal keskne kaalutlus; tuletab meelde, et naised on üleesindatud madala ja miinimumpalga saajate ja osalise tööajaga töötajate seas ning ebakindlate töötingimustega töökohtadel; tunnustab kõigi töötajate õigust õiglasele töötasule, mis on piisav neile ja nende perekondadele inimväärse elatustaseme tagamiseks; nõuab seetõttu tungivalt, et tõhustataks võitlust ebakindlate töösuhete vastu, et kõik töötajad saaksid endale ja oma perekondadele inimväärse elatustaseme tagamiseks piisavat õiglast tasu seadusjärgsete miinimumpalga kehtestamise mehhanismide või kollektiivlepingute kaudu, mis on kooskõlas põhimõttega, et iga alaline töökoht peab hõlmama tulemuslikku töösuhet koos õiguste tunnustamise ja tugevdamisega töökohal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma sihiks kõrvaldada ebakindlad töösuhted ja mittevabatahtlik osaajatöö, et parandada naiste olukorda tööturul; ergutab liikmesriike koostöös sotsiaalpartneritega võitlema meeste ja naiste ebavõrdsuse vastu poliitika abil, mis suurendab kõigi töötajate ja nende perekondade töö, palga, töö- ja elutingimuste väärtust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu vajadusele pöörata suurt tähelepanu oma riiki rahvusvahelistel ja Euroopa võistlustel esindavate professionaalsete ja mitteprofessionaalsete tippsportlaste olukorrale ja õigustele nii sportlaskarjääri ajal kui ka pärast seda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid lastele ja noortele täieliku õiguse spordis osaleda ning võitleksid laieneva sotsiaalse lõhe vastu, mis on seotud spordivõimalustele juurdepääsuga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb muret 2020. ja 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksi tulemuste pärast; rõhutab, et üle kolmandiku liikmesriikidest sai 2018. aastal vähem kui 60 punkti (28); peab kahetsusväärseks edusammude aeglust võrdõiguslikkuse saavutamisel ja asjaolu, et mitte kõik liikmesriigid ei sea seda oma poliitikakujundamise prioriteediks; peab kahetsusväärseks, et Sloveenias on soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas toimunud tagasiminek ja riigi punktisumma langes 2019. aastal 0,1 punkti võrra; kutsub liikmesriike üles võtma praktilisi meetmeid, et tagada naiste võrdne juurdepääs tööturule, tööhõivele ja töötingimustele, sealhulgas võrdsete õiguste ja võrdse tasuga tööle ning õiglasele tasule, eelkõige sektorites, kus naised on enamuses; rõhutab sotsiaalpartnerite ja kollektiivläbirääkimiste rolli ebavõrdsuse vähendamisel ja ületamisel ning soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ja naiste palgadiskrimineerimise lõpetamisel kõigi naiste suhtes kogu nende mitmekesisuses; nõuab võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte de jure ja de facto järgimist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustab komisjoni ettepanekut siduvate läbipaistvusmeetmete kohta kui olulist algatust, et võidelda võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte nimel ja seda põhimõtet kohaldada, kuid rõhutab, et ainult palkade läbipaistvus ei lahenda palgaerinevuste taga peituvat sügavat soolist ebavõrdsust; kutsub liikmesriike üles määratlema selged eesmärgid soolise palga- ja pensionilõhe kaotamiseks; rõhutab vajadust lisada sellesse tegevuskavasse mitmetine perspektiiv ning erinev tegelikkus ja diskrimineerimiskogemus, millega eri elanikkonnarühmadesse kuuluvad naised kokku puutuvad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui tähtis on, et liikmesriigid kehtestaksid kindlad meetmed, sealhulgas sanktsioonid, juhtudeks, mil ettevõtted ei järgi soolise diskrimineerimise ja soolise kallutatuse vastast tööõigust; rõhutab vajadust tagada tingimuslikkus ELi vahendite eraldamisel ettevõtetele, kes ei taga töötajate õigusi ja eelkõige diskrimineerivad naisi, kuigi see on seadustega vastuolus; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et kõik 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku eelarveassigneeringud järgiksid soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ning edendaksid soolõimet ja soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist kõigis liidu poliitikavaldkondades; nõuab soolise võrdõiguslikkuse indeksi lisamist sotsiaalvaldkonna tulemustabelisse ja sooliselt eristatud andmete esitamist olemasolevate näitajate kohta, et paremini lahendada riigipõhiseid probleeme; nõuab naiste majanduslikku sõltumatust edendavate meetmete toetamist kõigi ELi programmide ja struktuurifondide kaudu, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi strateegiline rakendamine, mida tuleks kasutada soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, naiste tööturule pääsu ja sinna naasmise hõlbustamiseks ning naiste töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning kõigi diskrimineerimise vormide vastu võitlemiseks; kutsub komisjoni pakkuma Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kaudu välja ennetavaid meetmeid naiste tööhõive toetamiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui tähtis on, et kõigil, olenemata soost, on õigus töötada ning oma töö- ja eraelu tasakaalustada; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid rohkem toetaksid emaduse ja isadusega seotud õigusi, parandades võrdse ja täielikult tasustatud puhkuse perioode, et kaasata mehed võrdselt tasustamata töösse, sealhulgas hoolduskohustustesse, võttes samal ajal arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni soovitust; nõuab, et tegelikkuses tagataks õigus paindlikule töökorraldusele pärast rasedus- ja sünnituspuhkust, isapuhkust ja vanemapuhkust, võimaldades mõlemal vanemal tööd ning hoolduskohustusi võrdselt jagada ja tasakaalustada; nõuab, et neid meetmeid toetaksid investeeringud kaasaegsesse, kvaliteetsesse ja kohalikku taristusse ning teenuste ja hooldajate rahastamine, et tagada üldine alusharidus ja lapsehoid, sealhulgas avalike teenuste abil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et COVID-19 pandeemia on avaldanud naiste, eriti töötavate naiste elule suurt mõju; märgib, et ebaproportsionaalselt suur osa koormusest langes kaugtööd tegevatele naistele, kelle elu raskendas vajadus ühendada palgatöö, lastehoid ja majapidamistööd; juhib tähelepanu asjaolule, et paljud naised pidid tulema suuremate kulude juures toime väiksema palgaga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et naiste tööhõive määr ELis peab suurenema; nõuab meetmeid, et parandada töö- ja palgatingimusi, võidelda tulemuslikult töötuse vastu ja edendada kõigi naiste täiskohaga tööhõivet; nõuab olemasolevate riiklike süsteemide edendamist, pöörates erilist tähelepanu sotsiaaldialoogile, kollektiivläbirääkimistele ja nende siduvale mõjule, tööhõive elavdamisele ja võitlusele töökoha ebakindluse vastu; märgib, et mehed ja naised puutuvad töökohal kokku erinevate riskidega, ning rõhutab, kui oluline on seetõttu sootundlik lähenemisviis töötervishoiule ja tööohutusele, tagades tööaja korralduse selliselt, et nii mehed kui ka naised saaksid võrdselt kasutada igapäevast ja iganädalast puhkeaega, vaheaegu ja puhkusi, ning tagades samuti nõuetekohased töötingimused; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid ergutaksid tööandjaid võtma peresõbralikke meetmeid, nagu võimalus vähendada meeste ja naiste tööaega, et tagada laste hooldus ja haridus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kohaldaksid paremini meeste ja naiste võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet kõigis majandussektorites; nõuab sellega seoses, et tihedas koostöös sotsiaalpartneritega loodaks sooneutraalsed töökohtade hindamise vahendid ja klassifitseerimiskriteeriumid, austades nende sõltumatust ja kollektiivlepinguid ning riikide tööturu traditsioone ja mudeleid, mis võivad aidata kaasa paremale hindamisele ja seega õiglasemale töötasule töö eest sektorites, kus domineerivad naised; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ELi üles esitama poliitikameetmeid, programme, rahastust ja soovitusi, et soodustada üleminekut hooldusmajandusele eesmärgiga liikuda selliste ühiskondade suunas, kus kõigi elu ja heaolu on olulisemal kohal ning nii tasustatud kui ka tasustamata hooldustöö väärtus on seatud meie majanduse keskmesse, ning võtma arvesse sotsiaalseid mõjusid, mida kogevad hoolduskohustusi täitvad inimesed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et võetaks meetmeid, et tugevdada ELis nii meeste kui ka naiste ettevõtlust, seda koos fiskaalsete, majanduslike ja finantsmeetmetega, võimaldades sellel olulisel initsiatiivil luua uusi töökohti ning kergendada ettevõtjate majanduslikku koormust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et ülimalt oluline on kaotada maksudega seotud sooline kallutatus ja muu ebavõrdsus, ning selleks peavad kaasa aitama maksuskeemid, sealhulgas üksikisiku tulumaksu skeemid; palub liikmesriikidel tagada, et fiskaalpoliitika, sealhulgas maksustamine, aitaks võidelda sotsiaal-majandusliku ja soolise ebavõrdsusega kõigis selle mõõtmetes ning sellist ebavõrdsust kaotada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 on toonud esile naisintellektuaalide (teadlased, arhitektid jt) ebakindla olukorra; stabiilse töösuhte puudumisel on kriis neid eriti mõjutanud; rõhutab, et on vaja erakorralisi meetmeid, et leevendada liikmesriikide piiramismeetmete tagajärgi, ja rõhutab, kui olulised on struktuurimeetmed, milles võetakse arvesse võrdsust tööl ja igapäevaelus ning jõustatakse naiste õigusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab sotsiaalvaldkonnas töötavate naiste rolli; tunnistab, et pandeemia on nende töökoormust veelgi suurendanud ning et madalad palgad, suurenenud ärakasutamine (eriti sisserännanud naiste puhul) ning väljeõppeta või kvalifitseerimata inimeste palkamine ülesannete täitmiseks halvendavad nende töö- ja elutingimusi; rõhutab, kui oluline on parandada töötingimusi ja suurendada palka, järgida tööaega ja kasutada kollektiivläbirääkimisi, et tagada töötingimuste austamine; |
| --- | --- |

14.

Soolise vägivalla kaotamine

| 15. | juhib tähelepanu naiste ebavõrdse kohtlemise ja ahistamise juhtumitele töökohal ning rõhutab vajadust võidelda ekspluateerimise, ebavõrdsuse, diskrimineerimise ja vägivalla vastu, mida naised kogevad, ning märgib, et töökohal toimuv ahistamine põhjustab naiste kõrvalejätmist nende valitud karjäärist ja sektoritest ning kujutab endast tõsist rünnakut nende vaimse ja füüsilise tervise vastu; märgib, et naised kogevad seksuaalset ahistamist palju tõenäolisemalt kui mehed; kutsub liikmesriike ja ELi üles ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 190, et täita ülemaailmseid standardeid, mille eesmärk on lõpetada vägivald ja ahistamine töömaailmas, ning konventsiooni nr 189 koduabiliste kohta, mille on ratifitseerinud ainult kaheksa riiki ja mille eesmärk on anda majapidamistöödele õiguslik tunnustus, laiendada õigusi kõigile naissoost koduabilistele, eelkõige mitteametlikus majanduses töötavatele naistele, ning hoida ära rikkumisi ja kuritarvitusi; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid välja „Me Too“ õigusaktid, et võidelda seksuaalse ahistamise vastu töökohal; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja ühendusi üles tagama, et neil oleks kehtestatud asjakohased menetlused, et ennetada soolist diskrimineerimist, seksuaalset ahistamist ja soolist vägivalda, mis loovad toksilise keskkonna, ning nõuab tungivalt, et nad kaitseksid soolise vägivalla ohvreid ja tagaksid vastutuse töökohal või nende organisatsioonis toime pandud soolise vägivalla eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla kõik vormid kogu nende mitmekesisuses; kinnitab kindlalt oma pühendumust soolise vägivalla vastu võitlemisele; kutsub ELi ja liikmesriike, sealhulgas Bulgaariat, Tšehhit, Ungarit, Lätit, Leedut ja Slovakkiat üles ratifitseerima ja/või nõuetekohaselt rakendama Istanbuli konventsiooni, milles rõhutatakse muu hulgas väärarusaamu soorollide, näiteks „traditsiooniliste pereväärtuste“ kohta meie ühiskonnas, ja püütakse võidelda naisi allasuruvate tõekspidamiste vastu; tuletab meelde, et seda konventsiooni tuleks pidada miinimumstandardiks, ja kordab kindlalt oma varasemat nõudmist võtta vastu terviklik õigusakt, mis hõlmaks soolise vägivalla kõiki vorme, sest see on parim viis selle lõpetamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et meeste ja naiste vaheline vägivald suureneb igasuguste hädaolukordade ajal, olgu need siis majanduskriisid, konfliktid või haiguspuhangud; märgib, et ebavõrdsus ning COVID-19 pandeemia meetmetest tingitud majanduslikud ja sotsiaalsed pinged, liikumispiirangud ja sotsiaalne isolatsioon on naistevastast vägivalda suurendanud; juhib tähelepanu sellele, et paljud naised olid sunnitud olema kodus koos vägivaldse lähedasega; märgib, et üldiselt suurenes koduvägivald mõnes liikmesriigis esimeste liikumispiirangute ajal lausa 30 % (29); kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama tõhusat poliitikat ja meetmeid, et võidelda naistevastase vägivalla vastu, ning võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et politsei ja muud asutused teevad kindlaks ja jälgivad väärkohtlemise toimepanijaid, et aidata ära hoida vägivalda ja surmajuhtumeid, ning pakkuma kaitset, tuge ja hüvitist vägivalla ohvriks langenud naistele, tagades, et liikmesriigid kasutavad suuremaid ja piisavaid vahendeid ning reageerivad tõhusamalt; rõhutab, et on vaja konkreetseid programme, et kaitsta ja jälgida vägivalla ohvreid, ning meetmeid, et tugevdada sotsiaalset toetust ja parandada õiguskaitse, peavarju ja vaimse tervishoiu kättesaadavust ennetamise, ravi ja rehabilitatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon kavatseb esildada meetmeid võitluseks naistevastase kübervägivalla vastu; on seisukohal, et naiste ja tüdrukute vastu suunatud kübervägivalla piiriülene olemus vajab ELi ühist vastust; rõhutab, et liikmesriigid peavad looma programmid, et juhtida rohkem tähelepanu koduvägivalla, korduvkuritegevuse ja naiste tapmise ohule ning neid juhtumeid ennetada, ning võtma meetmeid internetivägivalla kõigi vormide kaotamiseks; rõhutab tungivat vajadust kaitsta naisi ja tütarlapsi vägivalla eest internetis ja väljaspool seda ning tuletab meelde, et naistevastane vägivald võib esineda mitmel eri kujul; tunnistab naistevastase vägivalla struktuurset soopõhist iseloomu ning seda, et naistevastane vägivald on üks olulisimaid sotsiaalseid mehhanisme, millega naised surutakse meestest madalamale positsioonile; märgib, et sellisest vägivallast teatatakse ja sellele reageeritakse ikka veel liiga vähe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et meeste vägivald naiste vastu algab poiste vägivallast tüdrukute vastu; rõhutab, et terviklik, eakohane suhte- ja seksuaalkasvatus on keskse tähtsusega, et hoida ära soolist vägivalda ning anda lastele ja noortele oskused turvaliste suhete loomiseks ilma seksuaalse, soolise ja lähisuhtevägivallata; kutsub liikmesriike üles rakendama ennetusprogramme, sealhulgas noorte koolitamise kaudu nende endi osalusel sellistel teemadel nagu oskused, mis on vajalikud turvaliste ja tervete suhete loomiseks, teadlikkus juurdunud eelarvamustest hoolduskohustuste kohta, naiste ja meeste võrdõiguslikkus, vastastikune austus, vägivallatu konfliktide lahendamine inimestevahelistes suhetes, sooline naistevastane vägivald ja õigus isikupuutumatusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et alates 2010. aastast on sooline segregatsioon haridusvaldkonnas – eriti ühe soo ülekaal teatud oskuste alal – veidi suurenenud, seejuures on olukord halvenemas 13 liikmesriigis ja jääb muudel juhtudel peaaegu muutumatuks (30); rõhutab, et see on endiselt suur soolist võrdõiguslikkust takistav tegur ELis; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile inimestele täielik juurdepääs võrdsetele võimalustele, et areneda isiklikus plaanis, ilma et neid takistaksid soopõhised struktuurid, eelarvamused ja stereotüüpsed arusaamad; kutsub liikmesriike üles võitlema seksismi ja kahjulike soostereotüüpide vastu oma haridussüsteemides ning võitlema tööturu soolise killustatuse vastu STEM-tegevusaladel, investeerides naiste formaalsesse, informaalsesse ja mitteformaalsesse haridusse, elukestvasse õppesse ja kutseõppesse, et tagada nende juurdepääs kõrgetasemelisele tööhõivele ja võimalused ümber- ja täiendusõppeks, pidades silmas tööturu tulevast nõudlust, ning ennetada tööturu soolise segregatsiooni nõiaringi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et seksuaalne ärakasutamine on tõsine vägivallavorm, mis ohustab peamiselt naisi ja lapsi; tuletab eelkõige meelde, et ligikaudu kolmveerand kõigist inimkaubanduse ohvritest ELis on naised ja tüdrukud, kellega kaubitsetakse peamiselt seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; rõhutab, et inimkaubandus seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, eriti naiste ja lastega, on orjuse vorm ja inimväärikuse rikkumine; rõhutab, et inimkaubandus on kogu maailmas tõusuteel ja sellele aitab kaasa üha tasuvamaks muutuva organiseeritud kuritegevuse kasv; rõhutab, kui oluline on inimkaubanduse sootundlik käsitlemine ning toonitab, et liikmesriigid peavad piisavalt rahastama inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohvrite sotsiaalse ja psühholoogilise toetuse ja avalike teenuste kättesaadavust ning spetsiaalseid teenuseid kaitsetute naiste ja tütarlaste sotsiaalseks kaasamiseks; kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult inimkaubanduse vastu võitlemise direktiivi (31) ja lõpetama kiiresti võimalike ohvrite vangistamine ja väljasaatmine; rõhutab siiski, et seksuaalne ärakasutamine ja inimkaubandus seksuaalsetel eesmärkidel on tingitud nõudlusest ning nende vastu võitlemiseks tehtavad jõupingutused peavad keskenduma ennetavale tööle ja nõudluse peatamisele; nõuab kindlalt, et kõik seksuaalkuritegusid käsitlevad õigusaktid peavad tuginema nõusoleku põhimõttele; nõuab kindlalt, et seaduslikuks tuleks pidada ainult vabatahtlikke seksuaalseid toiminguid; kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ennetamise, sealhulgas teavitus-, teadlikkuse tõstmise ja hariduskampaaniate kaudu, võttes vastu meetmeid ja programme nõudluse vähendamiseks ning võttes tulevikus vastu spetsiaalsed õigusaktid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et sooline vägivald on läbi põimunud allasurumise mitme suunaga; rõhutab, et puuetega naistel ja tütarlastel on teistest kaks kuni viis korda suurem tõenäosus langeda eri liiki vägivalla ohvriks; rõhutab, et EL on ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisena kohustatud võtma meetmeid tagamaks, et puuetega naised ja tütarlapsed saavad vabalt ja võrdselt kasutada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi; märgib, et puuetega inimeste õiguste komitee soovitas 2015. aastal ELil tegutseda just selles suunas, muu hulgas Istanbuli konventsiooni ratifitseerimisega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | avaldab tugevat poolehoidu kõigi vabaduste ühemõttelisele kaitsele kõikjal maailmas, mõistab hukka meetmed, mis kahjustavad õigusi, vabadusi ja tagatisi, ning taunib igasuguseid eelarvamusi ja diskrimineerimist kõikidel alustel; nõuab soolise vägivalla tõhusat ennetamist, sealhulgas haridusmeetmeid, mis on suunatud noortele ja nendega koos ellu viidud; nõuab samuti, et kõikidele noortele tagataks terviklik seksuaal-, reproduktiiv-, tervise-, õiguste- ja suhtealane haridus; nõuab uusi meetmeid sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks, sealhulgas pöörates tähelepanu ka meestele ja poistele ning võttes sihikule toksilised suhted ja soonormid; palub liikmesriikidel rakendada nende normide käsitlemiseks selgemaid meetmeid, kuna soostereotüübid on soolise ebavõrdsuse algpõhjus ja need mõjutavad kõiki ühiskonnaelu tahke; rõhutab, kui oluline on tegeleda naiste, eriti haavatavas olukorras olevate naiste vaesuse ja suureneva ebavõrdsuse probleemiga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et mis tahes strateegia, mille eesmärk on soolise võrdõiguslikkuse saavutamine, peab tegelema naistevastase vägivalla kõigi vormidega, sealhulgas naiste omandatud seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste nõrgenemise ja nende rikkumise probleemiga; kordab, et esmatähtsaks tuleb pidada juurdepääsu tervishoiule ja teenustele, sealhulgas avalikele teenustele, juurdepääsu turvalisele, seaduslikule ja tasuta abordile ja psühholoogilist tuge naistele, kes on sattunud vägivalla ohvriks; rõhutab, et seksuaal- ja reproduktiivõiguste rikkumine, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordi keelamine, on naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla vorm; rõhutab, et naiste ja tütarlaste autonoomia ning võimalus teha oma keha ja elu kohta vabalt ja sõltumatult otsuseid on nende majandusliku sõltumatuse alus ning seega soolise võrdõiguslikkuse ja soolise vägivalla kaotamise eeltingimus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma suuremat poliitilist toetust inimõiguste kaitsjatele, tervishoiuteenuste osutajatele, kes töötavad seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste edendamise nimel ning naiste õiguste ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega tegelevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes on peamised mõjurid sooliselt võrdõiguslike ühiskondade saavutamisel ning kes on seksuaal- ja reproduktiivtervise valdkonna teenuste ja teabe ning reproduktiivtervise turu üliolulised pakkujad; |
| --- | --- |

24.

Tervishoid, haridus, kaasatus ja vaesus

| 25. | rõhutab, et naiste juurdepääs seksuaal-, reproduktiiv- ja muule tervishoiule on põhiõigus, mida tuleb toetada ja mida ei tohi mingil juhul vähendada ega tühistada; tuletab meelde, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste teenused on olulised tervishoiuteenused, mis peaksid olema kättesaadavad kõigile, sealhulgas rändajatest ja pagulastest naistele; mõistab hukka süstemaatiliselt naiste ja LGBTIQ + inimeste õigusi, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivõigusi ründavad anti-gender ja antifeministlikud liikumised Euroopas ja kogu maailmas; kutsub komisjoni üles mõistma teravalt hukka tagasilöögid naiste õiguste, seksuaal- ja reproduktiivtervise, seonduvate õiguste ja LGBTIQ+ inimeste suhtes mõnes liikmesriigis ning kasutama kõiki oma volitusi, et tugevdada meetmeid tagasilöökide vastu võitlemiseks, sealhulgas tugevdades toetust naiste õiguste kaitsjatele ja naiste õiguste organisatsioonidele ELis ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja LGBTIQ+ valdkonnaga tegelevatele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid panema oma poliitikas erilist rõhku tervishoiusüsteemide ja -teenuste parandamisele ja haiguste ennetamisele, sh nende soospetsiifiliste aspektide seisukohalt, tagades kättesaadavad ja kvaliteetsed tervishoiuteenused ning vajalike vahendite kättesaadavuse, et võidelda põhiliste terviseprobleemidega, nagu praegusest pandeemiakriisist tulenevad probleemid; rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus suureneb madala haridustasemega naiste ja puuetega naiste puhul, kelle tervislik seis on kõige halvem ning kellel on piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele; rõhutab, et mõnedes liikmesriikides on juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud COVID-19 piiramismeetmetega ning konsultatsioone, ravi ja diagnoosimist on ära jäetud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid tervishoiusüsteeme, sealhulgas avalikke teenuseid, et kiirendada tühistatud konsultatsioonide, ravi ja diagnoosimise jätkumist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt Barcelona eesmärkide eelseisva läbivaatamise üle ja rõhutab, kui tähtis on need eesmärgid saavutada ning pakkuda alusharidust ja lapsehoidu, sealhulgas riiklikku koolieelset haridust; rõhutab, et alushariduse ja lapsehoiu jaoks tuleb pakkuda hooldusteenuseid, mis on tõeliselt kättesaadavad kõigile lastele ja mis aitavad suurendada naiste tööturul osalemist üldiselt, eelkõige arvestades COVID-19 pandeemiast saadud kogemusi; tunnistab, et lisaks pikaajalise hoolduse asutuste arendamisele on vaja luua ja laiendada tugirajatisi eakatele ja puuetega inimestele; palub, et komisjon ja liikmesriigid täidaksid need eesmärgid, mis on väga vajalikud, et edendada soolist võrdõiguslikkust ning võrdse palga ja võrdse hoolduskohustuse mudelit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on mõnede naisterühmade, näiteks üksikemade, üle 65-aastaste naiste, puuetega naiste ning madala haridustasemega ja sisserändaja taustaga naiste hulgas teravnenud; rõhutab, kui tähtis on võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning selle mitmetahuliste põhjuste vastu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid, et ennetada vanemaealiste ja pensionil naiste vaesusriski ja sellega võidelda, arvestades elanikkonna vananemist ning ebasoodsas või haavatavas olukorras olevate eakate naiste osakaalu; peab hädavajalikuks käsitleda töö- ja eraelu tasakaalu ning kaotada sooline pensionilõhe, tagades kõigile naistele õiglase pensioni ning juurdepääsu universaalsetele ja solidaarsetele sotsiaalkindlustussüsteemidele ning jõustades paremini võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet, et kaotada sooline palgalõhe ja vältida selle kuhjumist naiste karjääris; on äärmiselt mures tõsiasja pärast, et sooline vaesuslõhe on alates 2017. aastast 21 liikmesriigis kasvanud (32); |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et endiselt on levinud eksiarvamus, et naiste kodutus on Euroopas suhteliselt väike sotsiaalne probleem; juhib tähelepanu sellele, et puudub põhiline teave naiste kodutuse olemuse ja ulatuse kohta, mis muudab selle probleemi vähem nähtavaks; rõhutab, kui oluline on tunnistada, et sooline vägivald ja soolised traumakogemused on naiste kodutuse algpõhjused, samuti käsitleda laiemaid ühiskondlikke probleeme, mis on põimunud läbi ulatuslikumate sotsiaal-majanduslike ja struktuuriliste tõketega, nagu vaesus, taskukohase hinnaga eluasemete puudumine ja muud struktuurilised tegurid; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid integreeriksid soolise perspektiivi kodutusega võitlemise poliitikameetmetesse ja tavadesse ning töötaksid välja konkreetse strateegia naiste kodutuse vastu võitlemiseks ja tagaksid, et teenused toimivad asjakohaselt ja tõhusalt, et vastata kodutute naiste vajadustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde vajadust võidelda diskrimineerimise mitmetiste vormide vastu, eriti marginaliseeritud rühmade, sealhulgas puuetega naiste, mustanahaliste naiste, sisserändajate, etniliste vähemuste ja romade hulka kuuluvate naiste, eakamate naiste, üksikemade, LGBTIQ + inimeste ja kodutute naiste vastase diskrimineerimisega; rõhutab, kui oluline on käsitleda nende vajadusi ja probleeme ELi poliitikameetmete ja algatuste raames; kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama konkreetsed suunised valdkonnaülese raamistiku rakendamiseks ja esitama ELi tegevuskava koos konkreetsete meetmetega, mille abil parandada diskrimineerimise mitmetiste vormidega kokku puutuvate naiste sotsiaal-majanduslikku olukorda ning võidelda vaesuse ja ebakindla töö feminiseerumise vastu; |
| --- | --- |

30.

Võrdõiguslikkus igapäevaelus

| 31. | tunnistab, et oluline on tagada laiaulatuslik kogum tulemuslikke, asjakohaseid ja sihipäraseid meetmeid, et võidelda diskrimineerivate hoiakute ja tavade vastu, saavutada võrdsed võimalused ja võrdne tasu võrdse töö eest ning edendada edusamme soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, pöörates erilist tähelepanu COVID-19 pandeemia mõjule, edendades diskrimineerimisvastase võitluse parimate tavade vahetamist ning võimaldades naistel kasutada oma kodaniku- ja poliitilisi õigusi võrdsetel alustel ning osaleda täiel määral ühiskonna kõigis aspektides; rõhutab, et tuleb tagada piisavad investeeringud üldhuviteenustesse ja avalikesse teenustesse, eelkõige tervishoidu, haridusse ja transporti, et edendada naiste sõltumatust, võrdsust ja emantsipatsiooni; kutsub liikmesriike üles rakendama konkreetseid sotsiaalseid ja sootundlikke meetmeid, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse ohu vastu seoses eluaseme, transpordi ja energia kättesaadavusega, eelkõige haavatavas olukorras naiste jaoks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on sügavalt mures, et uus roheline kokkulepe ning sellega seotud keskkonna- ja kliimaalgatused ei sisalda soolist perspektiivi; nõuab tungivalt, et komisjon täidaks oma kohustust kaasata soolõime kõikidesse ELi poliitikameetmetesse, sealhulgas ELi keskkonna- ja kliimapoliitikasse; nõuab tungivalt, et nende poliitikameetmete aluseks oleks range sooline analüüs, et tagada soolise ebavõrdsuse ja muude sotsiaalse tõrjumise vormide käsitlemine; kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama tegevuskava, et täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni COP25 kohtumisel kokku lepitud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava kohustusi, ning looma ELi alalise soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste teabekeskuse, millel on piisavad eelarvevahendid, et rakendada ja jälgida soolise võrdõiguslikkusega seotud kliimameetmeid ELis ning kogu maailmas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab naiste suurt panust tööhõive, kultuuri, hariduse, teaduse ja teadusuuringute valdkonnas; tunnistab, et kunsti- ja kultuurivaldkonnas töötavate naiste, mikro- ja väikeettevõtteid juhtivate naiste ning põllumajandusettevõtetes töötavate ja maapiirkondades elavate naiste elutingimused on majandus- ja kultuuritegevuse peatamise tõttu COVID-19 pandeemia ajal tõsiselt halvenenud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõuaksid võimalikult kiiresti ühisele seisukohale ettepaneku osas võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (33), mis on olnud blokeeritud alates selle vastuvõtmisest Euroopa Parlamendis 2009. aasta aprillis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab soolõime kui süstemaatilise lähenemisviisi olulisust soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; peab seepärast kiiduväärseks, et komisjon on moodustanud võrdõiguslikkuse rakkerühma; rõhutab, et on oluline kaasata läbipaistvuse ning naiste õiguste eest seisvaid ja erineva taustaga kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab ülioluliseks edendada naiste osalemist sporditegevustes, struktuurides ja arendamises; tunnistab vajadust tegeleda ebavõrdsusega, mis on seotud naiste juurdepääsuga spordile ja auhindade üleandmisega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike ja nõukogu üles looma ametlik soolise võrdõiguslikkusega tegelev nõukogu koosseis, et tagada soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavatele ministritele ja riigisekretäridele spetsiaalne arutelufoorum, tagada soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arutamine kõrgeimal poliitilisel tasandil ning hõlbustada soolõimet kõigis ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui oluline on soolisest võrdõiguslikkusest lähtuv eelarvestamine, et kohaldada soolõime põhimõtet kõigis eelarveprotsessides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et Euroopa Kontrollikoda leidis, et komisjon ei ole veel täitnud oma kohustust kohaldada ELi eelarves soolõimet; kutsub seetõttu komisjoni üles rakendama kontrollikoja soovitusi, et tugevdada sooteadlikku eelarvestamist toetavat institutsioonilist raamistikku, viia läbi vajaduste ja mõju sooanalüüse ning ajakohastada oma parema õigusloome suuniseid, süstemaatiliselt koguda, analüüsida ja esitada olemasolevaid sooliselt eristatud andmeid ELi rahastamisprogrammide jaoks, kasutada soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärke ja näitajaid edusammude jälgimiseks, töötada välja soolise võrdõiguslikkuse toetamiseks eraldatud ja kasutatud vahendite jälgimise süsteem ning esitada igal aastal aruanne soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt lubaduse üle võtta soolist võrdõiguslikkust arvesse taaste- ja vastupidavusrahastus, mis on taasterahastu „NextGenerationEU“ suurim osa; peab siiski äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et nende fondide soolist mõju on raske jälgida ja tulemuste suhtes järelmeetmeid võtta, kuna puuduvad soopõhised näitajad ja eesmärgid; palub seepärast, et komisjon kasutaks sooliselt eristatud andmeid ja näitajaid, eriti taaste ja vastupidavuse tulemustabelis, hindaks liikmesriikide reforme ja investeerimiskavasid sisaldavate riiklike kavade hindamise käigus ka rakendatud meetmete soolist mõju ja tulemusi ning kehtestaks taaste- ja vastupidavusrahastu ja Euroopa poolaasta sooliselt tasakaalustatud juhtimise; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab kahetsusväärseks, et ELi uus soolise võrdõiguslikkuse strateegia on Euroopa rohelise kokkuleppega nõrgalt seotud; kutsub komisjoni üles tugevdama tulevastes ettepanekutes seost kliimamuutuste poliitika ja soolise võrdõiguslikkuse vahel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles võtma soolist võrdõiguslikkust arvesse kogu poliitikakujunduses ning viima iga uue poliitikameetme puhul läbi soolise mõju hindamise, et reageerida soolise võrdõiguslikkuse probleemidele ELis ühtsemalt ja tõenduspõhisemalt; kutsub liikmesriike üles võtma riiklikul tasandil vastavaid meetmeid; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

(2)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

(3)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(4)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(5)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(6)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.

(7)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(8)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 2.

(9)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 60.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0379.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0025.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0024.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0058.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0314.

(15)  Soolise võrdõiguslikkuse indeksi 2020. aasta aruanne.

(16)  Eurostat, May 2021 Euroindicator: Euro area unemployment at 7,9 %, EU at 7,3 %, 1. juuli 2021.

(17)  Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020.

(18)  Maailma Majandusfoorum, Global Gender Gap Report 2021, 31. märts 2021.

(19)  Maailma Terviseorganisatsioon, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women, 2021.

(20)  Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondliku direktori dr Hans Henri P. Kluge teadaanne pressile, 7. mai 2020.

(21)  Europol, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic, 19. juuni 2020.

(22)  Eurostat, „Gender pay gap statistics“, veebruar 2021.

(23)  Eurostat, „EU children at risk of poverty or social exclusion“, oktoober 2020.

(24)  Komisjoni 2021. aasta aruanne soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis.

(25)  Komisjoni 2021. aasta aruanne soolise võrdõiguslikkuse kohta ELis.

(26)  Eurocarers, The gender dimension of informal care, 2017.

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79).

(28)  Kõik soolise võrdõiguslikkuse indeksid (EL 28 ja keskmine): Rootsi (83,9), Taani (77,4), Prantsusmaa (75,1), Soome (74,7), Madalmaad (74,1), Ühendkuningriik (72,7), Iirimaa (72,2), Hispaania (72,0), Belgia (71,4), Luksemburg (70,3), ELi keskmine (67,9), Sloveenia (67,7), Saksamaa (67,5), Austria (66,5), Itaalia (63,5), Malta (63,4), Portugal (61,3), Läti (60,8), Eesti (60,7), Bulgaaria (59,6), Horvaatia (57,9), Küpros (56,9), Leedu (56,3), Tšehhi (56,2), Poola (55,8), Slovakkia (55,5), Rumeenia (54,4), Ungari (53), Kreeka (52,2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. ja Dias, S., „Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal“, Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (Suppl. 1), lk 32-40.

(30)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017.

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

(32)  Soolise võrdõiguslikkuse indeksi 2020. aasta aruanne.

(33)  Komisjoni 2. juuli 2008. aasta ettepanek (COM(2008)0426).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

Organiseeritud kuritegevuse mõju ELi omavahenditele ja ELi vahendite väärkasutamisele

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse mõju kohta ELi omavahenditele ja ELi vahendite väärkasutamisele, keskendudes eelkõige eelarve jagatud täitmisele auditi ja kontrolli seisukohast (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 317 ja 325, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 317 ja 325,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (3) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 2019. aasta ja 2020. aasta aruandeid ja OLAFi järelevalvekomitee 2019. aasta ja 2020. aasta tegevusaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 2019. aasta ja 2020. aasta aruandeid ja OLAFi järelevalvekomitee 2019. aasta ja 2020. aasta tegevusaruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 pealkirjaga „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 pealkirjaga „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 pealkirjaga „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 pealkirjaga „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 13/2021 „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 13/2021 „ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav“,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2019. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talitluste töödokumenti „Fraud risk assessment“ (Pettuseriski hindamine) (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2019. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talitluste töödokumenti „Fraud risk assessment“ (Pettuseriski hindamine) (SWD(2019)0171),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „31. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta“ – 2019“ (finantshuvide kaitse aruanne) (COM(2020)0363) ja selle juurde kuuluvaid komisjoni talitluste töödokumente (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 ja SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „31. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta“ – 2019“ (finantshuvide kaitse aruanne) (COM(2020)0363) ja selle juurde kuuluvaid komisjoni talitluste töödokumente (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 ja SWD(2020)0160),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 250/2014 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 250/2014 (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1798, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa peaprokurör (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta otsust (EL) 2019/1798, millega nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuuri Euroopa peaprokurör (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ja protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ja protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2019. aasta aruannet „Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions“ (Pettus ja korruptsioon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides – tähelepanu üldistele skeemidele ja ennetavatele tegevustele) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2019. aasta aruannet „Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions“ (Pettus ja korruptsioon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides – tähelepanu üldistele skeemidele ja ennetavatele tegevustele) (7),

| — | võttes arvesse soovitusi riiklike pettustevastase võitluse strateegiate kohta, mille on välja töötanud liikmesriikide ekspertidest töögrupp ja koordineerinud OLAFi pettuse ennetamise, aruandluse ja analüüsi üksus (8), avaldatud 13. detsembril 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitusi riiklike pettustevastase võitluse strateegiate kohta, mille on välja töötanud liikmesriikide ekspertidest töögrupp ja koordineerinud OLAFi pettuse ennetamise, aruandluse ja analüüsi üksus (8), avaldatud 13. detsembril 2016. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist pealkirjaga „ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta“ (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist pealkirjaga „ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta“ (COM(2021)0170),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi 7. juuli 2021. aastal avaldatud uurimust „The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests“ (Organiseeritud kuritegevuse mõju ELi finantshuvidele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi 7. juuli 2021. aastal avaldatud uurimust „The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests“ (Organiseeritud kuritegevuse mõju ELi finantshuvidele),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juulil 2021. aastal avaldatud neljast seadusandlikust ettepanekust koosnevat paketti rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevate ELi reeglite ühtlustamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juulil 2021. aastal avaldatud neljast seadusandlikust ettepanekust koosnevat paketti rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevate ELi reeglite ühtlustamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2019. aasta aruande kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2019. aasta aruande kohta (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0330/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0330/2021),

| A. | arvestades, et finants- ja majanduskuriteod hõlmavad korruptsiooni, pettust, sundi, vägivalda, kokkumängu, tõkestamist ja hirmutamist ebaseadusliku tulu saamise eesmärgil, kusjuures ebaseadusliku päritoluga raha varjatakse rahapesu abil ja seda võidakse kasutada muudel ebaseaduslikel eesmärkidel, sealhulgas terrorismi rahastamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finants- ja majanduskuriteod hõlmavad korruptsiooni, pettust, sundi, vägivalda, kokkumängu, tõkestamist ja hirmutamist ebaseadusliku tulu saamise eesmärgil, kusjuures ebaseadusliku päritoluga raha varjatakse rahapesu abil ja seda võidakse kasutada muudel ebaseaduslikel eesmärkidel, sealhulgas terrorismi rahastamiseks;

| B. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja andmete kohaselt ei ole pettuste ennetamisega piisavalt tegeletud ja komisjonil puudub asjakohane teave pettuste ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja andmete kohaselt ei ole pettuste ennetamisega piisavalt tegeletud ja komisjonil puudub asjakohane teave pettuste ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta;

| C. | arvestades, et ELis tegutseb üha rohkem organiseeritud kuritegelikke rühmitusi, ja tihti piiriüleselt; arvestades, et uute kuritegelike turgude ja tegutsemisviiside tõttu, mis laienevad globaliseerumise ja uute tehnoloogiate tulemusena, muutub see nähtus üha keerukamaks; arvestades, et eriti aktiivsed on maffialaadsed organisatsioonid eri liikmesriikides ELi vahendite enda kätte saamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis tegutseb üha rohkem organiseeritud kuritegelikke rühmitusi, ja tihti piiriüleselt; arvestades, et uute kuritegelike turgude ja tegutsemisviiside tõttu, mis laienevad globaliseerumise ja uute tehnoloogiate tulemusena, muutub see nähtus üha keerukamaks; arvestades, et eriti aktiivsed on maffialaadsed organisatsioonid eri liikmesriikides ELi vahendite enda kätte saamisel;

| D. | arvestades, et tehnoloogia loob uusi avastamis- ja jälgimisvõimalusi, muutes uurijate töö tulemuslikumaks ja võimaldades töötada välja arukamaid õigusnormide täitmise tagamise meetmeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tehnoloogia loob uusi avastamis- ja jälgimisvõimalusi, muutes uurijate töö tulemuslikumaks ja võimaldades töötada välja arukamaid õigusnormide täitmise tagamise meetmeid;

Organiseeritud kuritegevuse mõju ELi rahalistele vahenditele

| 1. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevusel on õnnestunud imbuda liikmesriikide sotsiaal-, poliitika-, majandus-, ettevõtlus- ja haldusstruktuuri ning selle abil pestakse seaduslikus majanduses suuri summasid, mis on saadud kuritegelikul teel, muu hulgas ELi finantshuve kahjustavate kuritegude tulemusena, mistõttu kujutab organiseeritud kuritegevus endast tõsist ohtu ELi kodanike vabadustele; rõhutab ühtlasi, et sellel taustal kujutab organiseeritud kuritegevus tõsist ohtu demokraatiale ja õigusriigile ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse seaduslikku majandustegevusse imbumise vastu on vältimatult vajalikud selleks, et tagada võrdne kohtlemine seaduse ees, kaitsta kodanike õigusi ja heaolu, hoida ära kuritarvitusi ja tagada avaliku võimu kandjate vastutus; usub, et vaja on ELi ja selle liikmesriikide ühist, koordineeritud reageerimist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et tuluga seotud pettus, sealhulgas tollipettus, on valdkond, kus organiseeritud kuritegevuse tekitatud kahju on eriti märkimisväärne; Märgib, et tollipettused on tuluga seotud pettuste oluline osa; märgib, et seda liiki pettusi pannakse sageli toime, võltsides impordideklaratsioone, kasutades kaupade deklareerimiseks võltsitud dokumente ja deklareerides kaupade päritolu valesti, et hoida kõrvale ELi dumpinguvastastest tollimaksudest; märgib, et kontrollikoda rõhutas hiljuti tollikontrolli käsitlevates õigusaktides ja nende kohaldamises esinevaid puudujääke, mille tulemuseks on ebapiisav ühtlustamine, riskihindamine ja teabevahetus nii liiduüleselt kui ka liikmesriikide vahel; on mures, et see annab organiseeritud kuritegevusele hoova praeguse süsteemi nõrkuste ärakasutamiseks ning Euroopa Liidult ja selle liikmesriikidelt sissetulekute väljapetmiseks; märgib, et sageli pannakse tollipettusi toime ka ELi imporditud kaupade väärtuse tegelikust väiksemana deklareerimise teel, millega petturid saavad vältida suuremate imporditollimaksude maksmist; märgib, et OLAFi poolt viimastel aastatel uuritud väärtuse tegelikust väiksemana näitamise skeemid puudutavad peamiselt Hiinast imporditud kaupu; tunneb heameelt OLAFi töö üle nende juhtumite uurimisel, mis on vähendanud ELi hinnangulist eelarvekahju rohkem kui 1 miljardilt eurolt 2017. aastal 180 miljoni euroni 2020. aastal (10); rõhutab, et vaatamata nendele positiivsetele muutustele tuleb jätkata pingutusi, et võidelda väärtuse tegelikust väiksemana näitamisega seotud pettuste vastu, kuna petuskeeme täiustatakse ja need võtavad uusi mustreid, eelkõige e-kaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et teine peamine maksupettuste liik on käibemaksupettus; märgib, et käibemaksupettus on määratletud kui käibemaksu maksmise vältimine või käibemaksutagastuse nõudmine riiklikelt ametiasutustelt pärast ebaseaduslikku tehingute ahelat pettuse eesmärgil; märgib, et kõige levinumad käibemaksupettuse vormid on varifirmadega seotud ühendusesisene pettus, e-kaubandusega seotud pettus ja tolliprotseduuri 42 vastane pettus; juhib tähelepanu sellele, et üks sektoreid, kus käibemaksupettuste oht on kõige suurem, on kütusesektor, kus kuritegelikud võrgustikud kuritarvitavad käibemaksuvabastuse reegleid ja eri kütuseliikide hinnaerinevusi, mis toob kaasa maksutulude tohutu vähenemise; tunneb muret asjaolu pärast, et on tõestatud, et kuritegelikud rühmitused vahetavad käibemaksupettuste valdkonnas teadmisi, teavet ja luureandmeid, kasutades laialdaselt uusi tehnoloogiaid, alternatiivseid krüptorahasid ja puudusi seaduslikes äristruktuurides, et oma kuritegevust edendada ja varjata, saades seeläbi käibemaksupettustest mitme miljardi euro suurust kasumit; rõhutab asjaolu, et Europoli 2021. aasta hinnangu kohaselt Euroopa Liidu raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele (SOCTA) panevad käibemaksupettusi toime inimesed, kellel on põhjalikud teadmised käibemaksusüsteemist, õigusaktidest ja maksumenetlustest; peab kahetsusväärseks praeguse ühendusesisese käibemaksusüsteemi süsteemseid nõrkusi ja ebapiisavat teabevahetust liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab kahetsust, et üks valdkondadest, kus pettused mõjutavad ELi eelarve kulude poolt, on toetused; märgib sügava murega, et Europoli aruannete kohaselt on selliste juhtumite arv aastate jooksul pidevalt suurenenud; märgib, et toetustega seotud pettused toimuvad paljudes ELi kulutusi puudutavates valdkondades, nagu põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika, teadus- ja arendustegevus ning keskkonnapoliitika; märgib murega, et petturlikud ELi toetuste taotlused ja pakkumused põhinevad tavaliselt valedel deklaratsioonidel, eduaruannetel ja arvetel; juhib tähelepanu asjaolule, et paljusid selliseid pettusi panevad toime organiseeritud kuritegevuse rühmitused, sealhulgas maffialaadsed rühmitused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et lisaks ilmselgele ohule, mida kujutavad organiseeritud kuritegevusele omased vägivallavormid avalikule poliitikale ja üldisele julgeolekule, võivad organiseeritud kuritegevusega kaasneda muud samavõrd tõsised probleemid, nagu imbumine seaduslikku majandustegevusse ja sellega seotud käitumine, mis korrumpeerib avalikke teenistujaid, millele järgneb infiltreerumine institutsioonidesse ja avaliku halduse asutustesse; kordab oma nõudmist, et EL peab saama viivitamata riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) täisliikmeks. rõhutab, et õigussüsteemile on vaja eraldada piisavaid vahendeid ja kasutada liikmesriikides ühtlustatult kõiki olemasolevaid vahendeid selleks, et avastada pettused ja finants- ja majanduskuriteod ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on ELi eelarve suurim kulu, mis moodustab perioodi 2021–2027 eelarve kogukuludest 31 %; rõhutab, et on väga vajalik, et ÜPP kontrollisüsteemid toimiksid Euroopa ja riiklikul tasandil nõuetekohaselt, eesmärgiga tagada ELi ja selle kodanike finantshuvide tulemuslik kaitse igasuguse ELi vahendite väärkasutamise eest; võtab teadmiseks organiseeritud kuritegevuse erilise mõju ühise põllumajanduspoliitika vahendite väärkasutamisel; kordab oma muret, et ÜPP toetuste praegune struktuur soodustab maade hõivamist kuritegelike ja oligarhiliste struktuuride poolt; rõhutab, et oligarhilised struktuurid on võrreldes organiseeritud kuritegevuse rühmitustega ÜPP-le rahaliselt samavõrra või rohkem kahjulikud ning et nende struktuuride kindlakstegemine on tegelike põllumajandustootjate kaitsmiseks hädavajalik; rõhutab, et põllumajandustootjaid tuleb kaitsta kuritegelike ühenduste poolse hirmutamise eest, kes soovivad nende maa eest toetused endale saada; rõhutab, et piiratud läbipaistvus koos korruptsiooniga võimaldab varjata kuritegelikel organisatsioonidel oma tegevust ja seeläbi takistada ELi rahaliste vahendite jõudmist tegelike kasusaajateni; kordab, et liidu tasandil on vaja välja töötada asjakohased õigusaktid, mis on suunatud maade hõivamise vastu ning võimaldavad tulemuslikku teabevahetust; kordab, et komisjoni ja liikmesriikide vahelist koostööd on vaja kindlasti parandada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et keskse koostalitlusvõimelise andmebaasi loomine standardsete ja kvaliteetsete andmetega, mis kajastavad ELi toetuste otseseid ja lõplikke saajaid, on ülioluline, et tuvastada pettureid, kuritegelikke võrgustikke ja oligarhilisi struktuure ning hoida ära ELi vahendite väärkasutamist; rõhutab, et selline andmebaas suurendaks märkimisväärselt õiguskaitseasutuste suutlikkust nõuda väärkasutatud rahalised vahendid tagasi; rõhutab, et sellise andmebaasi loomiseks tuleb parandada olemasolevate riiklike ja ELi tasandi andmebaaside koostalitlusvõimet; palub komisjonil ja liikmesriikidel vastavalt Euroopa Kohtu otsustele sellise keskse andmebaasi loomisel koostööd teha; rõhutab, et selleks, et teavet oleks võimalik vahetada ja automatiseeritud viisil koondada, peab see olema piisavalt kvaliteetne ja standardses vormingus kättesaadav; rõhutab, et toetusesaajatel peab olema kordumatu tunnus, mis tagab nende jälgitavuse kõigis liikmesriikides ja fondides, sõltumata juhtimismeetodist; rõhutab, et läbipaistvuse suurendamiseks, tulemuslikuks andmete kogumiseks ja riskide maandamiseks, mis lõppkokkuvõttes vähendab petturite võimalusi; on vaja kasutada uusi tehnoloogiaid, näiteks terviklikke digitaalseid kinnistusregistreid; tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle selliste tehnoloogiate kasutamist laiendada ja palub kõikidel liikmesriikidel nende lahenduste rakendamist kiirendada; juhib tähelepanu sellele, et komisjon või asjaomased asutused peavad suurendama kontrolli, sealhulgas kariloomade üle, kuid eelkõige rahaliste vahendite üle, mida antakse iga looma kohta, kelle olemasolu tuleb nõuetekohaselt kontrollida; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandusliku sissetulekutoetuse kontsentreerumine tuleneb peamiselt pindalapõhistest otsetoetustest; rõhutab, et liikmesriikide tasandil on vaja sihipärasemat toetust ning paremat suurte ja väikeste toetusesaajate vahelist tasakaalu; peab kahetsusväärseks, et ülempiiri kehtestamine on uues ÜPPs endiselt vabatahtlik; kutsub liikmesriike üles kasutama uues ÜPPs ettenähtud eri ümberjaotamise viise kui meedet, millega võidelda põllumajandusele ettenähtud rahaliste vahendite väärkasutamise vastu ja tagada nende õiglasem jaotamine; kritiseerib asjaolu, et 2020. aasta juulis toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel otsustasid liikmesriigid ühepoolselt mitte kehtestada füüsilistele isikutele esimese või teise samba raames maksimaalseid summasid, ennetades ÜPP reformi üle peetavatel kolmepoolsetel läbirääkimistel tehtavat otsust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et jagatud eelarve täitmise puhul komisjoniga vastutavad ELi põllumajandusfondide eest liikmesriigid; on seisukohal, et uus rakendamismudel ja uued riiklikud strateegiakavad võivad olla võimalus tugevdada liikmesriikide ja komisjoni kontrolli vahendite jaotamise ja haldamise üle, tingimusel et liikmesriikides on kasutusele võetud tulemuslikud juhtimis- ja kontrollisüsteemid, ning tõsta toetusi andvate ametiasutuste teadlikkust pettusevõimalustest; rõhutab, et ühtse auditi põhimõte peaks aitama põllumajandustootjatele avalduvat survet leevendada ning et kontrollid ei tohiks põhjustada väikestele ja keskmise suurusega põllumajandustootjatele tarbetut või täiendavat halduskoormust; rõhutab seoses sellega Euroopa õiguskaitseasutuste ja toetusi eraldavate asutuste vahelise teabevahetuse olulisust, et tagada võimalikult suur teadlikkus pettuste võimalikkusest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tõstma liikmesriikide teadlikkust organiseeritud kuritegevusest, mis hõlmab maatehingutega seotud maksudest kõrvalehoidmist, korruptsiooni ja ebaseaduslikke tavasid (näiteks seaduselünki ärakasutavad lepingud), ja neid võitluses sellise kuritegevusega toetama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et tuleks teha kõik tagamaks, et ÜPP uus rakendamismudel ei vähenda tahtmatute vigade, reeglite läbipaistmatuse või asjakohase teave puudumise tõttu ÜPP vahendite vastuvõtuvõime määra vahendite lõplike saajate poolt, eriti esialgse rakendusperioodi jooksul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust pettuste ennetamise spetsiaalselt kohandatud süsteemi järele, et vältida ELi põllumajandusfondide väärkasutamist; juhib tähelepanu sellele, et kuigi pettusejuhtumite arvu on viimastel aastatel märkimisväärselt vähendatud, peaksid pettusevastased meetmed jääma ELi ja liikmesriikide jaoks oluliseks prioriteediks; rõhutab, et ELi vahendid tuleb õigeaegselt tagasi nõuda, ja kiidab mõjusate hoiatusvahenditena heaks ÜPP horisontaalmääruse sätted proportsionaalsete karistuste kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et ÜPP toetustega seotud pettuste vastu võitlemise eest vastutab OLAF ning avatud juhtumid põhinevad liikmesriikidelt saadud teabel või kodanike teadaannetel, kellele võidakse seejärel selle eest survet avaldada; rõhutab ka, et OLAFi toimikud on rangelt konfidentsiaalsed ega kuulu pärast juhtumi lõpetamist laiemalt avalikustamisele; nõuab seetõttu rikkumisest teatajate kaitsmist ja seda, et liikmesriikide pettuste uurimise asutused jagaksid selles valdkonnas parimaid tavasid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et põllumajanduslikke makseasutusi tuleb liikmesriikides jälgida, nende ametlik ja mitteametlik sõltumatus tuleb tagada ning nende töö tuleb viia kooskõlla ELi reeglitega, kusjuures muude meetmete hulgas võib parema kontrollsüsteemi tagada pisteline kontroll; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ELi finantsmäärust, eelkõige artiklit 61, tuleb kõigis liikmesriikides austada ja rakendada ning seda tuleb kohaldada kõigile ELi fondide toetustele, sh põllumajanduslikele otsetoetustele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud kaebuste esitamise mehhanismi kohta, et toetada isikuid, kes peavad tegelema kuritegelike organisatsioonide ebaõiglase maa hõivamise ja hirmutamisega, andes neile võimaluse esitada komisjonile kiiresti kaebus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub liikmesriikidel rakendada kiiresti direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (11) (rikkumistest teatajate direktiivi) ja lisada rakendamise käigus õiguslikud kaitsemeetmed isikutele ja sõltumatutele organitele, kellel on oht puutuda kokku korruptsiooniga, sealhulgas ajakirjanikud, rikkumistest teatajad, sõltumatu meedia ja korruptsioonivastased valitsusvälised organisatsioonid; kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama põhjalikud rikkumistest teatajate kaitset käsitlevad raamistikud; kinnitab, et selle üleskutse täitmisega on kiire, võttes arvesse teateid sagenevatest füüsilistest rünnakutest ajakirjanike vastu, üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide sagenemisest ja mõnedes liikmesriikides kiirkorras vastuvõetavatest julgeolekuseadustest, millega kriminaliseeritakse õiguskaitseametnike kujutiste või andmete levitamine ning takistatakse ajakirjanike tööd ja piiratakse riigi ametivõimude aruandekohustust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib murega, et komisjon ja OLAF on tuvastanud, et pettused avalike pakkumiste ja riigihangete sfääris on petturite hulgas üks peamisi suundumusi; märgib, et riigihankemenetluste kahjustamise tavalised viisid on üksikisikute ja organisatsioonide vaheline kokkumäng, võltsitud arvete kasutamine, võltsäriühingute ja volituste loomine ning vahendite suunamine nende algsest eesmärgist kõrvale; juhib tähelepanu, et petuskeemid leiavad tihti aset riikidevahelisel tasandil ja võivad hõlmata mitmeid riike (ELi ja ELi-väliseid riike), mis muudab seetõttu raskeks nende tuvastamise ja likvideerimise; peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides puuduvad organiseeritud kuritegevuse vastased eraldi õigusaktid; rõhutab, et õigeaegne koostöö riiklike õiguskaitseasutuste vahel on mõjusas reageerimises rahvusvahelisele kuritegevusele väga oluline; kutsub asjaomaseid ELi ja riiklikke ametiasutusi üles parandama oma süsteemide koostalitlusvõimet, hõlbustama õigeaegset teabevahetust ning tõhustama koostööd ja ühisoperatsioone rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; nõuab seetõttu, et liikmesriikides tugevdataks pettustevastast võitlust ja kriminaalõiguse ühtlustamist, et võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu – see on äärmiselt oluline; palub komisjonil töötada välja reeglite ühine raamistik, mis võimaldaks liikmesriikidel anda kriminaalmenetlused üle teisele liikmesriigile, et vältida paralleelseid uurimisi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et COVID-19 pandeemia loob petturitele ja organiseeritud kuritegevusele uusi võimalusi; märgib murega, et Europol on täheldanud küberkuritegevuse, pettuse ja piraatkaubanduse valdkonnas koroonaviirusega seotud kuritegevuse tõusu, sh seoses meditisiiniseadmete ja isikukaitsevahenditega; tuletab meelde, et ELi riikide poolt avastatud pettusekatsed ja vaktsiinide võltspakkumised on üks paljudest murettekitavatest näidetest, kus petturid üritasid maha müüa rohkem kui 1,1 miljardit vaktsiinidoosi kogumaksumusega 15,4 miljardit eurot; rõhutab, et võltsitud ELi digitaalne COVID-tõendi ebaseadusliku müügi oht kasvab kiiresti ning mitmes liikmesriigis on tuvastatud arvukalt sellekohaseid juhtumeid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on mures, et aruandes Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta märgitakse, et 2019. aastal tuvastati tervishoiutaristuga seotud pettused seitsmes liikmesriigid ja et tervishoiutaristut mõjutasid ennekõike riigihankereeglite rikkumised; juhib tähelepanu asjaolule, et sõltuvus COVID-19 kriisi tõttu korraldatud erakorralistest hankemenetlustest seoses võis neid probleeme süvendada; rõhutab, et erakorraliste menetluste puhul tuleb järgida samu läbipaistvuse ja vastutuse standardeid nagu tavapäraste menetluste puhul; kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles neid menetlusi täiendama, kasutades riskide vähendamise vahendeid, keskendudes ennetamisele ning tehes põhjalikke järelkontrolle ja -kontrolle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on äärmiselt mures Europoli hinnangu pärast, et pandeemiale järgnev majanduslangus loob organiseeritud kuritegevuse jaoks juurde uusi võimalusi; hoiatab, et kuna organiseeritud kuritegevus jälgib raha liikumisteekonda, loob ELi raha enneolematult suur paigutamine taasterahastusse „NextGenerationEU“ suure potentsiaali, et rahalisi vahendeid hakatakse organiseeritud kuritegevuse poolt väärkasutama; rõhutab, et kulutuste enneolematu suurenemisega peavad kaasnema asjaomastele institutsioonidele, mis moodustavad ELi ja liikmesriikide korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse raamistiku, eraldatavad piisavad vahendid; tuletab sellega seoses meelde, et uute tehnoloogiate, näiteks Arachne andmebaasi ning varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kasutamine peaks muutuma ELi eelarve täitmise kohustuslikuks osaks; kordab oma üleskutset nõukogule nõustuda 40 audiitori ametikoha lisamisega Euroopa Kontrollikojas ning oma üleskutset OLAFile ja Euroopa Prokuratuurile tagada piisavate vahendite eraldamine NextGenerationEU vastu suunatud kuritegude avastamiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et organiseeritud kurjategijad, eelkõige maffialaadsed kurjategijad, on juba varem teadaolevalt suunanud oma äritegevuse taastuvenergiale; hoiatab, et kuna kuritegelikud organisatsioonid juba tegutsevad selles sektoris, saavad nad hõlpsasti ümber suunata ökoloogiliseks üleminekuks ette nähtud raha, mis moodustab märkimisväärse osa NextGenerationEU rahalistest vahenditest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab murelikult teadmiseks organiseeritud kuritegevust soodustavad tegurid, nagu rahapesu, küberkuritegevus, dokumendipettused, korruptsioon, võltsregistreerimine ja varifirmade kasutamine; rõhutab, et need tegevused mõjutavad ametiasutuste võimet jälgida ELi raha kasutamise eesmärgipärasust; |
| --- | --- |

23.

Organiseeritud kuritegevuse finantsmõju hinnang

| 24. | on mures selle pärast, et organiseeritud kuritegevuse poolt ELi eelarvele avaldatava mõju ulatuse ja tõsiduse hindamist on korduvalt peetud äärmiselt keeruliseks või isegi võimatuks, mis on muu hulgas tingitud organiseeritud kuritegevuse erinevatest määratlustest liikmesriikides ja usaldusväärsete hinnangute puudumisest olukorra hindamisel, mis raskendab meetmete kooskõlastamist ning juhtumite uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; peab kahetsusväärseks, et komisjonil ja riiklikel asutustel puudub ülevaade pettuste ulatusest, olemusest ja põhjustest ning et komisjon ei ole siiamaani suutnud läbi viia avastamata pettuste ühtset hindamist; rõhutab, et usaldusväärsete hinnangute puudumine takistab olukorra täpset hindamist, mis takistab organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust; kutsub asjaomaseid riiklikke ametiasutusi üles parandama andmete kogumist ja suurendama komisjonile edastatavate andmete usaldusväärsust; kutsub komisjoni üles koordineerima ja tegema koostööd liikmesriikide ametiasutustega, et viia läbi kogu ELi hõlmav põhjalik hindamine pettuste tegeliku ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta, kaasates asjaomaseid ELi asutusi ja tehes koostööd ELi naaberriikide partneritega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et 2019. aasta finantshuvide kaitse aruande kohaselt oli ELi eelarveliste kulude poolel 514 pettusejuhtumit, mis oli rahalises väärtuses 381,4 miljonit eurot, ja tulude poolel 425 pettusejuhtumit, koguväärtuses 79,7 miljonit eurot; rõhutab, et eelnimetatud arvud ei anna täit pilti pettuste ulatuse kohta, mis tõenäoliselt on märkimisväärselt suurem; rõhutab lisaks, et mitte kõik pettused pole toime pandud organiseeritud kuritegelike grupeeringute poolt, iseäranis kulude poolel, kus pettusi sooritavad tihtipeale hoopis üksikisikud või äriühingud, kelle hulgas võivad isegi olla kõrgel riigi- või valitsusametnikud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et hiljutiste uuringute kohaselt moodustab organiseeritud kuritegevuse osakaal ELi riigihangetes 2,7–3,6 % kogukuludest; peab kahetsusväärseks, et antud asjaolu osundab, et organiseeritud kuritegevus võis ajavahemikul 2014–2020 ELi ühtekuuluvusfondidest ebaseaduslikult omastada 1,9–2,6 miljardit eurot; märgib, et kuigi uuringute usaldusväärsust mõjutavad vähesed andmed, annavad need ometigi aimu probleemi tõsidusest; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab murelikult, et korruptsioon on lahutamatu osa peaaegu kogu kuritegelike organisatsioonide tegevusest ning kujutab endast tõsist ohtu ELi finantshuvidele – hinnanguliselt väheneb SKP seetõttu 170–990 miljardit eurot ja see läheb ELile ainuüksi eelarve riigihangete osa tõttu maksma rohkem kui 5 miljardit eurot aastas (12); |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et Europoli andmetel läheb umbes 40–60 miljardit eurot aastas organiseeritud kuritegelikele rühmitustele käibemaksupettuse ühe kindla vormi kaudu, st varifirmadega seotud ühendusesisese pettuse teel; rõhutab, et suuresti kannatavad laekumata jäänud käibemaksu tõttu just liikmesriigid, sest ELi eelarvesse kantakse üle vaid 0,3 % kogutud käibemaksust; rõhutab, et sellest hoolimata moodustasid 2019. aastal käibemaksupõhised omavahendid 11,97 % ELi eelarve kogutulust, mis näitab, et kuritegelike organisatsioonide põhjustatud käibemaksust ilmajäämise juhtumid on ELi tuludele tõsiseks ohuks; |
| --- | --- |

28.

Audit ja kontrollimeetmed organiseeritud kuritegevuse vastu

| 29. | peab kahetsusväärseks, et komisjon on tuvastanud puudujääke pettusevastase võitluse andmete kogumisel ja analüüsimisel, liikmesriikidepoolselt aruandlussüsteemide (nagu varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem ja Arachne) kasutamisel ning teabevoos; märgib, et alles hiljuti ajakohastati ELi õigusakte piiriülese kuritegevusega seotud teabevahetuse asjus ning need ei hõlma kõiki asjaomaseid ametiasutusi, mistõttu tulemuslik teabevahetus ELi asutuste ja liikmesriikide vahel on takistatud; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab finantshuvide kaitse direktiivi oluliseks sammuks ELi eelarve kaitsmise teel, kuna selles esitatakse kriminaalkuritegude ja rahaliste vahendite kuritarvitamise ühtne määratlus ning ühtlustatakse ELi finantshuvide vastu suunatud kuritegude eest mõistetavaid karistusi; tunnustab, et direktiivis sätestatakse selged aruandlus- ja uurimismenetlused, määratletakse pettuseriski juhtimise raamistiku järelevalve ning edendatakse teabe, andmebaaside ja andmeanalüüsi kasutamist liikmesriikide poolt; tervitab komisjoni hiljutist hinnangut finantshuvide kaitse direktiivi rakendamise kohta ja asjaolu, et kõik liikmesriigid on teatanud finantshuvide kaitse direktiivi (13) täielikust ülevõtmisest; on siiski mures selle pärast, mil määral on direktiiv siseriiklikku õigusesse üle võetud; tuletab meelde, et komisjon tuvastas mitmes liikmesriigis vastavusprobleeme; märgib, et need küsimused puudutavad muu hulgas kuritegude määratlust (liidu finantshuve kahjustav pettus, rahapesu, korruptsioon, omastamine), juriidiliste ja füüsiliste isikute vastutust ja karistusi ning liikmesriikide kohustust esitada komisjonile igal aastal statistilised andmed; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid oma siseriiklikud õigusaktid finantshuvide kaitse direktiivi nõuetega täielikult kooskõlla ning et komisjon jälgiks tähelepanelikult, kuidas liikmesriigid nõudeid täidavad, kuna õige ülevõtmine on äärmiselt oluline, et Euroopa Prokuratuur saaks teha tulemuslikke uurimisi ja esitada süüdistusi; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik vajalikud meetmed, et tagada õige ja täielik ülevõtmine, sealhulgas rikkumismenetluste võimalus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunneb heameelt Euroopa Prokuratuuri loomise üle, millel on volitused uurida ja menetleda ELi eelarve vastaseid kuritegusid ja teha sellekohaseid otsuseid, kuna sellest on palju abi võitluses pettuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu ELis; nõuab, et Euroopa Prokuratuurile eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid ja inimressursse; on seisukohal, et Euroopa Prokuratuuri roll liidu eelarvega seotud piiriülese kuritegevuse vastases võitluses on eriti paljutõotav, kuna liikmesriikide ametiasutuste võimalused süüdistuse esitamisel on piiride tõttu piiratud ning teistel ELi organitel (nagu Eurojust, Europol ja OLAF) ei ole nõutavaid uurimis- ja süüdistuse esitamise volitusi; märgib, et Euroopa Prokuratuuri volituste raskuskese on määratletud finantshuvide kaitse direktiivis ning see hõlmab võitlust ELi kulude ja tuludega seotud pettuste, käibemaksupettuste, rahapesu, korruptsiooni ja kuritegelikes organisatsioonides osalemise vastu; rõhutab, et need kesksed punktid on võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu väga olulised ning usub, et Euroopa Prokuratuur on seetõttu tõhus vahend ELi eelarvet mõjutavate kuritegelike organisatsioonide vastu võitlemiseks; peab kahetsusväärseks, et viis liikmesriiki ei ole veel Euroopa Prokuratuuriga ühinenud, ning palub neil teha vajalikke samme sellega ühinemiseks; palub komisjonil neid liikmesriike rangemalt jälgida; peab kahetsusväärseks, et esitatud ei ole kõiki andmeid Euroopa volitatud prokuröride ametisse nimetamiste kohta, ennekõike Sloveenia poolt, ja ka paljudes teistes liikmesriikides esineb olulisi viivitusi; rõhutab, et see kahjustab suuresti Euroopa Prokuratuuri võitlust piiriülese kuritegevuse vastu ja vähendab selle tulemuslikkust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust tegeleda edukamalt elurikkust ja loodusvarasid mõjutavate piiriülese mõõtmega keskkonnakuritegudega, näiteks taimede ja loomadega kaubitsemine, ebaseaduslik raie ja puidukaubandus ning ebaseaduslik jäätmevedu; palub, et komisjon algataks Euroopa Prokuratuuri volituste laiendamise, nii et need hõlmaksid ka piiriüleseid keskkonnakuritegusid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni koostatud Euroopa Prokuratuuri ametikohtade loetelu ei võimalda prokuratuuril oma volitusi tõhusalt täita; rõhutab, et on vaja piisavalt töötajaid, et Euroopa Prokuratuur saaks täita oma põhiülesannet, nimelt võidelda ELi eelarvet mõjutava piiriülese kuritegevuse vastu; väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Prokuratuuril ei ole praegu piisavalt juhtumianalüütikuid ja finantsuurijaid, et toetada Euroopa delegaatprokuröride tegevust; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuri operatiivtöötajad keskenduvad praegu peamiselt juhtumite registreerimisele, mitte nende eest vastutusele võtmisele; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuri teatel on kiiremas korras vaja juurde kvalifitseeritud õigus- ja IT-eksperte ning haldustöötajaid, et töö saaks toimuda sujuvalt; rõhutab, et lisaks iga-aastasele 2 000 juhtumile peab Euroopa Prokuratuur tegelema kuhjunud juhtumitega, mida on üle 3 000; on mures selle pärast, et Euroopa Prokuratuuri töökoormus suureneb lähiaastatel veelgi, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu kasutusele võetud enneolematuid summasid ning hankemenetluste kiirendamist COVID-19 kriisi ajal; rõhutab, et komisjoni koostatud Euroopa Prokuratuuri 2022. aasta ametikohtade loetelust ei piisa selleks, et Euroopa Prokuratuur saaks tuvastatud puudusi kõrvaldada; rõhutab, et kui Euroopa Prokuratuur toimib täielikult, ületab tema kasu ELi eelarve kaitsmisel tema kulusid; kutsub komisjoni tungivalt üles suurendama Euroopa Prokuratuuri eelarvet ja kvalifitseeritud töötajate arvu, et Euroopa Prokuratuur saaks saavutada kuritegevuse vastases võitluses oma täieliku potentsiaali; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta ning asjaolu üle, et strateegias keskendutakse tõhusa ja õigeaegse teabevahetuse edendamisele ELi asutuste ja liikmesriikide vahel, näiteks ELi infosüsteemide parema koostalitlusvõime ja liikmesriikide vaheliste asjakohaste andmebaaside ühendamise tagamise kaudu; väljendab heakskiitu, et komisjon on võtnud kohustuse tõhustada õiguskaitsealast koostööd ja kasutada täielikult ära olemasolevate vahendite, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) potentsiaali; tunneb heameelt komisjoni eesmärgi üle parandada teabevahetust ja koostööd Europoli, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon peab tähtsaks vältida organiseeritud kuritegevuse seaduslikku majandusse imbumist, näiteks vaadates läbi ELi rahapesuvastast raamistikku ja olemasolevaid ELi korruptsioonivastaseid eeskirju; tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon keskendub õiguskaitse kohandamisele digiajastule vastavaks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et rahapesu võimaldab kurjategijatel hoida oma kasumit avastamata ning et rahapesuteenuste pakkumine on iseenesest muutunud kuritegelike organisatsioonide jaoks tulutoovaks äriks; rõhutab, et see mõjutab märkimisväärselt liidu ja liikmesriikide finantshuve, kuna 98 % hinnangulisest kriminaaltulust ei konfiskeerita ja see jääb kurjategijate käsutusse; peab rahapesuvastast võitlust äärmiselt oluliseks, et vältida rahaliste vahendite väärkasutamist kuritegelike organisatsioonide poolt; on sügavalt mures kontrollikoja järelduste (14) pärast, et ELi meetmed rahapesu tõkestamiseks on killustatud ja halvasti kooskõlastatud, olemasolev õigusraamistik on ebajärjekindel ega ole veel kõikides liikmesriikides täielikult üle võetud ning kurjategijad saavad seda ära kasutada; tunnustab komisjoni uue õigusaktide paketi eest, mille eesmärk on vaadata läbi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik, ühtne eeskirjade kogum, mis kujutab endast olulist edasiminekut rahapesuvastases võitluses ning võimaldab rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevate õigusaktide ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab eelkõige heameelt ettepaneku üle luua uus ELi amet – Rahapesu ja Terrorismi Rahastamise Tõkestamise Amet (AMLA) – ning rõhutab, et täieliku toimimise tagamiseks tuleb AMLA-le tagada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid; väljendab kahetsust, et AMLA loomist ei ole oodata enne 2023. aastat ja et see ei hakka täielikult tööle enne 2026. aastat; rõhutab, et praegused rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud probleemid on oma olemuselt pakilised ning seetõttu ei tohiks aega kaotada; kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid praeguste probleemide lahendamiseks enne, kui AMLA täielikult toimima hakkab; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunneb heameelt komisjoni uute ettepanekute üle krüptovarade kohta, mis on suures osas reguleerimata sektor, mida kasutavad laialdaselt organiseeritud kurjategijad, kes liigutavad karistamatult krüptorahaturul suuri ebaseaduslikke rahavoogusid; tuletab meelde, et mõningaid krüptorahasid ümbritsev anonüümsus soodustab nende kasutamist ebaseaduslikes tegevustes; palub liikmesriikidel ergutada krüptorahaettevõtteid kasutama analüüsivahendeid, et hinnata sihtkoha ja adressaadiga seotud võimalikku kuritegevust, ning jälgima, et kui kasutajad teisendavad krüptoraha tagasi reaalsesse vääringusse, kohaldatakse täielikult rahapesuvastaseid õigusakte; rõhutab, et krüptorahade suhtes tuleb kohaldada samasid järelevalveorganeid nagu traditsiooniliste vääringute suhtes; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et rahapesu andmebüroodel on piiriüleste rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumite avastamisel tähtis roll; märgib, et ELis tegutsevad rahapesu andmebürood riiklikul tasandil ning et komisjon leidis, et liikmesriikide rahapesu andmebüroode vaheline koordineerimine ja teabevahetus ei ole piisav (15); peab kahetsusväärseks, et rahapesu andmebüroode vahel vahetatavate andmete hulk ja liik on erinev; märgib, et see takistab nendevahelist koostööd, mis omakorda vähendab nende suutlikkust avastada ja jälitada õigeaegselt piiriülest kuritegevust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide lähenemisviisid organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel on õigusaktide, strateegiate ja tegevussuutlikkuse poolest väga erinevad; märgib, et osaliselt on see tingitud erinevast tasemest ELi õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel; tunneb muret, et pettustevastastel koordineerimistalitustel (AFCOS) on liikmesriigiti erinev roll ja suutlikkus, mis võib olla tingitud sellest, et ELi õigusaktides ei määratleta nende volitusi piisavalt täpselt ning see raskendab koordineerimist riiklikul ja ELi tasandil; väljendab muret asjaolu pärast, et võitlust ELi vahenditega seotud pettuste vastu ei peeta enam sama tähtsaks kui riiklike kulutustega seotud pettuste vastu; seda rõhutab asjaolu, et enam kui pooled OLAFi juurdlustest ei ole liikmesriikide poolt lõpule viidud ning veelgi vähem neist jõudnud süüdistuste esitamise etappi; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid otsustavad pärast juurdluse lõpetamist OLAFi soovitusi järjepidevalt mitte rakendada ega algata kohtulikke meetmeid pettuse teel saadud ELi vahendite tagasinõudmiseks; kutsub komisjoni üles kasutama oma eelisõigusi ja võtma vajalikke meetmeid, et tagada ELi õigusaktide õigeaegne ja nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | avaldab kahetsust, et hiljutised uuringud näitavad, et mõned liikmesriigid ei sea ELi vahenditega seotud pettusi sama tähtsaks kui siseriiklike kulutustega seotud pettusi; märgib, et kuigi komisjon on liikmesriike julgustanud töötama välja riiklikke pettustevastase võitluse strateegiaid, on seda teinud vaid 13 liikmesriiki ja ükski neist ei kasutanud seejuures komisjoni etteantud vormi; märgib murelikult, et need liikmesriikidevahelised erinevused takistavad tõhusat koostööd; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma otsustavamaid meetmeid, et muuta ELi vastu suunatud pettuste vältimise eeskirjade kehtestamine liikmesriikidele kohustuslikuks; |
| --- | --- |

41.

Järeldused

| 42. | kutsub komisjoni üles töötama välja ühist lähenemisviisi, millega hinnata organiseeritud kuritegevuse mõju ELi eelarvele ja seda, kas meetmed selle probleemi lahendamiseks liikmesriikides on tõhusad; peab oluliseks õigeaegset, täielikku ja tõhusat võrreldavat teabevahetust ning kordab seepärast, kui tähtis on ühtlustada määratlusi, et saada ELi asutustes ja liikmesriikides võrreldavaid andmeid, hindamaks organiseeritud kuritegevuse mõju ELi rahandusele ja astumaks samme selle vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on mures, et erinevate riiklike lähenemisviiside tõttu takistab praegune süsteem tõhusat piiriülest probleemiga tegelemist, andes sel moel kurjategijatele jätkuvalt võimaluse vastutusest kõrvalehoidmiseks; kutsub liikmesriike üles tegema tihedamalt koostööd nii ELi asutustega kui ka omavahel ning kasutama organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ELi vahendeid ja teenuseid, et maksimeerida andmevahetust ja hõlbustada piiriülest tegevust võitluses ELi eelarvet ohustava organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaaluma, kuidas sidusamalt kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid pettuste avastamiseks ja nendega võitlemiseks, eriti Arachne infotehnoloogilist platvormi ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi; rõhutab, et Arachne, varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ja riiklike andmebaaside koostöötalitlusvõime on ülioluline tõhusas teabevahetuses, et hoida ära ja tuvastada ELi eelarve vastu suunatud pettusi; väljendab kahetsust, et Arachne ja varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohaldamisala ning teadlikkus sellest ja selle kasutamine on liikmesriikides piiratud; rõhutab sellega seoses, et varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem hõlmab eelarve otsese täitmise ja eelarve kaudse täitmise käigus eraldatavaid rahalisi vahendeid, kuid mitte jagatud eelarve täitmise alla kuuluvaid vahendeid, kuigi viimased moodustavad ligikaudu 80 % ELi kuludest; palub, et komisjon laiendaks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ka nendele vahenditele; kordab oma üleskutset komisjonile ja eelkõige liikmesriikidele (nõukogule) muuta Arachne kasutamine kohustuslikuks; kutsub komisjoni üles hindama uuesti ELi institutsioonide vahel ja liikmesriikidega toimuva andmevahetuse raamistikku, et viia tõhus teabevahetus maksimaalsele tasemele, järgides samal ajal andmekaitsenõudeid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike, viies riiklikes ametiasutustes läbi koolitusi selle kohta, kuidas kasutada varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ja Arachnet võimalikult efektiivselt ja kooskõlas ELi aruandluse standarditega; kutsub komisjoni üles analüüsima koostöös liikmesriikidega raskusi, millega riiklikud ametiasutused varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ja Arachne kasutamisel kokku puutuvad, andma konkreetseid soovitusi ning parandama olemasolevaid üldsuuniseid ja nende vahendite kasutajasõbralikkust; väljendab kahetsust, et mõned liikmesriigid on nende vahendite kasutamise vastu, kartes bürokraatiakoormuse kavu; rõhutab, et kui neid vahendeid nõuetekohaselt kasutada, võivad need tegelikult bürokraatiat vähendada; kutsub liikmesriike üles oma seisukohta selles küsimuses uuesti kaaluma ning palub, et komisjon jätkaks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ning Arachne eeliste propageerimist liikmesriikides; nõuab, et kehtestataks rahapesuvastased koolituskavad, aitamaks ametiasutustel tuvastada võimaliku pettuse riski enne vahendite väljamaksmist, eelkõige seoses põhimõttega „tunne oma klienti“ ja riikliku taustaga isikute avalikustamata kaasamisega ÜPP toetustesse, projektidesse ja toetustesse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et ühissätete määrus (16), millega kehtestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+ ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavad ühiseeskirjad, on veel üks oluline element, mis aitab vältida ELi vahendite väärkasutamist organiseeritud kuritegevuse poolt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on tähtis vähendada selle tasuvust; tuletab sellega seoses meelde OLAFi tööd, kelle uuringud on oluline vahend pettustevastases võitluses; peab kahetsusväärseks, et liikmesriikidele antud OLAFi soovituste alusel esitatud süüdistuste esitamise määr on madal ja väheneb veelgi, näiteks aastatel 2007–2014 oli see määr 53 %, kuid kahanes 2016.–2020. aastal 37 %-le; märgib lisaks, et viimastel aastatel ei ole hinnatud, millises ulatuses sissenõudmiseks soovitatud rahalisi vahendeid tegelikult sisse nõutakse, ning et viimane uuring aastate 2002–2016 kohta näitab, et sissenõudmise määr on 30 %; kutsub OLAFit ja komisjoni üles uurima selle põhjuseid ning kutsub liikmesriike üles täitma oma juriidilist kohustust rahalised vahendid tagasi nõuda ja tegema tihedat koostööd liidu organitega, et tagada organiseeritud kuritegevuse poolt väärkasutatud rahaliste vahendite tõhus sissenõudmine, kuna hinnangulisest kriminaaltulust jääb lausa 98 % konfiskeerimata ja kurjategijate käsutusse; palub OLAFil koguda teavet sissenõudmise määra kohta, järgides oma finantssoovitusi, ja avaldada see teave oma aastaaruannetes; on seisukohal, et otsustav tegevus rahaliste vahendite sissenõudmiseks, sealhulgas ennetav või väärtuspõhine arestimine, võib heidutada kuritegelikke organisatsioone panemast toime ELi-vastaseid pettusi, kaitstes nii ELi finantshuve; kutsub liikmesriike üles suurendama pettusega seotud rahaliste vahendite konfiskeerimise määra, pannes suuremat rõhku ennetusmeetmetele; kutsub komisjoni üles hindama, kas praegust killustatud lähenemisviisi varade tagastamisele saaks täiendada üleliidulise organiga, kelle ülesanne oleks tagada ELi rahaliste vahendite õigeaegne ja tõhus tagasinõudmine; |
| --- | --- |

47.

| 48. | leiab, et korraldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutused peaksid esmajoones keskenduma pettuste ärahoidmisele ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamisele ning et pettuste ja kuritegevuse suhtes tuleks läbi viia spetsiaalsed finantsuurimised; on veendunud, et kuritegelike organisatsioonide vastu võitlemiseks on vaja ka tõhusamaid õigusnorme ja meetmeid, sealhulgas vajaduse korral kriminaaltuluga samaväärse väärtusega vara ajutist arestimist, et takistada sellise kriminaaltulu üleandmist või käsutamist enne kriminaalmenetluse lõppu; rõhutab, et on äärmiselt tähtis teha kõik, mis võimalik, et pettusega omandatud ELi vahendid tagasi saada; toetab kindlalt tõhusamaid uurimisi eesmärgiga katkestada organiseeritud kuritegelike struktuuride tegevus ning rõhutab, et õiguskaitseasutused peavad olema sammu võrra eespool kurjategijatest, kes kasutavad üha rohkem uusi tehnoloogiaid ja kõiki võimalusi oma ebaseadusliku tegevuse laiendamiseks nii internetis kui ka mujal; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(2)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 43.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 110.

(5)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(6)  ELT L 274, 28.10.2019, lk 1.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0337.

(10)  OLAFi 2020. aasta aruanne.

(11)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(12)  RAND Europe, 2016, The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption (Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni valdkonnas): II lisa: Korruptsioon.

(13)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371 (mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil) rakendamise kohta (COM(2021)0536).

(14)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 13/2021: ELi jõupingutused pangandussektoris rahapesuga võitlemiseks on killustatud ja meetmete rakendamine on ebapiisav.

(15)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2021)0190. Rahapesuvastasele paketile lisatud mõjuhinnang, 20.7.2021.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

Korruptsiooni, reeglitevastaselt tehtud kulutuste ning ELi ja riiklike rahaliste vahendite omastamise ennetamine erakorraliste rahaliste vahendite ja kriisiga seotud kuluvaldkondade puhul

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon korruptsiooni, reeglitevastaselt tehtud kulutuste ning ELi ja riiklike rahaliste vahendite omastamise vastaste ennetusmeetmete hindamise kohta erakorraliste rahaliste vahendite ja kriisiga seotud kuluvaldkondade puhul (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 317 ja 325, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310, 317 ja 325,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (6),

| — | võttes arvesse OLAFi 2019. aasta aruannet (7) ja OLAFi järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2019. aasta aruannet (7) ja OLAFi järelevalvekomitee 2019. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja ülevaadet nr 06/2020 „Riskid, probleemid ja võimalused, mis on seotud ELi majanduspoliitilise reageerimisega COVID-19 kriisile“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja ülevaadet nr 06/2020 „Riskid, probleemid ja võimalused, mis on seotud ELi majanduspoliitilise reageerimisega COVID-19 kriisile“,

| — | võttes arvesse riikide korruptsioonivastast ühendust (GRECO) ja selle 21. üldist tegevusaruannet (2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikide korruptsioonivastast ühendust (GRECO) ja selle 21. üldist tegevusaruannet (2020),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2020. aasta aprillis avaldatud uuringut „Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery“ (Avaliku sektori eetiline käitumine COVID-19 pandeemiale tõhusalt reageerimiseks ja sellest taastumiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2020. aasta aprillis avaldatud uuringut „Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery“ (Avaliku sektori eetiline käitumine COVID-19 pandeemiale tõhusalt reageerimiseks ja sellest taastumiseks),

| — | võttes arvesse 2020. aasta mais avaldatud uuringut „Corruption in the times of Pandemia“ (Korruptsioon pandeemia ajal) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2020. aasta mais avaldatud uuringut „Corruption in the times of Pandemia“ (Korruptsioon pandeemia ajal) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „31. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2019“ (COM(2020)0363) ja sellega kaasnevaid komisjoni talituste töödokumente (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „31. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2019“ (COM(2020)0363) ja sellega kaasnevaid komisjoni talituste töödokumente (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (10),

| — | võttes arvesse erakorralise toetuse rahastamisvahendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erakorralise toetuse rahastamisvahendit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 250/2014 (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/785, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 250/2014 (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ning protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ning protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 4/2020 ettepaneku 2020/0101 (COD) kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames ettenähtavate erakorraliste lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU), ja muudetud ettepaneku 2018/0196 (COD) kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 4/2020 ettepaneku 2020/0101 (COD) kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames ettenähtavate erakorraliste lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU), ja muudetud ettepaneku 2018/0196 (COD) kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad (14),

| — | võttes arvesse Europoli 5. juuni 2020 pressiteadet „Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre“ (Europol avab Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskuse) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 5. juuni 2020 pressiteadet „Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre“ (Europol avab Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskuse) (15),

| — | võttes arvesse Europoli 12. aprilli 2021. aasta pressiteadet „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence“ (16) (Raske ja organiseeritud kuritegevus ELis: korrumpeeriv mõju), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 12. aprilli 2021. aasta pressiteadet „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence“ (16) (Raske ja organiseeritud kuritegevus ELis: korrumpeeriv mõju),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Malta (17) l, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Malta (17) l,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2019. aasta aruande kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitset ja pettustevastast võitlust käsitleva 2019. aasta aruande kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta komisjonis ja nõukogus (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni riiklike taaste- ja vastupidavuskavade käimasoleva hindamise kohta komisjonis ja nõukogus (19),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0320/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0320/2021),

| A. | arvestades, et finants- ja majanduskuriteod on üksikisiku või isikute rühma ebaseaduslikud teod majandusliku või kutsealase kasu saamiseks ning hõlmavad muu hulgas korruptsiooni, pettust, sundi, kokkumängu, takistamist, rahapesu ja terrorismi rahastamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finants- ja majanduskuriteod on üksikisiku või isikute rühma ebaseaduslikud teod majandusliku või kutsealase kasu saamiseks ning hõlmavad muu hulgas korruptsiooni, pettust, sundi, kokkumängu, takistamist, rahapesu ja terrorismi rahastamist;

| B. | arvestades, et COVID-19 pandeemiast tingitud rahvatervisekriis koos sellele järgnenud majandusliku hädaolukorra ja sotsiaalsete rahutustega on sundinud ELi ja liikmesriikide ametiasutusi eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid ja tegelema nende haldamisega, samuti kiiresti oma kulutusi suurendama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et COVID-19 pandeemiast tingitud rahvatervisekriis koos sellele järgnenud majandusliku hädaolukorra ja sotsiaalsete rahutustega on sundinud ELi ja liikmesriikide ametiasutusi eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid ja tegelema nende haldamisega, samuti kiiresti oma kulutusi suurendama;

| C. | arvestades, et taaste ja vastupidavusrahastu, mille rahastamispakett on üle 670 miljardi euro, ja REACT-EU, mille rahastamispakett on üle 50 miljardi euro, on võimsad vahendid, mis aitavad ELi riikidel taastuda; arvestades, et juba 2020. aasta kevadel anti ühtekuuluvuspoliitika raames erakorralist abi 11,2 miljardi eurot ettevõtete toetamiseks, 7,6 miljardit eurot ELi ümberjaotatavat toetust tervishoiumeetmetele ja 4,1 miljardit eurot töötajate otsetoetusteks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taaste ja vastupidavusrahastu, mille rahastamispakett on üle 670 miljardi euro, ja REACT-EU, mille rahastamispakett on üle 50 miljardi euro, on võimsad vahendid, mis aitavad ELi riikidel taastuda; arvestades, et juba 2020. aasta kevadel anti ühtekuuluvuspoliitika raames erakorralist abi 11,2 miljardi eurot ettevõtete toetamiseks, 7,6 miljardit eurot ELi ümberjaotatavat toetust tervishoiumeetmetele ja 4,1 miljardit eurot töötajate otsetoetusteks;

| D. | arvestades, et komisjon tegi 2. aprillil 2020 ELi COVID-19 pandeemiale reageerimise raames ettepaneku aktiveerida erakorralise toetuse rahastamisvahend; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon tegi 2. aprillil 2020 ELi COVID-19 pandeemiale reageerimise raames ettepaneku aktiveerida erakorralise toetuse rahastamisvahend;

| E. | arvestades, et aktiveerimise otsuse tegi ainult nõukogu, ilma et Euroopa Parlament oleks osalenud aktiveerimist käsitlevate sätete järgimise kontrollimises, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/369 (20) (erakorralise toetuse rahastamisvahendi määrus) artikli 2 lõikes 1; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aktiveerimise otsuse tegi ainult nõukogu, ilma et Euroopa Parlament oleks osalenud aktiveerimist käsitlevate sätete järgimise kontrollimises, nagu on sätestatud määruse (EL) 2016/369 (20) (erakorralise toetuse rahastamisvahendi määrus) artikli 2 lõikes 1;

| F. | arvestades, et NextGenerationEU on jooksevhindades 800 miljardi euro suurune ajutine taasterahastu, mis loodi ELi koroonaviiruse pandeemiast taastumise ning rohelisema, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema Euroopa rajamise toetamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et NextGenerationEU on jooksevhindades 800 miljardi euro suurune ajutine taasterahastu, mis loodi ELi koroonaviiruse pandeemiast taastumise ning rohelisema, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema Euroopa rajamise toetamiseks;

| G. | arvestades, et hankemenetlusi ja kontrollivahendeid on paljudes aspektides paindlikumaks muudetud, et kiirendada kriisi pakilisuse tõttu rakendamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hankemenetlusi ja kontrollivahendeid on paljudes aspektides paindlikumaks muudetud, et kiirendada kriisi pakilisuse tõttu rakendamist;

| H. | arvestades, et reageerimiskavades ei pöörata piisavat tähelepanu juhtimisele ja ebaseadusliku tegevuse, näiteks korruptsiooni ja pettuse probleemile ega meetmetele, millega hoida ära muude õigusnormide rikkumisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et reageerimiskavades ei pöörata piisavat tähelepanu juhtimisele ja ebaseadusliku tegevuse, näiteks korruptsiooni ja pettuse probleemile ega meetmetele, millega hoida ära muude õigusnormide rikkumisi;

| I. | arvestades, et kriis loob võimalusi mitmesuguste eetikareeglite rikkumiseks ning võib suurendada pettuse ja korruptsiooni, samuti muude õigusnormide rikkumiste esinemist, eelkõige riigihangete, majandusstiimulite pakettide ning avalik-õiguslike organisatsioonide puhul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kriis loob võimalusi mitmesuguste eetikareeglite rikkumiseks ning võib suurendada pettuse ja korruptsiooni, samuti muude õigusnormide rikkumiste esinemist, eelkõige riigihangete, majandusstiimulite pakettide ning avalik-õiguslike organisatsioonide puhul;

| J. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja andmete kohaselt ei ole pettuste ennetamisega piisavalt tegeldud ja komisjonil puudub asjakohane teave pettuste ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta; arvestades, et ametlik tuvastatud pettusejuhtumite statistika ei ole täielik ning komisjon ei ole seni läbi viinud tuvastamata pettuste hindamist (21); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja andmete kohaselt ei ole pettuste ennetamisega piisavalt tegeldud ja komisjonil puudub asjakohane teave pettuste ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta; arvestades, et ametlik tuvastatud pettusejuhtumite statistika ei ole täielik ning komisjon ei ole seni läbi viinud tuvastamata pettuste hindamist (21);

| K. | arvestades, et korruptsioon on suur oht era- ja avalikus sfääris ning sellel on ebaproportsionaalne mõju kõige haavatavamatele rühmadele, kuna põhjustab ressursside kadu, mis ohustab pikaajalist majanduskasvu, sotsiaalkaitset ja võrdset juurdepääsu avalikele teenustele (sealhulgas tervishoiule, haridusele ja õiguskaitsele), mis kõik vähendab üldsuse usaldust, suurendab sotsiaalset ebavõrdsust ja kahjustab liidu põhiväärtusi; arvestades, et korruptsiooni põhjuste parem mõistmine on oluline, et suuta tõhusalt võidelda korruptsiooni ja selle kahjulike tagajärgedega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et korruptsioon on suur oht era- ja avalikus sfääris ning sellel on ebaproportsionaalne mõju kõige haavatavamatele rühmadele, kuna põhjustab ressursside kadu, mis ohustab pikaajalist majanduskasvu, sotsiaalkaitset ja võrdset juurdepääsu avalikele teenustele (sealhulgas tervishoiule, haridusele ja õiguskaitsele), mis kõik vähendab üldsuse usaldust, suurendab sotsiaalset ebavõrdsust ja kahjustab liidu põhiväärtusi; arvestades, et korruptsiooni põhjuste parem mõistmine on oluline, et suuta tõhusalt võidelda korruptsiooni ja selle kahjulike tagajärgedega;

| L. | arvestades, et ELis tegutseb üha rohkem organiseeritud, sageli piiriüleselt tegutsevaid kuritegelikke organisatsioone; arvestades, et see nähtus muutub üha keerukamaks ning üleilmastumise ja uute tehnoloogiate mõjul tekivad uued kuritegelikud turud ja tegevusmeetodid, mis võimaldavad tegutseda kõikjal maailmas ja igal ajal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELis tegutseb üha rohkem organiseeritud, sageli piiriüleselt tegutsevaid kuritegelikke organisatsioone; arvestades, et see nähtus muutub üha keerukamaks ning üleilmastumise ja uute tehnoloogiate mõjul tekivad uued kuritegelikud turud ja tegevusmeetodid, mis võimaldavad tegutseda kõikjal maailmas ja igal ajal;

| M. | arvestades, et tehnoloogia loob uusi avastamis- ja jälgimisvõimalusi, vähendades uurijate koormust ja võimaldades arukamate jõustamismeetmete väljatöötamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tehnoloogia loob uusi avastamis- ja jälgimisvõimalusi, vähendades uurijate koormust ja võimaldades arukamate jõustamismeetmete väljatöötamist;

| N. | arvestades, et liidu finantssüsteemi terviklikkus sõltub äriühingute ja muude juriidiliste isikute, usaldusfondide ja teiste samalaadsete õiguslike üksuste läbipaistvusest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liidu finantssüsteemi terviklikkus sõltub äriühingute ja muude juriidiliste isikute, usaldusfondide ja teiste samalaadsete õiguslike üksuste läbipaistvusest;

| O. | arvestades, et komisjon on võtnud mitmeid meetmeid, et tegelda liidus korruptsiooni ja rahaliste vahendite väärkasutamise riskidega, sealhulgas teinud edusamme seadusandlike ettepanekute tegemisel rahapesuvastase võitluse, rikkumisest teatajate kaitse, riigihangete ja Euroopa õigusriigi mehhanismi kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on võtnud mitmeid meetmeid, et tegelda liidus korruptsiooni ja rahaliste vahendite väärkasutamise riskidega, sealhulgas teinud edusamme seadusandlike ettepanekute tegemisel rahapesuvastase võitluse, rikkumisest teatajate kaitse, riigihangete ja Euroopa õigusriigi mehhanismi kohta;

| P. | arvestades, et organisatsiooni Transparency International ja Maailma Terviseorganisatsiooni koostöökeskuse viimase aruande (22) kohaselt ei ole Euroopa Komisjon oma riigihankelepingutes täielikult järginud oma läbipaistvusalaseid kohustusi ega läbipaistvuse ja rahvusvahelise hea tava põhimõtteid, kasutades eelostulepingutes liigselt teksti osade kustutamist; arvestades, et komisjon on siiski seadusega kohustatud järgima finantsmääruse sätteid ning on vaja paremat ja parandatud struktuuri, et komisjon saaks tulevaste kriiside korral kiiremini reageerida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et organisatsiooni Transparency International ja Maailma Terviseorganisatsiooni koostöökeskuse viimase aruande (22) kohaselt ei ole Euroopa Komisjon oma riigihankelepingutes täielikult järginud oma läbipaistvusalaseid kohustusi ega läbipaistvuse ja rahvusvahelise hea tava põhimõtteid, kasutades eelostulepingutes liigselt teksti osade kustutamist; arvestades, et komisjon on siiski seadusega kohustatud järgima finantsmääruse sätteid ning on vaja paremat ja parandatud struktuuri, et komisjon saaks tulevaste kriiside korral kiiremini reageerida;

| Q. | arvestades, et korruptsiooni ohjeldamiseks on vaja valitsuste pühendumist reformidele, üldsuse usaldust, poliitilise kohustuse võtmist, rahvusvahelist koostööd ning ühiseid jõupingutusi kodanikuühiskonna ja erasektoriga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et korruptsiooni ohjeldamiseks on vaja valitsuste pühendumist reformidele, üldsuse usaldust, poliitilise kohustuse võtmist, rahvusvahelist koostööd ning ühiseid jõupingutusi kodanikuühiskonna ja erasektoriga;

| R. | arvestades, et olukorras, kus on suured ootused, tugev surve ja enneolematud kulutuste mahud, lasub vastutus selle probleemi lahendamise eest ametiisikutel, kes vajavad asjakohast toetust, et tulla toime nii kõrgemate kutsestandarditega kui ka uute raskustega oma ülesannete täitmisel; arvestades ka, et ametnikud ei pruugi huvide konflikti olukordadest kohe aru saada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et olukorras, kus on suured ootused, tugev surve ja enneolematud kulutuste mahud, lasub vastutus selle probleemi lahendamise eest ametiisikutel, kes vajavad asjakohast toetust, et tulla toime nii kõrgemate kutsestandarditega kui ka uute raskustega oma ülesannete täitmisel; arvestades ka, et ametnikud ei pruugi huvide konflikti olukordadest kohe aru saada;

| S. | arvestades, et tõendid näitavad, et professionaalsuse suurendamisel ja piisavatel palkadel riigihangete vallas on korruptsiooni vältimisele soodne mõju (23); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tõendid näitavad, et professionaalsuse suurendamisel ja piisavatel palkadel riigihangete vallas on korruptsiooni vältimisele soodne mõju (23);

| T. | arvestades, et Lissaboni lepinguga võeti suund Euroopa Parlamendi rolli tugevdamisele, et tagada suurem ühtsus, parlamentaarne kontroll ja demokraatlik vastutus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Lissaboni lepinguga võeti suund Euroopa Parlamendi rolli tugevdamisele, et tagada suurem ühtsus, parlamentaarne kontroll ja demokraatlik vastutus;

| U. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus on oluline ELi finantshuvide kaitsmiseks ja kodanike usalduse säilitamiseks ELi institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus on oluline ELi finantshuvide kaitsmiseks ja kodanike usalduse säilitamiseks ELi institutsioonide vastu;

| 1. | tunnistab, et hiljutised kriisid on kinnitanud vajadust hoogustada investeeringuid ja eeljaotada rahalised toetused kohe taastamise esimestest aastatest alates; on teadlik tõsiasjast, et kriisiajal tuleb vahendid kättesaadavaks teha lühikese aja jooksul ning kiiresti muutuvates oludes; märgib, et märkimisväärne lisavahendite summa, mis tuleb lühikese aja jooksul ära kasutada, suurendab survet kontrollisüsteemidele; rõhutab siiski, et rahaliste vahendite kiire kasutuselevõtu ja õigusaktide kiire vastuvõtmisega peavad kaasnema piisavad haldusmeetmed; juhib tähelepanu sellele, et tungiv vajadus olukorda leevendada ja soov kasutada ressursse võimalikult lühikese aja jooksul võivad suurendada korruptsiooni, pettuse ja muude rikkumiste ohtu ning selle olukorra lahendamiseks on vaja tõhusaid ennetavaid meetmeid ja kontrolli juhtimise protsessi; kordab, et kõik hankemenetlused peavad vastama avatuse, läbipaistvuse ja vastutuse kõrgeimatele standarditele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama oma riiklikesse korruptsioonivastase võitluse strateegiatesse sihipärased meetmed avaliku sektori raha kulutamiseks kriisi ajal; rõhutab sellega seoses, et liidu finantshuvide kaitse reegleid kohaldatakse võrdselt ka erakorralise toetuse ja erakorralise toetuse rahastamisvahendite suhtes, nagu koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII), CRII+, REACT-EU ning taaste- ja vastupidavusrahastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu ennetusmeetmete olulisele rollile kriisiolukordades korruptsiooniriskide ennetamisel ja neile tulemuslikul reageerimisel ning korruptsioonivastase võitluse ja usaldusväärsuse poliitika ning seda jõustavate asutuste tugevdamisel ja seega üldise juhtimise parandamisel; on sellega seoses arvamusel, et COVID-19 kriis teravdab eelseisvatel aastatel pandeemia hävitava mõju ja sellega inimestele ning majandusele kaasnenud kuludega toimetulekuks tehtavate suuremate jõupingutuste tõttu tähelepanu valitsemisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et õigusriik on oluline eeltingimus hädaabifondide kui ELi eelarve osa usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimisel; tuletab meelde, et õigusriigi väärtusi kohaldatakse igal ajal, sealhulgas kriisi ajal, ning erakorralised meetmed peavad tagama õigusriigi ning proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtete järgimise, ning need meetmed peavad olema ajaliselt piiratud ja nende mõju tuleb korrapäraselt kontrollida; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et hädaolukorrad, eelkõige tervishoiu- ja ohutuskriisid, mõjutavad ka avaliku sektori asutuste toimimist ja loovad võimalusi eetikareeglite rikkumiseks, mis võib viia rahaliste vahendite väärkasutamise ja korruptsioonini ajal, mil avaliku sektori vahendid on juba niigi surve all; soovitab komisjonil hädaabifondide kaitsmise nimel tegelda ELi institutsioonide vastupanuvõimega sellistes olukordades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab veel kord vajadust muuta ELi majandus- ja finantskeskkond läbipaistvamaks, kuna majandus- ja finantskuritegusid ei saa tõhusalt ennetada, kui kurjategijatel ei takistata läbipaistmatute struktuuride tõttu hoidumast oma tegude eest vastutamisest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab sellega seoses, et EL ei saa oma institutsioonides ega liikmesriikides ka parimatel aegadel lubada väärtuslike ressursside kaotamist, rääkimata pandeemia ning sellele järgnevast ajast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab kõiki jõupingutusi, mida komisjon on teinud läbipaistvuse suurendamiseks ja kontrollide ja korruptsioonivastaste reformide läbiviimiseks liikmesriikides oma tõhustatud õigusriigi meetmepaketi abil; väljendab siiski muret asjaolu pärast, et korruptsioonivastased reformid on tekitanud teatud liikmesriikide vastasseisu, mida peamiselt võib põhjendada õiguslünkade või puudujääkidega institutsioonides ning äärmiselt erandlikel juhtudel tõsiasjaga, et need mõjutavad reformide jõustamise eest vastutavate seadusandjate ja valitsusametnike isiklikke huve; rõhutab, et tuleb vältida igasuguseid tegelikke või potentsiaalseid huvide konflikte, mis mõjutavad seadusandjaid ja valitsusametnikke, ning liikmesriigid peavad kehtestama tugevad korruptsioonivastased raamistikud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et tuleb teha rohkem eelkontrolle seoses rahaliste vahendite jälgitavusega, eriti juhul, kui sellised kontrollid ja hindamised on tehtud erakorraliste meetmete raames; kordab, et valitsused ja ametiasutused vajavad tõhusat ning läbipaistvat aruandlust, tõhusaid järelauditeid ja vastutuse tagamise protsesse, samuti avatud teabevahetuse kanaleid kodanikuühiskonna ja erasektoriga, tagamaks et raha ja meetmetega aidatakse tõesti neid, kes seda kõige rohkem vajavad; juhib tähelepanu sellele, et kriisiolukordades on oluline anda üldsusele ajakohast, läbipaistvat ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja uurivatel ajakirjanikel on korruptsioonivastases võitluses otsustava tähtsusega roll; peab seetõttu kahetsusväärseks, et mitu liikmesriiki võttis COVID-19 pandeemia ajal meetmeid, mis takistasid üldsuse juurdepääsu dokumentidele, ning meediatöötajad kogesid raskusi ja põhjendamatuid äraütlemisi, samuti survet ja ähvardusi, kui nad taotlesid juurdepääsu avalikele dokumentidele; usub, et oluline on kodanikke korruptsioonivastasest võitlusest teavitada ja sellesse kaasata, samuti neid ebasoodsate isiklike ja ametialaste tagajärgede eest täielikult kaitsta, eriti kehtib see rikkumisest teatamise korral; kordab sellega seoses vajadust rakendada kiiresti rikkumisest teatajate kaitse direktiiv (EL) 2019/1937; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et kodanike osalemine avalikus otsustusprotsessis on hädaolukordadele eduka reageerimise peamine eeldus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja terviklikud kriisiohjekavad, et valmistuda sarnasteks olukordadeks tulevikus, ning tagaksid kodanikuühiskonna rolli avaliku järelevalve teostajana; tuletab meelde, et üldsuse juurdepääs masinloetavatele dokumentidele on hädavajalik avaliku sektori kulutuste läbipaistvuse ja kontrolli tagamiseks; kutsub komisjoni üles pakkuma kaasamiseks sobivaid platvorme ja tuletab meelde olemasolevaid võimalusi teatada väidetavatest pettusejuhtumitest Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF); |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et valitsused kalduvad majandus-, julgeoleku- ja tervishoiukriiside ajal muutma hankemenetlusi paindlikumaks, et oleks võimalik kriisile kiiresti reageerida; rõhutab tõsiasja, et ELi riigihangete direktiiv võimaldab juba praegu kasutada palju kiiremaid ja väiksema halduskoormusega menetlusi ning liikmesriikide valitsused peaksid korraldama hankeid kehtivates õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt; rõhutab, et menetluste leevendamist ja lihtsustamismeetmeid, mis võivad olla vajalikud kriisiolukordades, et vältida reeglite keerukusest tingitud kulukaid vigu ja muid reeglite rikkumisi, tuleks täiendada erisuunistega ja neid tuleks hoolikalt kontrollida järelmehhanismide abil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiidab heaks koordineeritud ja otsustava tegutsemise ELi tasandil, millega tagati hävitava COVID-19 pandeemia tõttu ELi kodanike tervisele ja ettevõtetele tekkinud tagajärgede leevendamiseks mitmesuguste algatuste ning taasterahastu „NextGenerationEU“ käivitamine; rõhutab siiski, et ELi rahastamise enneolematu kasvuga kaasneb suurem korruptsiooni- ja pettuseoht ning see tekitab lisaprobleeme järelevalve ja aruandlusega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama ja rakendama tõhusat korruptsioonivastast poliitikat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et ELi kulutuste läbipaistvuse, aruandekohustuse ja tõhususe tagamiseks on tähtis koht jagatud eelarve täitmist järgivate fondide järelevalve- ja auditisüsteemidel; kordab, et Euroopa Parlamendil on oluline roll stiimulite paketi kontrollimisel ning komisjon peab teda selle rakendamisega korrapäraselt kursis hoidma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et NextGenerationEU (24) keskmes olev põhiline vahend – taaste- ja vastupidavusrahastu – võimaldab pakkuda liikmesriikidele toetusi (kuni 312 miljardi euro ulatuses) ja laene (kuni 360 miljardit eurot) (25) investeeringuteks ja reformideks, mille eesmärk on kõrvaldada struktuurilised nõrkused ja muuta liikmesriikide majandus vastupanuvõimelisemaks, keskendudes kestlikule üleminekule, digipöördele, majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, institutsioonide vastupidavusele ja sotsiaalõiguste sambale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt komisjonile delegeeritud volituste üle luua delegeeritud õigusaktiga tulemustabel, et tähelepanelikult jälgida taaste- ja vastupidavuskavade rakendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et tulemustabel on aluseks taaste- ja vastupidavusdialoogile ning komisjon peaks seda kaks korda aastas ajakohastama; kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama, et seatud vahe-eesmärkide ja sihtmärkide saavutamisel tehtud edusamme jälgitakse põhjalikult ja rangelt kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega, tuginedes kehtestatud ühistele näitajatele ja aruandlusmetoodikale; tuletab ühtlasi meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu on seotud tingimustega, mis tagavad väljamakstud raha läbipaistva kasutamise ja peaksid ära hoidma korruptsiooni ja pettust, topeltrahastamist ja huvide konflikte, ning on veendunud, et kontrolli tuleks laiendada ka lõplike vahendite saajate tegelikele kuludele; väljendab heameelt asjaolu üle, et tänu Euroopa Parlamendile on liikmesriigid nüüd kohustatud andma teavet lõplike vahendite saajate kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab ELil ja riikide ametiasutustel võtta hädaolukorra- ja taastamismeetmete väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et Euroopa Parlament nõudis oma resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi arvamust komisjoni ja nõukogu käimasoleva riiklike taaste- ja vastupidavuskavade hindamise kohta, komisjoni, liikmesriikide ja kõigi rakenduspartnerite suurt läbipaistvust ja vastutust rakendamisprotsessis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil põhjalikult kontrollida võimalikke riske ELi finantshuvidele ja mitte jätkata maksete tegemist, kui ei täideta vahe-eesmärke, mis on seotud korruptsiooni ja pettuste ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise meetmetega; kutsub ühtlasi komisjoni üles teavitama eelarvepädevaid institutsioone viivitamata kõikidest olukordadest, kus vahendeid ei maksta välja väidetava väärkasutamise, korruptsiooni, pettuse või õigusriigi väärtuste rikkumise tõttu ning kus liikmesriikidel ei ole piisavaid pettustevastaseid süsteeme; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on veendunud, et tuleks püüelda usaldusväärse finantsjuhtimise poole ning kuigi vahendite kasutuselevõtt jääb oluliseks eesmärgiks, ei tohiks seda seada prioriteediks tulemuslikkuse, kulutustele vastava tulu ja programmide ELi lisaväärtuse ees, ning reeglite rikkumise korral tuleks tagasinõudmine tagada finantskorrektsiooni abil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles lisama majandusstiimulite ja toetuste vallas programmi ülesehitusele ja täideviimise faasidele korruptsiooniriski hindamise elemendi; märgib, et riskiolukordi tuleks lahendada igakülgselt, kasutades võimaluse korral kogu valitsussektorit hõlmavat meetodit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on arvamusel, et suurem läbipaistvus koos tehnoloogia ja andmeteadusega on otsustava tähtsusega korruptsiooni ennetamisel ja vähendamisel; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles kasutama täiel määral ära olemasolevaid vahendeid, nagu varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem, Arachne ning rikkumisjuhtumite haldamise süsteem (IMS), et teha tulemuslikult ja tõhusalt kindlaks problemaatilised ettevõtjad ja nendega seotud eraisikud (või füüsilised isikud) eelarve otsese ja kaudse täitmise raames; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab lisaväärtust, mida teabe jagamine võib tuua korruptsioonivastases võitluses; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et seda tehakse digitaalse, koostalitlusvõimelise ja standarditud andmekogumissüsteemi abil, ning soovitab liikmesriikidel vahetada teavet nii omavahel kui ka asjaomaste ELi organitega (eelkõige Euroopa Kontrollikoja, OLAFi, Euroopa Prokuratuuri ja Europoliga), et teha tihedamat koostööd eriti kriisiolukordades eesmärgiga parandada andmete kogumist, suurendada kontrolli tõhusust ja tagada väärkasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et korruptsiooni, reeglitevastaste kulutuste ja rahaliste vahendite väärkasutamise vältimiseks on oluline teada, kes saab ELi rahalistest vahenditest kasu; peab kahetsusväärseks, et ettevõtjaid ja nende tegelikke tulusaajaid puudutavat teavet on kas keeruline või võimatu kätte saada (26); on veendunud, et sellise ühtse koostalitlusvõimelise andmebaasi loomine, mis näitaks otseseid ja lõplikke ELi toetuste saajaid, oleks oluline samm selle olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et vahendite saajad peavad olema liikmesriikides tuvastatavad ja fondidest sõltumatud, sealhulgas nii otsese kui ka jagatud eelarve täitmise raames; rõhutab, et andmebaas peaks piirduma vajaliku teabega ja teavet võib avaldada kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid komisjoniga koostööd, et luua selline ühtne tsentraliseeritud andmebaas ELi rahavoogude jälgimiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et eelseisva finantsmääruse sihipärase läbivaatamise käigus tugevdataks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ja selle kohaldamisala; kutsub komisjoni üles laiendama varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohaldamisala eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatele fondidele, järgides nõuetekohaselt proportsionaalsuse ja asjakohasuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et OLAFil ja kontrollikojal ei ole täielikku juurdepääsu Arachne riskihindamisvahendile ning nad on sunnitud taotlema igal üksikjuhul eraldi juurdepääsu Arachne riskiarvutustele, mis raskendab teabevahetust, takistades seeläbi esilekerkivate riskimustrite avastamist ja neile reageerimist; peab vajalikuks leida lahendus, mis võimaldaks OLAFile ja kontrollikojale juurdepääsu Arachne riskihindamisvahendile; on seisukohal, et Arachne integreerimine riiklikesse juhtimis- ja kontrollisüsteemidesse peaks olema kohustuslik kõigile korraldusasutustele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles hindama COVID-19 pandeemiale reageerimist mitmes valdkonnas, sealhulgas ennetavate korruptsioonivastaste meetmete, empiiriliste tõendite analüüsi ja maksetaotluste vastuvõtmise määra osas, samuti uurima, kas korruptsioon mõjutas tulemust ja kas eetikareegleid järgiti või eirati, ning andma Euroopa Parlamendile aru peamistest järeldustest, et parlament saaks (eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina) lisada 2020. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusesse eraldi peatüki hädaabifondide ja kriisiga seotud kulutuste kohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks, et komisjon kasutab eelostulepingutes väga laialdaselt teksti osade kustutamist; väidab veendunult, et need andmed on üksikasjade delikaatsusele vaatamata olulised vastutuse suurendamiseks ning koroonaviiruse ülemaailmse tõkestamise tõhustamiseks; kutsub komisjoni üles käsitlema tulevastele kriisidele reageerimisel paremini läbipaistvuse ja aruandekohustuse aspekte, aidates seeläbi suurendada üldsuse usaldust, ergutada avalikku arutelu ja edendada ELi väärtusi; märgib, et komisjon rakendab finantsmääruse artikli 38 lõike 3 punkti d, viidates juhtumile, mille korral andmete avalikustamine tekitanuks vahendite saajate ärihuvide kahjustamise ohu, ning nõuab vahendite üldsuse huvides kasutamise tõhusat kontrolli ja täielikku vastutust nende kasutamise eest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on arvamusel, et kui asjaomased riigihangete andmed tehtaks avatud ja standarditud vormingus koos kohtulike karistuste andmete ning ettevõtete registritega analüüsimiseks vabalt ja kergesti avalikult kättesaadavaks, hõlbustaks see oluliselt võimalike korruptsioonijuhtumite ennetamist ja tuvastamist; on seetõttu arvamusel, et kõiki riigihankelepinguid (mille raames kasutatakse avalikke vahendeid) käsitlev teave tuleks teha avalikult kättesaadavaks, avaldada selleks ette nähtud veebisaidil minimaalselt kärbitud kujul, järgides täiel määral andmekaitse ja muid õiguslikke nõudeid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et kooskõlas 15. märtsi 2016. aasta määrusega (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus võtab erakorralise toetuse rahastamisvahendi aktiveerimise otsuse vastu nõukogu komisjoni ettepaneku alusel; kritiseerib siiski tõsiasja, et erakorralise toetuse rahastamisvahendi aktiveerimisel ei arvestatud vaatamata selle tugevatele seostele ELi eelarvega täielikult parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni ja ELi eelarve lõpliku järelevalve tegija õigustega ega järgitud neid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et vaatamata mitmele katsele saada selge ülevaade ei ole eelarve- ja eelarvekontrollikomisjonile antud juurdepääsu asjaomastele andmetele eelostulepingute rahastamiseks erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames kulutatud ELi rahaliste vahendite kohta, mille kogusumma küündib kuue lepingu peale kokku 2,5 miljardi euroni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnistab, et ühishanke leping (27) võimaldab liikmesriikidel ning EMP ja teistel riikidel pidada meditsiinivarustuse tarnimisel läbirääkimisi paremate tingimuste üle; kutsub komisjoni üles hindama ühishanke lepingu ja rescEU meditsiiniseadmete varude loomise tõhusust ja tulemuslikkust, et teha kindlaks head tavad tulevaste kriiside puhuks; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks ka olukordades, kus kasutatakse täielikult või osaliselt ELi eelarve vahendeid, tugeva ja läbipaistva ELi riigihangete raamistiku, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil toimuvat igakülgselt jälgida, eriti suurte majandus-, julgeoleku- või tervishoiukriisiga seotud kuluvaldkondade puhul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni tungivalt üles esitama ettepaneku vaadata läbi finantsmäärus, et lisada sellesse kindel õiguslik alus avatud ja standarditud riigihankeandmete kohustuslikuks kasutamiseks ning muutma eelarvekontrolli IT-süsteemid kohustuslikuks, avalikuks ning riiklike ja piirkondlike andmebaasidega koostalitlusvõimeliseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd tugevate riiklike pettustevastaste strateegiate vastuvõtmiseks, mis aitaksid koordineerida mitme eri üksuse tegevust ja tagaksid kõigi ressursside optimeerimise ja kõigi huvipakkuvate valdkondade kaasatuse (kulud kaudse ja ühise kontrolli all, riiklikud fondid jms); märgib, et 2020. aasta lõpuks oli 14 liikmesriiki võtnud vastu riikliku pettusevastase strateegia ja viis olid alustanud selleks menetlust; märgib, et see tähendab 2019. aastaga võrreldes edasiminekut, kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et kõik liikmesriigid ei ole veel riiklikku pettustevastase võitluse strateegiat vastu võtnud ega kavatse seda ka teha; väljendab muret tõsiasja pärast, et kehtivate strateegiate ulatus ja põhjalikkus on erinevad ning neid tuleb selles osas ajakohastada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid harmoneeriksid ja ühtlustaksid oma standardeid, ning kutsub komisjoni üles algatama rikkumismenetlusi liikmesriikide vastu, kes keelduvad seda tegemast; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike nende strateegiate parandamisel, et tagada tugeva riikliku pettusevastase strateegia olemasolu kõikjal liidus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | peab oluliseks, et komisjon hindaks oma tulevases õigusriigi olukorda käsitlevas aruandes mitte ainult riikliku pettustevastase strateegia olemasolu, vaid ka selle tõhusust; on ühtlasi arvamusel, et tulevased õigusriigi olukorda käsitlevad aruanded peaksid tuginema headele tavadele ja andma riigipõhiseid soovitusi selle kohta, kuidas tuvastatud probleeme või rikkumisi kõrvaldada, sealhulgas vajaduse korral koos rakendamise tähtaegade ja järelmeetmetega; on seisukohal, et tuleks uurida ka COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetud meetmeid ja nende mõju õigusriigile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et liidu finantshuvide kaitse on äärmiselt oluline ning selleks on vaja kõigil tasanditel teha pidevaid ja suuri jõupingutusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab kindlalt, et Euroopa Prokuratuur ja teised ELi organid, nt Eurojust, Europol ja OLAF teeksid oma volituste/pädevuse piires koostööd kriminaaluurimiste läbiviimisel ja kohtulikul menetlemisel; rõhutab eespool nimetatud institutsioonide ja asutuste otsustavat rolli hädaolukordade ja kriiside ajal, et võidelda nende vastu, kes kasutavad alusetult ELi rahalisi vahendeid, ning võtab sellega seoses arvesse nende vahel sõlmitud töökorda; rõhutab, et tõhus koostöö on võimalik ainult siis, kui ELi organitel on poliitiline toetus ning piisavad inim- ja rahalised ressursid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kritiseerib asjaolu, et komisjon eiras parlamendi üleskutset laiendada Euroopa Prokuratuuri personalikava ning ei rakendanud 2020. aasta lepitusmenetluse kokkulepet; kordab, et nii Euroopa Prokuratuuril kui ka OLAFil on vaja rohkem vahendeid ja töötajaid, et hõlbustada võitlust korruptsiooni, pettuste, reeglitevastase kulutamise ja vahendite väärkasutamise vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hoiatab, et organiseeritud kuritegelikud ühendused tegutsevad riigipiire tunnistamata ning nad omandavad üha sagedamini vara oma asukohariigist erinevates liikmesriikides ja kolmandates riikides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab laiemat tõhusat rahvusvahelist koostööd tõendite kogumisel, vastastikusel tunnustamisel, dokumentide edastamisel ning varade konfiskeerimisel ja arestimisel, et anda pädevatele asutustele vahendid kriminaaltulu liikumise jälgimiseks, selle külmutamiseks, haldamiseks ja konfiskeerimiseks; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama ja edendama korruptsioonikuritegude määratluste ühtlustamist kogu liidus ning paremini kasutama olemasolevaid andmestikke ja uute andmestike väljatöötamise metoodikat, et saada kogu EList võrdlusandmeid korruptsioonijuhtumite käsitlemise kohta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab tihedamat koostööd liikmesriikide ametiasutuste esindajate ja OLAFi vahel, et tagada ELi eelarvet kahjustavate pettustega seotud juurdluste nõuetekohane arvessevõtmine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) on andnud liikmesriikidele põhjalikke soovitusi avaliku sektori raha kasutamise kohta kriisi- ja hädaolukordades; kutsub kõiki liikmesriike üles neid soovitusi täielikult rakendama ning suurendama seeläbi läbipaistvust ja aruandekohustust; väljendab selles küsimuses heameelt ELi GRECO täisliikmeks saamise võimaluse pärast; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab tervitatavaks komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekute paketti, mille eesmärk on tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid ELi reegleid, nõuab tulevase raamistiku tõhusat ja järjepidevat rakendamist, et ennetada hädaolukordi, kus ELi stabiilsus ja julgeolek võivad ohtu sattuda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | võtab murega teadmiseks Europoli järelduse, et kurjategijad on digitaliseerunud, mis tähendab, et peaaegu kogu kuritegevus on nüüd osaliselt seotud internetiga ja paljud kuriteod on täielikult internetti üle läinud; väljendab muret selle pärast, et uued tehnoloogiad võimaldavad jätkata ka traditsiooniliste kuritegude toimepanemist ebatraditsioonilisel viisil kogu maailmas ja igal ajal; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema otsustavaid investeeringuid ja võtma jõulisi poliitilisi kohustusi nende uute probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on arvamusel, et tehisintellekti vallas tehtavad edusammud annavad avalikule sektorile pettuste tuvastamisel ja ennetamisel olulise võimaluse, näiteks suurendades komisjoni tsentraalset analüüsivõimet, kuna IT vahendid võimaldavad kergesti vajalikke andmeid koguda, seostada ja analüüsida ning tuvastada võimalikke rikkumisi, pettusi ja korruptsiooni; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele ühtse integreeritud koostalitlusvõimelise teabe- ja järelevalvesüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et pääseda juurde asjakohastele andmetele ja neid analüüsida ning suurendada kontrolli usaldusväärsust, pidades silmas üldist kohaldamist, sealhulgas tehnilise toe instrumendi abil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et tulemuslike kontrollide ja auditite tagamiseks on vaja koguda andmeid nende kohta, kes saavad eelarve jagatud täitmise raames liidu vahenditest otsest või kaudset kasu, ning nende projektide ja reformide kohta, mida toetatakse taaste- ja vastupidavusrahastust, sealhulgas andmeid vahendite saajate tegelike tulusaajate kohta, ning et selliste andmete kogumise ja töötlemisega seotud reeglid peaksid olema kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab kasu, mida digitaalsed kinnistusraamatud toovad omandi läbipaistvusele ning korruptsiooni ennetamisele ja selle vastu võitlemisele; peab tervitatavaks komisjoni algatusi selliste programmide rakendamiseks kogu ELis; kutsub riikide ametiasutusi üles tegema komisjoniga koostööd nende programmide ulatuslikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et tsentraliseeritud teabe- ja järelevalvesüsteem peaks sisaldama hangetele esitatavaid nõudeid kogu ELis, riikide kaupa, avalikustatud andmeid töövõtjatele ja hankijatele, et nad saaksid esitada süstemaatiliselt konkreetseid projektiandmeid, vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ning otseseid ja lõplikke tulusaajaid (standarditud vormingus); on veendunud, et selline süsteem tuleks luua selleks, et hõlbustada andmete kogumist, koostalitlusvõimet ja käsitlemist ELi tasandil ning tagada tõhus kontroll ja auditeerimine; rõhutab, et süsteem peaks piirduma vajaliku teabega ja teavet peaks olema võimalik avaldada kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga; juhib siiski tähelepanu sellele, et andmete kogumise hõlbustamiseks võiks riigi tasandil (st detsentraliseeritud kogumispunktis) kasutusele võtta vahepealse tasandi, võttes arvesse keelelisi erinevusi ja kohalikke iseärasusi (nt piirkondlikud kohustused); |
| --- | --- |

51.

| 52. | soovitab kasutada finantsteabe avaldamise ja vara deklareerimise süsteeme korruptsiooni ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks ja/või selle eest vastutusele võtmiseks, et edendada riigiametnike vastutust ja teadlikkust, vältides seeläbi huvide konflikte; |
| --- | --- |

52.

| 53. | usub, et andmeplatvormid võivad tugevdada järelevalvemehhanisme ja tõhustada teabevahetust teiste valitsusasutustega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on arvamusel, et professionaalsuse suurendamine ja piisavad palgad riigihangete vallas, nimelt spetsialiseerunud, korraliku väljaõppega ning hästi tasustatud riigihangetega tegeleva personali olemasolu, kes jagavad oma erialaseid ja muid teadmisi ning (turu)teavet ka teiste liikmesriikidega, on kasulikud tavad, mida rakendada koos korruptsiooni ennetamise võtetega |
| --- | --- |

54.

| 55. | soovitab liikmesriikidel kasutada ELi rahalisi vahendeid ja programme otstarbekalt; kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles tegema OLAFiga koostööd töötajate koolitamisel valdkondades, nagu pettuste eri liigid, suundumused, ohud ja riskid, korruptsioon ja muu ELi finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

(2)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(3)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 56.

(4)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(5)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 43.

(6)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(7)  OLAF, „Twentieth report of the European Anti-Fraud Office, 1 January to 31 December 2019“ (Euroopa Pettustevastase Ameti kahekümnes aruanne, 1. jaanuar – 31. detsember 2019), 2020.

(8)  Gallego, J., Prem, M. ja Vargas, J.F., „Corruption in the times of Pandemia“ (Korruptsioon pandeemia ajal), mai 2020.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 ja SWD(2020)0160.

(10)  ELT L 437, 28.12.2020, lk 30.

(11)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(12)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

(13)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 110.

(14)  ELT C 272, 17.8.2020, lk 1.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0148.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0337.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0288.

(20)  ELT L 70, 16.3.2016, lk 1.

(21)  Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda (europa.eu).

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241.

(25)  Mõlemad 2018. aasta hindades.

(26)  Uuring „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member States of CAP and Cohesion Funds“ (50 suurimat ÜPP raames ja ühtekuuluvusfondidest vahendite saajat igas ELi liikmesriigis), Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, eelarvepoliitika osakond, mai 2021.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_et

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamine

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamise kohta (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi hoonete energiatõhususe potentsiaali suurendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi hoonete energiatõhususe potentsiaali suurendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi ligipääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni kõigi ligipääsu kohta korralikule ja taskukohasele eluasemele (2),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa energiasüsteemi integreerimise strateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa vesinikustrateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa vesinikustrateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (5) (hoonete energiatõhususe direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (5) (hoonete energiatõhususe direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (6) (energiatõhususe direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (6) (energiatõhususe direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (7) ja selle kavandatud läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (7) ja selle kavandatud läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid (8), ning komisjoni 14. juuli 2021. aasta ettepanekut muuta määrust (EL) 2019/631, et karmistada eelpool nimetatud norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid (8), ning komisjoni 14. juuli 2021. aasta ettepanekut muuta määrust (EL) 2019/631, et karmistada eelpool nimetatud norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2019. aasta soovitust (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2019. aasta soovitust (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2019. aasta soovitust (EL) 2019/1019 hoonete ajakohastamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2019. aasta soovitust (EL) 2019/1019 hoonete ajakohastamise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni (12) samal teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni (12) samal teemal,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Euroopa renoveerimislaine – keskkonnahoidlikumad hooned, uued töökohad, parem elujärg“ (COM(2020)0662),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuli 2021. aasta teatist „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“ (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuli 2021. aasta teatist „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“ (COM(2021)0390),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 25. märtsi 2021. aasta töödokumenti pealkirjaga „Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States“ (13 liikmesriigi pikaajaliste renoveerimisstrateegiate esialgne analüüs) (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 25. märtsi 2021. aasta töödokumenti pealkirjaga „Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States“ (13 liikmesriigi pikaajaliste renoveerimisstrateegiate esialgne analüüs) (SWD(2021)0069),

| — | võttes arvesse hiljuti avaldatud paketti „Eesmärk 55“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljuti avaldatud paketti „Eesmärk 55“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0321/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0321/2021),

| A. | arvestades, et hooned põhjustavad 36 % kogu kasvuhoonegaaside heitest ning arvestades, et hoonete renoveerimise sektor on üks peamistest valdkondadest kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning ELi kliimaneutraalsuse, energiatõhususe ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hooned põhjustavad 36 % kogu kasvuhoonegaaside heitest ning arvestades, et hoonete renoveerimise sektor on üks peamistest valdkondadest kasvuhoonegaaside vähendamiseks ning ELi kliimaneutraalsuse, energiatõhususe ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks;

| B. | arvestades, et 210 miljoni olemasoleva hoone täielik ja järkjärguline täielik renoveerimine on iga veenva strateegia jaoks ülioluline, kuna need on kõige vähem energiatõhusad ja kuni 110 miljonit hoonet võivad vajada renoveerimist (13); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 210 miljoni olemasoleva hoone täielik ja järkjärguline täielik renoveerimine on iga veenva strateegia jaoks ülioluline, kuna need on kõige vähem energiatõhusad ja kuni 110 miljonit hoonet võivad vajada renoveerimist (13);

| C. | arvestades, et 2019. aastal ei suutnud oma kommunaalkulude arveid maksta 6 % ELi kodumajapidamistest; arvestades, et hoonete energiatõhususel võib olla positiivne mõju energiaostuvõimetuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2019. aastal ei suutnud oma kommunaalkulude arveid maksta 6 % ELi kodumajapidamistest; arvestades, et hoonete energiatõhususel võib olla positiivne mõju energiaostuvõimetuse vastu võitlemisel;

| D. | arvestades, et hoonete renoveerimise määr on praegu väga madal, umbes 1 % aastas, ja täieliku renoveerimise määr 0,2 % on aastas; arvestades, et renoveerimisprogrammid ei hõlma alati energiatõhususe parandamist ja taastuvate energiaallikate ulatuslikumat kasutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoonete renoveerimise määr on praegu väga madal, umbes 1 % aastas, ja täieliku renoveerimise määr 0,2 % on aastas; arvestades, et renoveerimisprogrammid ei hõlma alati energiatõhususe parandamist ja taastuvate energiaallikate ulatuslikumat kasutamist;

| E. | arvestades, et vastavalt energialiidu juhtimise ja kliimameetmete määruse (EL) 2018/1999 (14) artikli 2 punkti 18 määratluse kohaselt on energiatõhususe esikohale seadmine juhtpõhimõte, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, seda eelkõige energia kulutõhusa säästmise kaudu lõpptarbimises, tarbijakajast lähtuvate algatuste ning energia muundamise, ülekande ja jaotamise tõhustamise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt energialiidu juhtimise ja kliimameetmete määruse (EL) 2018/1999 (14) artikli 2 punkti 18 määratluse kohaselt on energiatõhususe esikohale seadmine juhtpõhimõte, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, seda eelkõige energia kulutõhusa säästmise kaudu lõpptarbimises, tarbijakajast lähtuvate algatuste ning energia muundamise, ülekande ja jaotamise tõhustamise kaudu;

| F. | arvestades, et komisjoni hinnangu kohaselt moodustavad ELi kodumajapidamistes ainuüksi küte ja kuum vesi 79 % kogu energia lõpptarbimisest (192,5 miljonit naftaekvivalenttonni) (15); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni hinnangu kohaselt moodustavad ELi kodumajapidamistes ainuüksi küte ja kuum vesi 79 % kogu energia lõpptarbimisest (192,5 miljonit naftaekvivalenttonni) (15);

| G. | arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiivi viimasel läbivaatamisel 2018. aastal direktiiviga (EL) 2018/844 (16) oli eesmärk kiirendada olemasolevate hoonete renoveerimist 2050. aastaks ning toetada kõigi hoonete ajakohastamist, kasutades arukat tehnoloogiat ja luues selgema seose keskkonnahoidliku liikuvusega, samuti pakkuda stabiilset keskkonda investeerimisotsuste tegemiseks ning võimaldada tarbijatel ja ettevõtjatel teha teadlikumaid valikuid, et säästa energiat ja raha; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiivi viimasel läbivaatamisel 2018. aastal direktiiviga (EL) 2018/844 (16) oli eesmärk kiirendada olemasolevate hoonete renoveerimist 2050. aastaks ning toetada kõigi hoonete ajakohastamist, kasutades arukat tehnoloogiat ja luues selgema seose keskkonnahoidliku liikuvusega, samuti pakkuda stabiilset keskkonda investeerimisotsuste tegemiseks ning võimaldada tarbijatel ja ettevõtjatel teha teadlikumaid valikuid, et säästa energiat ja raha;

| H. | arvestades, et pärast viimast hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamist on EL võtnud eesmärgi saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast viimast hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamist on EL võtnud eesmärgi saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

| I. | arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv kohustab liikmesriike võtma vastu pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid, kuid ei kohusta neid renoveerima ega sätesta, kuidas seda teha, ning ei anna neile selgeid vahendeid oma strateegiate kontrollimiseks tulemuste alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv kohustab liikmesriike võtma vastu pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid, kuid ei kohusta neid renoveerima ega sätesta, kuidas seda teha, ning ei anna neile selgeid vahendeid oma strateegiate kontrollimiseks tulemuste alusel;

| J. | arvestades, et pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid piisavalt toetama sotsiaaleluruumide energiatõhusust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid piisavalt toetama sotsiaaleluruumide energiatõhusust;

| K. | arvestades, et läbivaadatud hoonete energiatõhususe direktiivis sisalduvad hoone automatiseerimis- ja juhtimissüsteemi meetmed ei ole liikmesriikides veel täielikult üle võetud; arvestades, et nende rakendamine looks investoritele ja spetsialistidele suurema kindluse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbivaadatud hoonete energiatõhususe direktiivis sisalduvad hoone automatiseerimis- ja juhtimissüsteemi meetmed ei ole liikmesriikides veel täielikult üle võetud; arvestades, et nende rakendamine looks investoritele ja spetsialistidele suurema kindluse;

| L. | arvestades, et energiatõhususe direktiivis nõutakse, et liikmesriigid viiksid läbi tõhusa ja taastuvenergiat kasutava kütte ja jahutuse põhjalikud hindamised, et teha kindlaks kütte- ja jahutuslahenduste potentsiaal ehitussektoris ning teha ettepanekuid tõhususe ja taastuvenergia kasutamise potentsiaali saavutamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et energiatõhususe direktiivis nõutakse, et liikmesriigid viiksid läbi tõhusa ja taastuvenergiat kasutava kütte ja jahutuse põhjalikud hindamised, et teha kindlaks kütte- ja jahutuslahenduste potentsiaal ehitussektoris ning teha ettepanekuid tõhususe ja taastuvenergia kasutamise potentsiaali saavutamiseks;

| M. | arvestades, et algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ eesmärk on kõrvaldada piir disaini ja funktsionaalsuse, kestliku eluviisi, ressursside aruka kasutamise ning uuenduslike ja kaasavate lahenduste vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ eesmärk on kõrvaldada piir disaini ja funktsionaalsuse, kestliku eluviisi, ressursside aruka kasutamise ning uuenduslike ja kaasavate lahenduste vahel;

| N. | arvestades, et piisavad toetused ja rahastamine on Euroopa renoveerimislaine vallandamiseks äärmiselt olulised; arvestades, et renoveerimine on taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringute ja reformide juhtvaldkond; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piisavad toetused ja rahastamine on Euroopa renoveerimislaine vallandamiseks äärmiselt olulised; arvestades, et renoveerimine on taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringute ja reformide juhtvaldkond;

| O. | arvestades, et elektrisõidukid on oluline element ELi puhtale energiale üleminekul, mis põhineb energiatõhususe meetmetel, taastuvenergial, alternatiivkütustel ja energiapaindlikkuse haldamise innovatiivsetel lahendustel, ning selleks, et täita eesmärk saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et elektrisõidukid on oluline element ELi puhtale energiale üleminekul, mis põhineb energiatõhususe meetmetel, taastuvenergial, alternatiivkütustel ja energiapaindlikkuse haldamise innovatiivsetel lahendustel, ning selleks, et täita eesmärk saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks;

| P. | arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv täiendab direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta, pakkudes õiguslikku alust laadimispunktide kasutuselevõtuks elu- ja mitteeluhoonetes; arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiivil on ELi tasandil oluline roll aruka ja eraviisilise laadimise toetamisel, arvestades, et suurem osa laadimistest toimub tõenäoliselt eravaldustes ja avalikult juurdepääsetavate mitteeluruumide juures; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv täiendab direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta, pakkudes õiguslikku alust laadimispunktide kasutuselevõtuks elu- ja mitteeluhoonetes; arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiivil on ELi tasandil oluline roll aruka ja eraviisilise laadimise toetamisel, arvestades, et suurem osa laadimistest toimub tõenäoliselt eravaldustes ja avalikult juurdepääsetavate mitteeluruumide juures;

| Q. | arvestades, et eraomandis olevatel elektrisõidukite laadijatel on sageli avalikest laadimispunktidest erinevad rakendused ja tehnilised nõuded, sest neid varustatakse väiksema võimsusega ja kasutatakse pikemate laadimisperioodide jooksul, kusjuures samal ajal jäävad need suures osas kõige taskukohasemaks laadimismeetodiks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eraomandis olevatel elektrisõidukite laadijatel on sageli avalikest laadimispunktidest erinevad rakendused ja tehnilised nõuded, sest neid varustatakse väiksema võimsusega ja kasutatakse pikemate laadimisperioodide jooksul, kusjuures samal ajal jäävad need suures osas kõige taskukohasemaks laadimismeetodiks;

| R. | arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv peaks kajastama hoonete parkimiskohtadesse minimaalse arvu laadimispunktide paigaldamise nõudeid, kohustades eelpaigaldama elektrisõidukite laadimiseks piisavad kaablid; arvestades, et alates 2025. aastast peavad liikmesriigid kindlaks määrama laadimispunktide miinimumnõude kõigile avaliku ja erasektori mitteeluhoonetele, millel on rohkem kui 20 parkimiskohta, lähtudes asjaomastest riigi tasandi, piirkondlikest ja kohalikest tingimustest; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hoonete energiatõhususe direktiiv peaks kajastama hoonete parkimiskohtadesse minimaalse arvu laadimispunktide paigaldamise nõudeid, kohustades eelpaigaldama elektrisõidukite laadimiseks piisavad kaablid; arvestades, et alates 2025. aastast peavad liikmesriigid kindlaks määrama laadimispunktide miinimumnõude kõigile avaliku ja erasektori mitteeluhoonetele, millel on rohkem kui 20 parkimiskohta, lähtudes asjaomastest riigi tasandi, piirkondlikest ja kohalikest tingimustest;

Märkused

| 1. | rõhutab, et tagamaks, et ehitussektor aitab edukalt kaasa eesmärkidele vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 55 % ja saavutada hiljemalt 2050. aastaks ELi kliimaneutraalsus, tuleb hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 2a sätteid tugevdada ja tulemuslikult rakendada; on veendunud, et seetõttu tuleb kohandada ka hoonete energiatõhususe direktiivi põhieesmärki ja vahe-eesmärke ning näitajaid, kuna pikaajalised renoveerimisstrateegiad ei ole praegu hoonete energiatõhususe direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikul tasemel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab, et hoonete energiatõhususe direktiiv ja üksikasjalikud pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid olema liikumapanev jõud, et suurendada Euroopa hoonefondi renoveerimise ulatust, kiirust, põhjalikkust ja kvaliteeti uute uuenduslike poliitikameetmete abil, nagu on soovitatud Euroopa renoveerimislaines; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab kahetsust, et mõned liikmesriigid esitasid oma pikaajalised renoveerimisstrateegiad hilinenult ja ühel on see isegi veel esitamata; juhib tähelepanu asjaolule, et selle tagajärjel on liikmesriikide kavasid raske võrrelda; rõhutab positiivset tõsiasja, et hilinenult esitatud kavade puhul oli võimalik lisada neisse seosed COVID-19 kriisi tagajärjel vastu võetud riiklike taastekavade ja ELi uusimate poliitiliste algatustega, nagu Euroopa roheline kokkulepe ja Euroopa renoveerimislaine; märgib siiski, et see tekitas erinevusi nende liikmesriikide vahel, kes esitasid oma pikaajalised renoveerimisstrateegiad enne pandeemiast taastumise kavasid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, kui oluline on teha taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid hoonete renoveerimise ning energiatõhususe valdkonnas; usub, et hoonete renoveerimise sidumine taastefondidega annab liikmesriikidele majandusliku võimaluse ja vahendid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et esitatud pikaajalised renoveerimisstrateegiad on laias laastus üldiselt järginud hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 2a nõudeid, esitades teavet seal sätestatud eri kategooriate kohta; avaldab siiski kahetsust, et üksikasjalisuse ja ambitsioonikuse tase on eri pikaajalistes renoveerimisstrateegiates erinev; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et mitu liikmesriiki ei ole aastateks 2030, 2040 ja 2050 määranud selgeid vahe-eesmärke, nagu on nõutud artiklis 2a; peab lisaks kahetsusväärseks tõsiasja, et mitte kõigis pikaajalistes renoveerimisstrateegiates ei esitata andmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohta, mis raskendab strateegiate ambitsioonikuse hindamist kliimamuutuste leevendamise valdkonnas; on veendunud, et pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid töötama selle nimel, et luua selged meetmed ja seirevahendid iga-aastase renoveerimismäära kolmekordistamiseks, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtekohti ja hoonefonde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid keskendusid üldjoontes energiavarustussüsteemide CO2 heite ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, selle asemel et arendada aktiivselt sihtotstarbelisi meetmeid ja poliitikat, mille eesmärk on parandada hoonete energiatõhusust, kohaldades energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja vähendades energiale integreeritud süsteemidel põhineva lähenemisviisi osana nii sektori üldist energiatarbimist; rõhutab, et energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamist tuleks maksimeerida kogu energia väärtusahelas, sealhulgas elektri-, kütte- ja gaasisektoris, mitte ainult üksikute hoonete puhul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima, kas pikaajaliste renoveerimisstrateegiate eesmärgid on kooskõlas Euroopa renoveerimislaine, energiatõhususe direktiivis ja taastuvenergia direktiivis (17) nõutud kütte ja jahutuse põhjalike hindamiste ning uute kliima- ja energiaeesmärkidega, mis on igale liikmesriigile määratud nende hoonefondi põhjal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles edendama renoveerimist, mis soodustab taastuvate energiaallikate hoonete energiasüsteemi integreerimist, näiteks elektrisõidukite laadimistaristu paigaldamist, soojuse salvestamist ja arukate võrkudega ühendamist; ergutab liikmesriike ja komisjoni edendama parimate tavade jagamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | usub, et kodanike osalemine rohepöördes ja hoonete renoveerimises on nende edu saavutamise jaoks ülioluline; rõhutab, et ekspertide kaasamine ja avaliku sektori oskusteabe ärakasutamine võib aidata rakendamist parandada; kutsub liikmesriike üles tagama pikaajaliste renoveerimisstrateegiate üle peetavate avalike konsultatsioonide protsessi piisava läbipaistvuse ja tagama, et protsess on kaasav, hõlbustades kõigi asjaomaste sidusrühmade osalusemist vastavalt hoonete energiatõhususe direktiivi konkreetsetele nõuetele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks tõsiasja, et EL ei saavutanud 2020. aastal oma energiatõhususe eesmärki; rõhutab, et riiklikud energia- ja kliimakavad ei sisalda piisavalt riiklikke jõupingutusi, et saavutada energiatõhususe eesmärk 2030. aastaks, ning et seetõttu peavad liikmesriigid oma jõupingutusi märkimisväärselt suurendama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et ehitamine on keeruline tegevus, mis nõuab tihedat koordineerimist arvukate spetsialistide ja oskustööliste vahel ning põhineb paljude ehitustehnikate ja -materjalide kasutamisel; on veendunud, et Euroopa hoonete CO2 heite tõhusaks vähendamiseks tuleb hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamisel arvestada koostoimet teiste kestlike ehituspoliitika valdkondadega ja materjalineutraalsust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui oluline on hoone elutsükli materjalikasutuses ja ressursitarbimises kestlikkus alates toorme kaevandamisest, ehitamisest ja kasutamisest kuni kasutamise lõpetamise ja lammutamiseni, samuti ringlussevõtu ja korduskasutamiseni, sealhulgas taastuvad ja kestlikud looduspõhised materjalid; rõhutab lisaks, et hoonete planeerimisel tuleks kasutada ehitusprotsessi eri etappides ringmajandust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab kestlike, uuenduslike ja mürgivabade ehitusmaterjalide kasutamist ning rõhutab, kui oluline on tugevdada ehitusmaterjalide ringlust, rakendades või luues ringmajanduse märgistussüsteemi, mis põhineb keskkonnastandarditel ja teatavate materjalide konkreetsetel kriteeriumidel; märgib, et kestlike materjalide ja kestlike protsesside osas on vaja teha täiendavaid uuringuid; rõhutab, et puidupõhistel materjalidel võib olla oma osa fossiilsete alternatiivide asendamisel hoonete ehituses, ning rõhutab nende pikaajalist süsiniku talletamise potentsiaali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab, et kuigi täieliku renoveerimise eeliseks on hoone energiatõhususe tervikliku muutmise võimalus, võib järkjärguline ja järkjärguline täielik renoveerimine võimaldada vähem häirivaid ja kulutõhusamaid renoveerimismeetmeid, viies need vastavusse nn otsustavate hetkedega; märgib, et sellised juhud toovad kaasa kas praktilised võimalused, isiklikud asjaolud, omanikuvahetus või üürikinnisvara üürniku vahetus; ergutab liikmesriike kaaluma, kuidas kasutada nn otsustavaid hetki renoveerimise ergutamiseks; märgib, et üheetapiline ja järkjärguline renoveerimine ei konkureeri üksteisega, vaid mõlemad on konkreetsest olukorrast sõltuvalt sobivad lahendused; on veendunud, et järkjärguline ja järkjärguline täielik renoveerimine peab toimuma kooskõlas täieliku renoveerimise standarditega, et vältida seotuse efekti, tagades hoonete renoveerimise tegevuskava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et hoonete energiatõhususe direktiivi praegune liginullenergiahoonete määratlus on kvalitatiivne ja jätab liikmesriikidele vastavate standardite kehtestamisel laia kaalutlusruumi; palub komisjonil kehtestada täieliku renoveerimise standardi, et saavutada energiasääst ja kasvuhoonegaaside heite vähendamine, samuti liginullenergiahoonete ühtlustatud määratluse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | usub, et renoveerimiste puhul ja uute hoonete standardites tuleks käsitleda tuleohutust ja intensiivse seismilise aktiivsusega seotud riske, mis mõjutavad hoonete energiatõhusust ja kasutusiga, ning nendesse tuleks integreerida kõrged tervishoiustandardid; kutsub liikmesriike üles töötama välja elektrikontrolli korra, pidades silmas asjaolu, et 30 % kodupõlengute ja 50 % kodus toimuvate juhuslike tulekahjude allikaks on elekter (18); on veendunud, et Euroopa hoonefondi renoveerimine peaks hõlmama elektriohutuse kontrolli ja ajakohastamist ning tagama tulekahju korral suitsu jaoks piisava ventilatsiooni; rõhutab, et pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid aitama kaasa ka hoonefondi staatilisele ja struktuurilisele tugevdamisele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab vajadust võtta hoonete energiatõhususe suurendamisel arvesse asbesti sisaldavate toodete olemasolu hoonetes ja need tooted eemaldada ning kaitsta hooneid asbesti keskkonda sattumise eest (19); |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi hoonete energiatõhususe direktiivi ülevõtmise tähtaeg lõppes 10. märtsil 2020, ei ole mõned liikmesriigid seda õigusakti ikka veel täielikult rakendanud; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, kui oluline on kehtestada hoonete renoveerimiseks piisavad stiimulid ning finantsmeetmed, mis sõltuvad energiatõhususe parandamisest ja energiasäästust vastavalt hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 10 lõikele 6, seda ka selleks, et tagada renoveerimise taskukohasus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui tähtis on selge ja täpne teave energiatõhususe ja energiakulude kohta võimalike ostjate ja võimalike üürnike jaoks; tunnistab vajadust parandada ja paremini ühtlustada liikmesriikide energiamärgiseid, et muuta need paremini võrreldavaks, kvaliteetsemaks ja usaldusväärsemaks, võttes samas arvesse liikmesriikide erinevaid lähtekohti ja hoonefonde; on seetõttu veendunud, et energiamärgised tuleks muuta hõlpsamini juurdepääsetavaks ja loetavaks, neis tuleks esitada praktilist teavet tegeliku energiatõhususe kohta, eelkõige hoone tegeliku CO2 jalajälje kohta, need tuleks digiteerida ning neisse tuleks integreerida ELi tasandil kohalikult turult saadud teave ja teave siseruumide keskkonnakvaliteedi parameetrite kohta, nagu soojusmugavus; rõhutab, et energiamärgiseid võiks seetõttu kasutada tarbimiskajaga seotud valikuliste teenuste jaoks ning regulatiivsete meetmete, rahastamisprogrammide ja integreeritud renoveerimispoliitika etalonina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab lõhet tegeliku energiatõhususe ja energiamärgiste kaudu arvutatud tõhususe vahel, mis tekitab energiamärgise kasutajatele segadust; rõhutab vajadust integreerida hoone renoveerimispass, hoone digitaalne logiraamat ja nutivalmiduse näitaja energiamärgise raamistikku, et vältida vahendite mitmekordistumist ja tuua tarbijatele rohkem selgust; usub, et see hõlbustab renoveerimist, suurendab selle ulatust, tagab aja jooksul eri meetmete kooskõlastamise ja hõlmab mitmekordset kasu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et pikaajalised renoveerimisstrateegiad peaksid hõlmama renoveerimise laiemat kasu, nagu tervis, ohutus, soojusmugavus ja siseõhu kvaliteet; märgib, et komisjoni uuringu (20) kohaselt oli tervis eramajade omanike jaoks energiatõhususe suurendamisel esmane stiimul, samuti ilmnes selge seos kodu kvaliteedi, energiaostuvõimetuse ja tervise vahel; usub, et hoonete renoveerimist liikmesriikide muude algatuste seas edendavad avalikud toetuskavad ja teabekampaaniad peaksid hõlmama siseõhu kvaliteeti; ergutab liikmesriike parandama andmete kogumist siseruumide keskkonnakvaliteedi parameetrite kohta, et töötada välja siseruumide keskkonnakvaliteedi miinimumstandardid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et ambitsioonikad eesmärgid olemasoleva hoonefondi täielikuks ja järkjärguliseks täielikuks renoveerimiseks võiksid luua kuni 2 miljonit töökohta (21), enamasti kohalikke, mitte-allhankelisi töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, samuti pakkuda tarbijatele puhast ja taskukohast energiat ning parandada elanike elutingimusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et üldkasutatavad hooned peavad olema eeskujuks renoveerimise määrade poolest ning CO2 heite vähendamise, energiatõhususe ja kulutõhususe saavutamisel, aidates seeläbi suurendada teadlikkust ja tagada laiema üldsuse heakskiit; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab oma üleskutset edendada ELi oskuste algatust, sealhulgas aspekte soolise kaasatuse ergutamiseks, koos liikmesriikide jõupingutustega, et võimaldada vahendajatel, nagu paigaldajad, arhitektid või töövõtjad, nõustada, määrata kindlaks või paigaldada vajalikke lahendusi, sh digitaalseid lahendusi, et viia ellu energiatõhususe programmid ja vähendada hoonefondi CO2 heidet, samuti keskenduda kõigi ehitussektoris osalejate täiend- ja ümberõppele; peab vajalikuks, et liikmesriigid looksid selge seose oma riiklike pikaajaliste renoveerimisstrateegiate ja asjakohaste algatuste vahel, et edendada ehitus- ja energiatõhusussektoris oskusi ja haridust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on veendunud, et kulutõhususe ja kuluneutraalsuse põhimõtted, mille kohaselt üüri suurendamine on tasakaalus energiasäästuga, vähendavad lõpptarbijate energiaarveid; julgustab liikmesriike lisama oma pikaajalistesse renoveerimisstrateegiatesse süstemaatiliselt poliitikameetmeid ja meetmeid, et võidelda energiaostuvõimetuse ja kõige kehvemini toimivate hoonetega oma riigi hoonefondis ning võidelda turumoonutuste ja spekulatiivsete omandamiste vastu, mis toovad kaasa suurema üüri, mis mõjutab ebaproportsionaalselt väikese sissetulekuga üürnikke; tuletab meelde, et kõige haavatavamatele tarbijatele energiaturgude varieeruvusest tulenevat koormust saab märkimisväärselt vähendada hoonete energiatõhususe suurendamisega; rõhutab vajadust tagada nendele tarbijatele paindlik rahaline toetus ja mehhanismid, et aidata võidelda energiaostuvõimetusega; märgib siiski, et kaaluda tuleks stiimuleid konkreetsete sihtrühmade ja sektorite renoveerimiskulude vähendamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et hoonete energiatõhususe direktiiv peaks tagama, et renoveerimine pakub maja- ja hooneomanikele investeeringutasuvust, tuues kaasa hoonete energiatõhususe tõelise ja mõõdetud paranemise; toonitab, et renoveerimise tulemusena mõõdetud energiasäästul põhinev lähenemine alandab kulusid ning suurendab olemasolevate hoonete energiatõhusateks renoveerimise põhjalikkust, kvaliteeti ja ulatust; palub komisjonil uurida, kas hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamise osana on vajalik artikli 2 punktis 14 määratletud kulutõhusa taseme muutmine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt ühtsete kontaktpunktide suhtelise edu üle ja rõhutab olulist rolli, mida need saavad täita potentsiaalsete projektide ühendusse viimisel turuosalistega, sealhulgas kodanike, riigiasutuste ja projektiarendajatega, eelkõige väiksemahulisemate projektide puhul; märgib, et puudub ühine arusaam sellest, mis on ühtne kontaktpunkt, kuna ELis olemasolevad mudelid erinevad struktuuri, juhtimise ja antava abi liigi poolest; tuletab meelde, et oluline on suurendada teadlikkust ühtsetest kontaktpunktidest, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab, et ühtsed kontaktpunktid võivad mängida märkimisväärset rolli pikkade ja tülikate loamenetluste lahendamisel ning hoonete renoveerimise rahastamisele ligipääsu edendamisel, aidates levitada teavet tingimuste kohta; on veendunud, et ühtsed kontaktpunktid peaksid nõustama ja toetama nii ühepereelamuid kui ka korterelamuid ning toetama akrediteeritud paigaldajaid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et hoonete energiatõhususe direktiivi artiklis 19 on sätestatud läbivaatamisklausel, sealhulgas järelhindamine, mis tuleb läbi viia hiljemalt 2026. aastaks; rõhutab, et see peaks võimaldama õppida hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamisest ja aitama hinnata selle kohaldamisel tehtud edusamme kogu liidus; |
| --- | --- |

29.

Soovitused

| 30. | rõhutab, et hoonete energiatõhususe direktiiv on ülioluline Euroopa renoveerimislaine ja heite vähendamise edukaks saavutamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles tagama direktiivi nõuetekohase rakendamise kõigis selle aspektides, pidades eriti silmas sotsiaalhoonefondi; palub, et komisjon jätkaks direktiivi rakendamise jälgimist ja võtaks vajadusel meetmeid nõuetele mittevastavuse korral; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub komisjonil hoonete energiatõhususe direktiivi praeguseid sätteid tugevdada, et tagada liikmesriikide pikaajaliste renoveerimisstrateegiate vastavus ELi kliimaneutraalsuse ja energiaeesmärkidele; rõhutab, et selleks, et EL saavutaks kliimaneutraalsuse 2050. aastaks, peab hoonete täieliku ja järkjärgulise täieliku renoveerimise määr olema 3 % aastas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles uurima, kuidas sõnastada standardmall, mida liikmesriigid saaksid kasutada, tagamaks, et nad täidavad kõiki hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 2a nõudeid, ning ühtlustada eesmärgid ja nõuded, et tagada edusammude ja tulemuste parem võrreldavus ning hinnata riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid või mis tahes muud ELi rahastust, mille tingimuseks on täielik pikaajaline renoveerimisstrateegia; julgustab komisjoni looma ajutist ekspertide võrgustikku, et toetada liikmesriike nende pikaajaliste renoveerimisstrateegiate kavandamisel, jälgimisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas hõlbustada veelgi kodanikele ja muudele sidusrühmadele nõustamisteenuseid pakkuvate ühtsete kontaktpunktide arendamist, sealhulgas rangemate meetmete abil hoonete energiatõhususe direktiivis; on veendunud, et täiendavad nõustamis- ja toetusmeetmed, eelkõige tehniline abi, teabekampaaniad, koolitus ja projektide rahastamine võivad tuua kaasa kõrgema renoveerimismäära; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles maksimeerima koostoimet oma pikaajaliste renoveerimisstrateegiate, riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ning muude taastemeetmete vahel, tagades seeläbi, et taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatakse vahetult täielikku ja järkjärgulist täielikku renoveerimist, pöörates erilist tähelepanu halvimate näitajatega hoonetele ja väikese sissetulekuga leibkondadele, ning sellega luuakse ka kestliku renoveerimise juhtivate turgude jaoks tugiraamistik, et jätkata kasvu ka pärast rahastamisperioodi lõppu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et hoonete ja ehitustehnoloogiate digitaliseerimine, kui see on teostatav, võib mängida olulist rolli energiatõhususe suurendamisel; on veendunud, et hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamine peaks aitama veelgi edendada arukaid ja paindlikke hoonetehnoloogiaid kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega ja soodustama andmekeskset lähenemist; julgustab kasutama ja kasutusele võtma kujunemisjärgus tehnoloogiaid, nagu arukad arvestid, nutilaadimine, arukad kütteseadmed, salvestustehnoloogiad ja energiavõrguga koostalitlusvõimelised energiahaldussüsteemid, 3D-modelleerimine ja simulatsioon ning tehisintellekt, et hoogustada CO2 heite vähendamist hoone elutsükli igas etapis alates planeerimis- ja projekteerimisetapist ning jätkates ehituse, tegevuse ja renoveerimisega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et ajakohased, usaldusväärsed ja täielikud andmed kogu Euroopa hoonefondi energiatõhususe kohta on äärmiselt olulised, et töötada välja ja rakendada mõjusat poliitikat, mille eesmärk on parandada sektori energiatõhusust; märgib, et digitehnoloogiaid tuleks kasutada ka olemasolevate hoonete kaardistamise toetamiseks ja pikaajaliste renoveerimisstrateegiate kasutuselevõtu toetamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et tuleks kasutada andmekeskset lähenemisviisi, et tagada agregeeritud ja anonüümseks muudetud andmete ulatuslikum kättesaadavus koduomanikele, üürnikele ja kolmandatele isikutele, kes saavad neid kasutada energiatarbimise optimeerimiseks, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmääruse põhiste turvaliste nõusolekusüsteemide kaudu, samuti statistilistel ja teaduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ergutab liikmesriike tagama heakskiidetud nutivalmiduse näitaja skeemi tõhus, kaugeleulatuv ja järjekindel rakendamine kogu ELis; juhib tähelepanu sellele, et nutivalmiduse näitaja peaks aitama kaasa Euroopa renoveerimislaine ja energiasüsteemi integreerimise saavutamisele, toetades arukate ja paindlike hoonete kasutuselevõttu; tunnistab, et nutivalmiduse näitaja aitab veelgi soodustada uute hoonete projekteerimist ja ehitamist nullenergiahoonetena; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on veendunud, et pikaajalistes renoveerimisstrateegiates tuleks esitada rohkem üksikasju pikaajaliste meetmete ja integreeritud taristu planeerimise kohta, tuginedes konkreetse poliitikaga tegevuskavale ja ajakavale selgete vahe-eesmärkidega aastateks 2030, 2040 ja 2050, et luua investoritele, arendajatele, koduomanikele ja üürnikele stabiilsem keskkond ning käsitleda kogu hoonete elutsükli mõju; rõhutab, et liikmesriigid peavad parandama ligipääsu mitmesugustele rahandus- ja eelarvemehhanismidele, et toetada erainvesteeringute mobiliseerimist ning edendada avaliku ja erasektori partnerlusi; nõuab meetmeid selliste laenude edendamiseks, mille puhul on energiatõhusus madalamate intressimäärade kriteeriumiks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et hoonete energiatõhususe direktiiv peaks tagama, et renoveerimine toob maja- ja hooneomanikele kaasa soodsaima hinna ja kvaliteedi suhte ning investeeringutasuvuse, väiksemad energiaarved ja suurema kestlikkuse, tuues kaasa hoonete energiatõhususe tõelise ja mõõdetud paranemise; toonitab, et renoveerimisest tuleneval tegelikul energiasäästul põhinev lähenemine alandab kulusid ning suurendab hoonete energiatõhusateks renoveerimise kvaliteeti ja ulatust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab rohelise taristu, näiteks roheliste katuste ja seinte potentsiaali hoonete energiatõhususe parandamisel ning kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise ning erurikkuse edendamisel, eriti linnapiirkondades; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et liikmesriigid kasutaksid pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid uuendusliku poliitika rakendamiseks, et kaasata kodanikke aktiivselt nende koostamisse ja rakendamisse ning energiatõhususe programmidesse; rõhutab, kui oluline on kaasata ja mobiliseerida sidusrühmi, sealhulgas kodanikke, kohalikke omavalitsusi, korteriühistuid ja ehitusspetsialiste hoonete CO2 heite vähendamise integreeritud kavade ja rakendusstrateegiate koostamisse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnistab eri tüüpi hoonete (avaliku ja erasektori, mitteeluhoonete ja elamute) ehitamise ja renoveerimise erinevat dünaamikat liikmesriikides; kutsub komisjoni üles looma raamistikku energiatõhususe miinimumstandardite kehtestamiseks, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtekohti ja hoonefonde, eelkõige erilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtusega hooneid, et suurendada renoveerimismäärasid ja tagada kogu väärtusahela nähtavus oodatavate täiustuste kohta ning ergutada innovatsiooni, tagades samal ajal taskukohasuse, eelkõige madala sissetulekuga ja haavatavas olukorras olevate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike üles töötama välja integreeritud ja lõimitud raamistiku, mis hõlmab asjakohast rahastamist ja tehnilist abi energiatõhususe miinimumstandardite järkjärguliseks kasutuselevõtmiseks, mis lõppkokkuvõttes tagab nende pikaajalistes renoveerimisstrateegiates sätestatud aastate 2030, 2040 ja 2050 vahe-eesmärkide saavutamise; rõhutab, et sellised miinimumstandardid aitaksid kasutusele võtta kava, et saavutada hiljemalt 2050. aastaks ehitussektori kliimaneutraalsus, ning võiksid anda turule nähtavuse ja turvalisuse olemasolevate hoonete ümberkujundamisel; tunnistab, et liikmesriikidel on paindlikkus vajalike meetmete kavandamisel, et võtta arvesse erinevaid majanduslikke, kliima-, poliitilisi, sotsiaalseid ja ehituslikke tingimusi; on seisukohal, et erilised rahastamisvahendid ja stiimulid tuleks luua tehniliste, arhitektuuriliste, muinsuskaitseliste ja ajalooliste piirangutega hoonete jaoks, mida ei pruugita renoveerida kinnisvara väärtust peegeldava mõistliku hinnaga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles siduma pikaajalised renoveerimisstrateegiad energiatõhususe direktiivi ja taastuvenergia direktiivi asjakohaste sätetega tõhusa kaugkütte ja -jahutuse ning taastuvenergia – näiteks päikese-, soojus- ja maasoojusenergia – edendamise kohta ehitussektoris, tuues samuti välja energia salvestamise ja omatarbeks toodetud energia tarbimise suurema rolli reageeringuna võrgu- ja mikrovõrgusignaalidele, tunnistades samas, et praegu on hoonete küttesüsteemides kasutusel fossiilkütused, eriti maagaas; märgib, et tarbijad vajavad fossiilkütustest lahtiütlemiseks toetust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama hoonete energiatõhususe direktiivi artikli 14 ja artikli 15 lõike 4 sätteid, esitades kodanikele ja spetsialistidele selged üksikasjad selle kohta, kuidas hoone automaatika- ja juhtimissüsteem suudab täita kohustusliku võimekuse võimalikult kiiresti, et tagada kõigi ettevalmistavate meetmete läbiviimine viivitamata ja enne 2025. aasta tähtaega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma nende sätete ülevõtmisel ekspertide ja spetsialistide välja töötatud vahendite või kontrollnimekirjade kasutamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub liikmesriike üles seadma eesmärgiks hoonete kütte ja jahutuse CO2 heite vähendamise vastavalt Euroopa renoveerimislaine prioriteetidele ning kaaluma kõige haavatavamatele tarbijatele keskenduvaid stimuleerimiskavasid hoonete vanade, fossiilkütustel põhinevate ja ebatõhusate küttesüsteemide asendamiseks, sealhulgas kehtestades pikaajaliste renoveerimisstrateegiatega kooskõlas olevad asendamiseesmärgid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde oma nõudmist järgmise läbivaatamise järele, et hinnata vajadust muuta hoonete energiatõhususe direktiivis sisalduvad laadimistaristu nõuded rangemaks, võttes arvesse vajadust tagada võrgu stabiilsus, näiteks võttes kasutusele arukad laadimisfunktsioonid, ning edendada kestlikku liikuvust, samuti lisada integreeritud, süstemaatiline ja ringmajanduse lähenemisviis nii linna- kui ka maapiirkondade arendamisse vastavalt nõuetekohasele linnaplaneerimisele ja transpordimarsruutidele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | julgustab liikmesriike kaaluma koostöös sidusrühmade ja kohalike kogukondadega, kuidas saada suuremahulise renoveerimise puhul kõige paremini kasu piirkonnapõhisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et hoonete laadimispunktid oleksid arukaks laadimiseks valmis, ja viima nõuded vastavusse läbivaadatud taastuvenergia direktiiviga; kutsub liikmesriike üles arendama välja raamistikku, mis aitaks lihtsustada ja kiirendada laadimispunktide kasutuselevõttu uutes ja olemasolevates elu- ja mitteeluhoonetes, käsitleda võimalikke regulatiivseid tõkkeid ning edendada sobivaid viise, kuidas tagada hoonete kavandamisel hõlbus ligipääs jalgratastele ja nende hoiustamine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab elektromobiilsuse tähtsust ning kehtestab miinimumnõuded teatavat suurust ületavatele parklatele ja muud miinimumnõuded väiksemate hoonete taristule; rõhutab vajadust veelgi rohkem toetada laadimistaristu kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et olemasolevate hoonete renoveerimisel ja uute hoonete projekteerimisel võib olla oluline roll selliste elektrisõidukite nagu autod, kaubikud, jalgrattad ja mootorrattad kasutuselevõtu soodustamisel, pakkudes nii piisavaid parkimiskohti kui ka laadimistaristut, aidates seeläbi kaasa transpordisektori üldisele CO2 heite vähendamisele; märgib, et sellise sekkumisega saab hooned muuta tervislikumaks, keskkonnahoidlikumaks ja naabruspiirkonnas omavahel ühendatumaks ning kliimamuutuste negatiivsele mõjule vastupidavamaks; kutsub komisjoni üles kaaluma hoonete energiatõhususe direktiivi kohaldamisala laiendamist, kehtestades võimaluse korral eri tüüpi hoonetes miinimumnõuded jalgrataste parkimistaristule ja elektrijalgrataste laadimispunktidele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab heameelt selle üle, et tunnistatakse uute elu- ja mitteeluhoonete kaablite eelpaigaldamise alaste taristunõuete tähtsust laadimispunktide kiire kasutuselevõtu ühe tingimusena; kutsub komisjoni üles ergutama selliste nõuete lisamist riiklikesse poliitikaraamistikesse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et laadimispunktide kättesaadavus on eramajapidamistele või koduomanikele üheks stiimuliks valida e-liikuvuse lahendus; märgib siiski, et hoonete energiatõhususe direktiivis on praegu sätestatud juhtmetaristu nõuded ainult uutele hoonetele ja põhjalikult renoveeritavatele rohkem kui 10 parkimiskohaga hoonetele; juhib tähelepanu asjaolule, et direktiiviga nähakse ette loobumisvõimalus, kui laadimispunktide ja juhtmetaristu maksumus ületab 7 % hoone üldise renoveerimise kogumaksumusest; kutsub komisjoni üles viima koostöös liikmesriikidega läbi kulude analüüsi, et uurida võimalikke viise, kuidas ergutada arendajaid elektrisõidukite kasutajatele sobivat taristut kasutusele võtma; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad kehtestama 1. jaanuariks 2025 nõuded laadimispunktide arvu kohta kõikide mitteeluhoonete puhul, millel on rohkem kui 20 parkimiskohta; märgib sellega seoses, kui oluline on teha kindlaks puudused hoonete energiatõhususe direktiivi rakendamisel, ning et direktiivi läbivaatamine peaks hõlmama sätteid, millega veelgi ergutada ja hõlbustada era- ja avaliku sektori laadimistaristu kasutuselevõttu elu- ja mitteeluhoonetes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et e-liikuvuse lahendused peavad olema kõigile kergesti kättesaadavad; rõhutab sellega seoses vajadust renoveerida hooneid, sealhulgas parklaid, et parandada piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu; rõhutab lisaks vajadust näha renoveeritud ja uutes hoonetes ette hoiuruumid liikumisvahendite, sealhulgas ratastoolide ja lükatavate ratastoolide jaoks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | väljendab heameelt selle üle, et tunnistatakse meetmeid, mis on vajalikud laadimistaristu kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja kiirendamiseks, tegeledes olemasolevate tõketega, nagu huvide lahknemine ja halduskoormus; juhib siiski tähelepanu sellele, et riiklikul ja kohalikul tasandil esineb jätkuvalt haldustõkkeid taristu planeerimise ja laadimistaristule lubade andmise menetluste osas, mis takistavad laadimistaristu kasutuselevõttu uutes ja olemasolevates elu- ja mitteeluhoonetes; rõhutab, et nende selgete haldustõkete kõrvaldamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toonitab mõtet, et üldkasutatavat laadimistaristut peavad täiendama elektrisõidukite laadimispunktid elu- ja mitteeluhoonetes, et tagada elektrisõidukite laadimisvõimalused; rõhutab vajadust suurendada investeeringuid elektromobiilsusesse ja võtta kasutusele laadimistaristu, mis võimaldab arukat laadimist, mis võib hõlbustada tippkoormuse nihutamist ja tarbimiskaja, luues odavamad ja tõhusamad elektrivõrgud, mis vajavad vähem tootmisvõimsust ja taristut; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on veendunud, et avaliku, poolavaliku ja erasektori aruka laadimistaristu kasutuselevõtt on jätkuvalt peamine eeltingimus elektrisõidukite turul omaksvõtu hoogustamiseks; nõuab seetõttu suuremaid investeeringuid hoonetesse ja liikuvusse, innovatsiooni hoogustamist ja digitaalsete vahendite kasutamist e-liikuvuse jaoks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | juhib tähelepanu sellele, et asjaomased ELi õigusaktid peaksid hõlbustama elektrisõidukite laadimispunktide kasutuselevõttu koos renoveerimise, uute ehitiste ja uute rajatistega; rõhutab, kui oluline on investeerida avalikesse laadimisjaamadesse põhivõrgukoridorides ja üldvõrgus, kuid rõhutab, et need saavad olla üksnes lisaks palju suuremale arvule laadimispunktidele, mida on vaja linnapiirkondades; juhib tähelepanu sellele, et kõige kulutõhusam ja praktilisem viis sõidukiparkide elektrienergiale ülemineku kiirendamiseks on teha laadimispunktid kättesaadavaks kodumajapidamiste ja töökohtade läheduses, kus need on hädavajalikuks täienduseks vajalikule, kuid kulukamale kiirlaadimistaristule; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, kui oluline on tagada kõigile eurooplastele ja kõigile piirkondadele, kaasa arvatud äärepoolseimatele piirkondadele kaasav, sidus ja kestlik liikuvus; rõhutab, kui oluline on edendada alternatiivseid, kaasavaid, ohutuid ja kestlikke transpordiliike ning selleks vajalikku taristut; palub liikmesriikidel minimaalse arvu laadimispunktide paigaldamise nõudeid kavandades tagada sotsiaal-majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kindlaks kõik laadimispunktide kiiret arengut takistavad sotsiaalsed, majanduslikud, õiguslikud, regulatiivsed ja haldustõkked ning tegeleksid nendega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tunnistab, et elu- ja mitteeluruumide laadimistaristu ja parkimiskohtade ehitamise kavandamisel on oluline säilitada võimalikult suures ulatuses olemasolevad linnade haljasalad ja säästvad äravoolusüsteemid linnapiirkonnas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et vaid mõned liikmesriigid on teatanud paljutõotavatest edusammudest elektrisõidukite laadimistaristu arendamisel hoonetes ja parklates; väljendab muret edusammude puudumise pärast teistes liikmesriikides ja nõuab suurema hulga andmete kiiremat kättesaadavaks tegemist; märgib, et enamik liikmesriike on esitanud hinnangud elektrisõidukite kasutuselevõtu kohta ja eesmärgid elektrilaadijate kasutuselevõtuks 2020. aastal; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et vaid kaks kolmandikku liikmesriikidest esitas andmed 2025. ja 2030. aasta eesmärkide kohta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | juhib tähelepanu asjaolule, et mitu kohalikku omavalitsust on alustanud CO2 heite vähendamise kavade koostamist, mis hõlmavad ka siduvate tähtaegade kehtestamist sisepõlemismootorite kasutamise keelamiseks sõidukites; kutsub neid ametiasutusi üles tagama, et nende kavad sisaldaksid sihtotstarbelist rahalist ja tehnilist toetust nende hoonefondi kohandamiseks, et täita oma CO2 heite vähendamise kavad; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 68.

(2)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 145.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0240.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0241.

(5)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

(6)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

(7)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(8)  ELT L 111, 25.4.2019, lk 13.

(9)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(10)  ELT L 127, 16.5.2019, lk 34.

(11)  ELT L 165, 21.6.2019, lk 70.

(12)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(13)  Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraat, majandus- ja teaduspoliitika osakond, „Boosting Building Renovation: What Potential and Value for Europe?“ (Hoonete renoveerimise edendamine: milline on selle potentsiaal ja väärtus Euroopa jaoks?), oktoober 2016.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

(15)  Uuring „Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)“ (Praeguse ja tulevase (2020–2030) kütte- ja jahutuskütuse kasutuselevõtu kaardistamine ja analüüs (fossiilsed/taastuvad energiaallikad)), märts 2017.

(16)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 75.

(17)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

(18)  Forum for European Electrical Domestic Safety (Euroopa koduse elektriohutuse foorum, FEEDS), „In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime“ (Uudistes: Euroopa Parlament kutsub üles töötama välja elektrilise kontrolli režiimi).

(19)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile töötajate kaitsmise kohta asbesti eest (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0427).

(20)  „Comprehensive study of building energy renovation activities and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU“ (Põhjalik uuring hoonete energiatõhusamaks renoveerimise ja liginullenergiahoonete kasutuselevõtu kohta ELis), november 2019.

(21)  Komisjoni 27. mai 2020. aasta teatis „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

Massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemid ja väljavaated

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon massihävitusrelvade mitmepoolsete relvastuskontrolli- ja desarmeerimissüsteemide probleemide ja väljavaadete kohta (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu tuleviku ja mõju kohta Euroopa Liidule (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2019. aasta resolutsiooni keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu tuleviku ja mõju kohta Euroopa Liidule (1),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 10. läbivaatamisprotsessi ettevalmistamist ning tuumarelvastuse kontrolli ja tuumadesarmeerimise võimalusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2020. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) 10. läbivaatamisprotsessi ettevalmistamist ning tuumarelvastuse kontrolli ja tuumadesarmeerimise võimalusi (3),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2020. aasta aruande kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiseks korraldatud konverentsi soovituste kohta seoses massihävitusrelvade vaba tsooni loomisega Lähis-Idas (6),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni tuumajulgeoleku ja tuumarelva leviku tõkestamise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (8) (kahesuguse kasutusega kaupade määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (8) (kahesuguse kasutusega kaupade määrus),

| — | võttes arvesse iga-aastasi eduaruandeid massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia rakendamise kohta (eriti 2019. (9) ja 2020. (10) aasta aruandeid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse iga-aastasi eduaruandeid massihävitusrelvade leviku vastase Euroopa Liidu strateegia rakendamise kohta (eriti 2019. (9) ja 2020. (10) aasta aruandeid),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 2010. aasta otsust 2010/212/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2010. aasta läbivaatamiskonverentsiks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 2010. aasta otsust 2010/212/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu seisukohta tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2010. aasta läbivaatamiskonverentsiks (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1656 liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. novembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1656 liidu toetuse kohta Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) tegevusele tuumajulgeoleku valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/901 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/901 liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/938, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. juuni 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/938, millega toetatakse usalduse suurendamise protsessi, mille tulemusel luuakse Lähis-Ida tuumarelva- ja kõikide muude massihävitusrelvade vaba tsoon (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1542, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid (15), ning nõukogu 14. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärust (EL) 2020/1480, millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1542, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1542, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid (15), ning nõukogu 14. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärust (EL) 2020/1480, millega rakendatakse määrust (EL) 2018/1542, mis käsitleb keemiarelvade leviku ja kasutamise vastaseid piiravaid meetmeid (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/906, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/906, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/615, mis käsitleb liidu toetust meetmetele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriikide 2020. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamiseks (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/97, millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/97, millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames (18),

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 15. detsembri 2020. aasta avaldust tuumarelvade keelustamise leppe jõustumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 15. detsembri 2020. aasta avaldust tuumarelvade keelustamise leppe jõustumise kohta,

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 3. veebruari 2021. aasta avaldust uue START-lepingu pikendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 3. veebruari 2021. aasta avaldust uue START-lepingu pikendamise kohta,

| — | võttes arvesse 10. novembril 2020 toimunud NATO 16. iga-aastast konverentsi massihävitusrelvade, relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembril 2020 toimunud NATO 16. iga-aastast konverentsi massihävitusrelvade, relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta,

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 18. juuni 2021. aasta avaldust avatud taeva lepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi Nõukogu 18. juuni 2021. aasta avaldust avatud taeva lepingu kohta,

| — | võttes arvesse NATO peasekretäri 2. augusti 2019. aasta avaldust keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu katkemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO peasekretäri 2. augusti 2019. aasta avaldust keskmaa-tuumajõudude piiramise lepingu katkemise kohta,

| — | võttes arvesse kõnet, mille NATO peasekretär pidas 10. novembril 2020 NATO 16. iga-aastasel konverentsil massihävitusrelvade, relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõnet, mille NATO peasekretär pidas 10. novembril 2020 NATO 16. iga-aastasel konverentsil massihävitusrelvade, relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2018. aasta desarmeerimiskava „Meie ühise tuleviku kindlustamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2018. aasta desarmeerimiskava „Meie ühise tuleviku kindlustamine“,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterrese 24. oktoobri 2020. aasta avaldust tuumarelvade keelustamise leppe jõustumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterrese 24. oktoobri 2020. aasta avaldust tuumarelvade keelustamise leppe jõustumise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 16. eesmärki, mille sihiks on toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi kestliku arengu saavutamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti 16. eesmärki, mille sihiks on toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi kestliku arengu saavutamisel,

| — | võttes arvesse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni osalisriikide konverentsi 21. aprilli 2021. aasta otsust Süüria Araabia Vabariigi omatavate ja kasutatavate keemiarelvade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni osalisriikide konverentsi 21. aprilli 2021. aasta otsust Süüria Araabia Vabariigi omatavate ja kasutatavate keemiarelvade kohta,

| — | võttes arvesse 2015. aasta ühist laiaulatuslikku tegevuskava (Iraani tuumalepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta ühist laiaulatuslikku tegevuskava (Iraani tuumalepe),

| — | võttes arvesse E3 riikide (19)19. augusti 2021. aasta avaldust ühise laiaulatusliku tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse E3 riikide (19)19. augusti 2021. aasta avaldust ühise laiaulatusliku tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse 21.–25. septembril 2020 Viinis toimunud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 64. peakonverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–25. septembril 2020 Viinis toimunud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 64. peakonverentsi,

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi presidendi 7. veebruari 2020. aasta kõnet Prantsusmaa kaitse- ja heidutusstrateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi presidendi 7. veebruari 2020. aasta kõnet Prantsusmaa kaitse- ja heidutusstrateegia kohta,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Venemaa presidentide 16. juuni 2021. aasta ühisdeklaratsiooni strateegilise stabiilsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Venemaa presidentide 16. juuni 2021. aasta ühisdeklaratsiooni strateegilise stabiilsuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0324/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0324/2021),

| A. | arvestades, et massihävitusrelvad, eriti tuumarelvad, kujutavad endast suurt ohtu inimeste pikaajalisele julgeolekule; arvestades, et kindla ja põhjaliku relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise struktuur, mis põhineb siduvatel lepingutel ja tugevatel usaldust suurendavatel mehhanismidel ning mida tugevdab usaldusväärne ja läbipaistev kontrollimehhanism, on oluline rahu, stabiilsuse, prognoositavuse, julgeoleku, kestliku arengu ning majandusliku ja sotsiaalse progressi tagamiseks ja säilitamiseks, riikidevaheliste pingete leevendamiseks ning selliste relvakonfliktide võimalikkuse vähendamiseks, millel võivad olla ettearvamatud ja katastroofilised humanitaar-, keskkonnaalased, sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et massihävitusrelvad, eriti tuumarelvad, kujutavad endast suurt ohtu inimeste pikaajalisele julgeolekule; arvestades, et kindla ja põhjaliku relvastuskontrolli, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise struktuur, mis põhineb siduvatel lepingutel ja tugevatel usaldust suurendavatel mehhanismidel ning mida tugevdab usaldusväärne ja läbipaistev kontrollimehhanism, on oluline rahu, stabiilsuse, prognoositavuse, julgeoleku, kestliku arengu ning majandusliku ja sotsiaalse progressi tagamiseks ja säilitamiseks, riikidevaheliste pingete leevendamiseks ning selliste relvakonfliktide võimalikkuse vähendamiseks, millel võivad olla ettearvamatud ja katastroofilised humanitaar-, keskkonnaalased, sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed;

| B. | arvestades, et praeguses pingelises Euroopa ja kogu maailma geopoliitilises olukorras on olulisi relvastuskontrollilepinguid, mis jõustusid külma sõja lõpus, hiljuti nõrgendatud või katkestatud; arvestades, et pinged ja usalduse puudumine NPT osaliste vahel on viimastel aastatel suurenenud ning neid on süvendanud USA ja Venemaa halvenevad kahepoolsed suhted ning sellele järgnenud Venemaa võetud meetmed oma sõjalise doktriini tuumaaspektide ümberhindamiseks; arvestades, et välja on kujunenud uus, järjest suuremal võimuvõitlusel põhinev rahvusvaheline õhkkond; arvestades, et selles uues keskkonnas, kus Euroopa ja ülemaailmse julgeolekustruktuuri jaoks ei ole tagatud vajalik stabiilsus ja prognoositavus, on EL käivitanud arutelu võimalike viiside üle, kuidas tugevdada oma strateegilist sõltumatust; arvestades, et maailmas, kus kõik on üksteisest vastastikku sõltuvad, on uuendatud ülemaailmsed relvastuskontrolli ja desarmeerimise meetmed ELi julgeoleku jaoks väga olulised; arvestades, et USA ja Venemaa Föderatsioon võtsid 16. juunil 2021 kohustuse astuda integreeritud strateegilise stabiilsuse dialoogi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguses pingelises Euroopa ja kogu maailma geopoliitilises olukorras on olulisi relvastuskontrollilepinguid, mis jõustusid külma sõja lõpus, hiljuti nõrgendatud või katkestatud; arvestades, et pinged ja usalduse puudumine NPT osaliste vahel on viimastel aastatel suurenenud ning neid on süvendanud USA ja Venemaa halvenevad kahepoolsed suhted ning sellele järgnenud Venemaa võetud meetmed oma sõjalise doktriini tuumaaspektide ümberhindamiseks; arvestades, et välja on kujunenud uus, järjest suuremal võimuvõitlusel põhinev rahvusvaheline õhkkond; arvestades, et selles uues keskkonnas, kus Euroopa ja ülemaailmse julgeolekustruktuuri jaoks ei ole tagatud vajalik stabiilsus ja prognoositavus, on EL käivitanud arutelu võimalike viiside üle, kuidas tugevdada oma strateegilist sõltumatust; arvestades, et maailmas, kus kõik on üksteisest vastastikku sõltuvad, on uuendatud ülemaailmsed relvastuskontrolli ja desarmeerimise meetmed ELi julgeoleku jaoks väga olulised; arvestades, et USA ja Venemaa Föderatsioon võtsid 16. juunil 2021 kohustuse astuda integreeritud strateegilise stabiilsuse dialoogi;

| C. | arvestades, et EL soovib tagada rahu kogu maailmas ja toetab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; arvestades, et relvastuskontroll ja tuumarelva leviku tõkestamine on ELi projekti aluseks ning on seda olnud algusest peale, eriti Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) loomise kaudu; arvestades, et EL aitab massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia abil kaasa massihävitusrelvade desarmeerimisele ning nende kasutamise ja leviku vältimisele; arvestades, et strateegias tuleks keskenduda ka uutele ohtudele, nagu autonoomsed relvasüsteemid ning muud kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL soovib tagada rahu kogu maailmas ja toetab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda; arvestades, et relvastuskontroll ja tuumarelva leviku tõkestamine on ELi projekti aluseks ning on seda olnud algusest peale, eriti Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) loomise kaudu; arvestades, et EL aitab massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia abil kaasa massihävitusrelvade desarmeerimisele ning nende kasutamise ja leviku vältimisele; arvestades, et strateegias tuleks keskenduda ka uutele ohtudele, nagu autonoomsed relvasüsteemid ning muud kujunemisjärgus ja murrangulised tehnoloogiad;

| D. | arvestades, et rohkem kui 50 aasta jooksul on NPT oma kolme sambaga, mis üksteist vastastikku tugevdavad, osutunud ja on jätkuvalt ülemaailmse tuumarelvastuse kontrolli struktuuri nurgakiviks ning tõhusaks vahendiks rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisel, kuna see tagab, et allakirjutanud riikide valdav enamus täidab oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi tänu tuumarelvade omandamise vastaste rangete kaitsemeetmete ja normide rakendamisele; arvestades, et ootame NPT artikli 6 täitmist; arvestades, et NPT 10. läbivaatamiskonverents lükati COVID-19 pandeemia tõttu edasi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rohkem kui 50 aasta jooksul on NPT oma kolme sambaga, mis üksteist vastastikku tugevdavad, osutunud ja on jätkuvalt ülemaailmse tuumarelvastuse kontrolli struktuuri nurgakiviks ning tõhusaks vahendiks rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisel, kuna see tagab, et allakirjutanud riikide valdav enamus täidab oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi tänu tuumarelvade omandamise vastaste rangete kaitsemeetmete ja normide rakendamisele; arvestades, et ootame NPT artikli 6 täitmist; arvestades, et NPT 10. läbivaatamiskonverents lükati COVID-19 pandeemia tõttu edasi;

| E. | arvestades, et puudub rahvusvaheline mehhanism, mis reguleeriks tuumaallveelaevade jaoks mõeldud kõrgrikastatud uraanikütuse eksporti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puudub rahvusvaheline mehhanism, mis reguleeriks tuumaallveelaevade jaoks mõeldud kõrgrikastatud uraanikütuse eksporti;

| F. | arvestades, et NPT rakendamisel on olnud tähtis roll IAEA-l; arvestades, et lisaprotokolliga suurendatakse märkimisväärselt IAEA suutlikkust kontrollida salajasi tuumarajatisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et NPT rakendamisel on olnud tähtis roll IAEA-l; arvestades, et lisaprotokolliga suurendatakse märkimisväärselt IAEA suutlikkust kontrollida salajasi tuumarajatisi;

| G. | arvestades, et viimastel aastatel on suurenenud pinged ja usaldamatus NPT osaliste vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimastel aastatel on suurenenud pinged ja usaldamatus NPT osaliste vahel;

| H. | arvestades, et tuumarelvade keelustamise lepe jõustus 22. jaanuaril 2021 eri riike ja piirkondi hõlmava liikumise tulemusena, mille eesmärk oli juhtida tähelepanu tuumarelvade igasuguse kasutamise katastroofilistele humanitaartagajärgedele; arvestades, et kolm ELi liikmesriiki on tuumarelvade keelustamise leppe osalisriigid; arvestades, et kuus ELi liikmesriiki osales ÜRO Peaassambleel tuumarelvade keelustamise leppe läbirääkimistel ja viis neist hääletas uue leppe vastuvõtmise poolt; arvestades, et ükski NATO liige ega tuumarelvi omav riik ei ole tuumarelvade keelustamise leppe osalisriik; arvestades, et nõukogu ei ole esitanud seisukohta tuumarelvade keelustamise leppe kohta; arvestades, et ülemaailmsetes desarmeerimise jõupingutustes sisuliste tulemuste saavutamiseks on soovitav kõigi NPT osalisriikide ja kõigi tuumariikide kaasamine ja aktiivne osalemine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tuumarelvade keelustamise lepe jõustus 22. jaanuaril 2021 eri riike ja piirkondi hõlmava liikumise tulemusena, mille eesmärk oli juhtida tähelepanu tuumarelvade igasuguse kasutamise katastroofilistele humanitaartagajärgedele; arvestades, et kolm ELi liikmesriiki on tuumarelvade keelustamise leppe osalisriigid; arvestades, et kuus ELi liikmesriiki osales ÜRO Peaassambleel tuumarelvade keelustamise leppe läbirääkimistel ja viis neist hääletas uue leppe vastuvõtmise poolt; arvestades, et ükski NATO liige ega tuumarelvi omav riik ei ole tuumarelvade keelustamise leppe osalisriik; arvestades, et nõukogu ei ole esitanud seisukohta tuumarelvade keelustamise leppe kohta; arvestades, et ülemaailmsetes desarmeerimise jõupingutustes sisuliste tulemuste saavutamiseks on soovitav kõigi NPT osalisriikide ja kõigi tuumariikide kaasamine ja aktiivne osalemine;

| I. | arvestades, et ühine laiaulatuslik tegevuskava on mitmepoolse diplomaatia saavutus, milleni jõuti ELi juhtimisel; arvestades, et 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava osalised – EL, Hiina, Venemaa, Iraan ja USA – on alustanud kaudseid läbirääkimisi, et Iraan ja USA hakkaksid uuesti ühist laiaulatuslikku tegevuskava rakendama; arvestades, et 2018. aastal kehtestas USA uuesti sanktsioonid ja Iraan kaotas oma rikastatud uraani tootmise piirangud; arvestades, et Iraan lõpetas lisaprotokolli kohaldamise ja Iraani kaitsemeetmete lepingu lisakokkuleppe muudetud punkti 3.1 rakendamise ning on samal ajal tõhustanud oma programme uraani rikastamiseks tuumarelvades kasutamiseks kõlbliku tasemeni; arvestades, et see ohustab piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning ülemaailmseid desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise jõupingutusi; arvestades, et Iraani valitsus ja uus president peavad veel tõestama oma kavatsust täita ühist laiaulatuslikku tegevuskava ning teha ELiga konstruktiivset ja rahumeelset koostööd; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühine laiaulatuslik tegevuskava on mitmepoolse diplomaatia saavutus, milleni jõuti ELi juhtimisel; arvestades, et 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava osalised – EL, Hiina, Venemaa, Iraan ja USA – on alustanud kaudseid läbirääkimisi, et Iraan ja USA hakkaksid uuesti ühist laiaulatuslikku tegevuskava rakendama; arvestades, et 2018. aastal kehtestas USA uuesti sanktsioonid ja Iraan kaotas oma rikastatud uraani tootmise piirangud; arvestades, et Iraan lõpetas lisaprotokolli kohaldamise ja Iraani kaitsemeetmete lepingu lisakokkuleppe muudetud punkti 3.1 rakendamise ning on samal ajal tõhustanud oma programme uraani rikastamiseks tuumarelvades kasutamiseks kõlbliku tasemeni; arvestades, et see ohustab piirkondlikku ja rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning ülemaailmseid desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise jõupingutusi; arvestades, et Iraani valitsus ja uus president peavad veel tõestama oma kavatsust täita ühist laiaulatuslikku tegevuskava ning teha ELiga konstruktiivset ja rahumeelset koostööd;

| J. | arvestades, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping (CTBT) ei ole veel ülemaailmsel tasandil ratifitseeritud; arvestades, et CTBT jõustumiseks peab selle ratifitseerima veel kaheksa riiki, teiste hulgas USA ja Hiina; arvestades, et EL on järjepidevalt edendanud CTBT panust rahu, julgeoleku, desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise kindlustamisse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping (CTBT) ei ole veel ülemaailmsel tasandil ratifitseeritud; arvestades, et CTBT jõustumiseks peab selle ratifitseerima veel kaheksa riiki, teiste hulgas USA ja Hiina; arvestades, et EL on järjepidevalt edendanud CTBT panust rahu, julgeoleku, desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise kindlustamisse;

| K. | arvestades, et desarmeerimiskonverentsil ei ole pärast 25 aastat kestnud takerdumist veel ametlikult alustatud läbirääkimisi kavandatud lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu (FMCT) üle, millega keelustataks lõhustuvate materjalide tootmine tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et desarmeerimiskonverentsil ei ole pärast 25 aastat kestnud takerdumist veel ametlikult alustatud läbirääkimisi kavandatud lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu (FMCT) üle, millega keelustataks lõhustuvate materjalide tootmine tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks;

| L. | arvestades, et pärast keskmaa-tuumajõudude (INF) piiramise lepingu katkemist, mis oli tingitud sellest, et USA taganes lepingust 2019. aasta augustis pärast seda, kui Venemaa oli tuumavõimekusega raketisüsteemi SSC-8 kasutusele võtmisega püsivalt rikkunud INFi lepingust tulenevaid kohustusi, ei ole USA-l ja Venemaal nüüd enam keelatud seda liiki relvi ehitada ja kasutusele võtta ning hakata uuesti võidurelvastuma, eriti Euroopas ja Aasias; arvestades, et Venemaa agressiivne käitumine oma naabruses on suurendanud sõjalise vastasseisu ohtu; arvestades, et Venemaa toimetas hiljuti Venemaa ja ELi piiri lähedale mitu tuumavõimekusega ballistiliste rakettide süsteemi, mille lennuulatus arvatakse olevat üle 500 km; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast keskmaa-tuumajõudude (INF) piiramise lepingu katkemist, mis oli tingitud sellest, et USA taganes lepingust 2019. aasta augustis pärast seda, kui Venemaa oli tuumavõimekusega raketisüsteemi SSC-8 kasutusele võtmisega püsivalt rikkunud INFi lepingust tulenevaid kohustusi, ei ole USA-l ja Venemaal nüüd enam keelatud seda liiki relvi ehitada ja kasutusele võtta ning hakata uuesti võidurelvastuma, eriti Euroopas ja Aasias; arvestades, et Venemaa agressiivne käitumine oma naabruses on suurendanud sõjalise vastasseisu ohtu; arvestades, et Venemaa toimetas hiljuti Venemaa ja ELi piiri lähedale mitu tuumavõimekusega ballistiliste rakettide süsteemi, mille lennuulatus arvatakse olevat üle 500 km;

| M. | arvestades, et USA ja Venemaa Föderatsioon on kokku leppinud, et nad pikendavad uut strateegilise relvastuse vähendamise lepingut (START) viie aasta võrra; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et USA ja Venemaa Föderatsioon on kokku leppinud, et nad pikendavad uut strateegilise relvastuse vähendamise lepingut (START) viie aasta võrra;

| N. | arvestades, et presidendi tuumaalgatused, mis on vabatahtlikud ühepoolsed meetmed, on toonud kaasa nii USA kui ka Venemaa käsutuses oleva arsenali olulise vähenemise; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et presidendi tuumaalgatused, mis on vabatahtlikud ühepoolsed meetmed, on toonud kaasa nii USA kui ka Venemaa käsutuses oleva arsenali olulise vähenemise;

| O. | arvestades, et maapealseid ballistilisi ja tiibrakette, mille lennuulatus on 500–5 500 km, peetakse eriti ohtlikuks nende lühikese lennuaja, surmavuse ja manööverdamisvõime, nende tabamise keerukuse ja tuumalõhkepeade kandmise võime tõttu; arvestades, et viimastel aastatel on välja töötatud uue põlvkonna tiib- ja taktikalised raketid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et maapealseid ballistilisi ja tiibrakette, mille lennuulatus on 500–5 500 km, peetakse eriti ohtlikuks nende lühikese lennuaja, surmavuse ja manööverdamisvõime, nende tabamise keerukuse ja tuumalõhkepeade kandmise võime tõttu; arvestades, et viimastel aastatel on välja töötatud uue põlvkonna tiib- ja taktikalised raketid;

| P. | arvestades, et viimastel aastatel on Hiina oluliselt kiirendanud oma tava-, raketi- ja tuumavõimekuse arendamist; arvestades, et Hiina ei ole tegutsenud läbipaistvalt ning on näidanud üles vastumeelsust pidada läbirääkimisi oma võimaliku osalemise üle mitmepoolsetes tuumarelvade kontrolli vahendites, mis on võimaldanud tal takistamatult luua suure arsenali sellistest tehnoloogiliselt arenenud ballistilistest keskmaarakettidest nagu Dong-Feng 26; arvestades, et EL peaks sarnaseid seisukohti jagavate partneritega kooskõlastatult kasutama Hiina suhtes intensiivset diplomaatiat, et töötada välja toimiv relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise struktuur ning kaitsta ELi julgeolekuhuve; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimastel aastatel on Hiina oluliselt kiirendanud oma tava-, raketi- ja tuumavõimekuse arendamist; arvestades, et Hiina ei ole tegutsenud läbipaistvalt ning on näidanud üles vastumeelsust pidada läbirääkimisi oma võimaliku osalemise üle mitmepoolsetes tuumarelvade kontrolli vahendites, mis on võimaldanud tal takistamatult luua suure arsenali sellistest tehnoloogiliselt arenenud ballistilistest keskmaarakettidest nagu Dong-Feng 26; arvestades, et EL peaks sarnaseid seisukohti jagavate partneritega kooskõlastatult kasutama Hiina suhtes intensiivset diplomaatiat, et töötada välja toimiv relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise struktuur ning kaitsta ELi julgeolekuhuve;

| Q. | arvestades, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriik kui ainsad tuumarelva omavad Euroopa riigid on mõlemad arvamusel, et minimaalne ja usaldusväärne tuumaheidutus on oluline Euroopa ja NATO ühise julgeoleku seisukohast; arvestades, et alates Ühendkuningriigi EList väljaastumisest on Prantsusmaa ainus tuumarelvi omav ELi liikmesriik ja jätkab oma tuumaarsenali moderniseerimist; arvestades, et 2020. aastal tegi Prantsusmaa president Emmanuel Macron ettepaneku alustada strateegilist dialoogi huvitatud Euroopa partneritega Prantsusmaa tuumaheidutuse võimaliku rolli üle meie ühises julgeolekus; arvestades, et Ühendkuningriik on teatanud, et suurendab oma tuumarelvade varu üldist ülemmäära rohkem kui 40 % ehk 260 kasutusvalmis lõhkepeani ja muudab oma tuumastaatuse raskemini mõistetavaks, loobudes varude suurusjärgu teatamisest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriik kui ainsad tuumarelva omavad Euroopa riigid on mõlemad arvamusel, et minimaalne ja usaldusväärne tuumaheidutus on oluline Euroopa ja NATO ühise julgeoleku seisukohast; arvestades, et alates Ühendkuningriigi EList väljaastumisest on Prantsusmaa ainus tuumarelvi omav ELi liikmesriik ja jätkab oma tuumaarsenali moderniseerimist; arvestades, et 2020. aastal tegi Prantsusmaa president Emmanuel Macron ettepaneku alustada strateegilist dialoogi huvitatud Euroopa partneritega Prantsusmaa tuumaheidutuse võimaliku rolli üle meie ühises julgeolekus; arvestades, et Ühendkuningriik on teatanud, et suurendab oma tuumarelvade varu üldist ülemmäära rohkem kui 40 % ehk 260 kasutusvalmis lõhkepeani ja muudab oma tuumastaatuse raskemini mõistetavaks, loobudes varude suurusjärgu teatamisest;

| R. | arvestades, et Iisrael ei ole NPT osaline; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Iisrael ei ole NPT osaline;

| S. | arvestades, et veel mitu riiki on omandanud ballistiliste ja tiibrakettide tootmiseks vajaliku teadusliku, tehnoloogilise ja tööstusliku võimekuse; arvestades, et India ja Pakistan on teatanud, et neil on tuumarelv; arvestades, et need kaks riiki ei ole NPT osalised; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et veel mitu riiki on omandanud ballistiliste ja tiibrakettide tootmiseks vajaliku teadusliku, tehnoloogilise ja tööstusliku võimekuse; arvestades, et India ja Pakistan on teatanud, et neil on tuumarelv; arvestades, et need kaks riiki ei ole NPT osalised;

| T. | arvestades, et muret tekitab oht, et tuumaarsenali võivad hõivata terroriorganisatsioonid; arvestades, et endiselt on ohuks tuumarelva salajane levik paariarežiimides, nagu näitas Abdul Qadeer Khani võrgustik; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et muret tekitab oht, et tuumaarsenali võivad hõivata terroriorganisatsioonid; arvestades, et endiselt on ohuks tuumarelva salajane levik paariarežiimides, nagu näitas Abdul Qadeer Khani võrgustik;

| U. | arvestades, et ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitleval Haagi tegevusjuhendil on rakettide leviku tõkestamise mõõde vaatamata sellele, et see ei ole õiguslikult siduv; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitleval Haagi tegevusjuhendil on rakettide leviku tõkestamise mõõde vaatamata sellele, et see ei ole õiguslikult siduv;

| V. | arvestades, et alates 2002. aastast kehtiva avatud taeva lepingu eesmärk oli suurendada usaldust ja vastastikust mõistmist Venemaa ja USA ning selle Euroopa liitlaste vahel; arvestades, et Venemaa ei ole mitu aastat täitnud avatud taeva lepingust tulenevaid kohustusi; arvestades, et USA ja Venemaa taganesid üksteise järel lepingust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et alates 2002. aastast kehtiva avatud taeva lepingu eesmärk oli suurendada usaldust ja vastastikust mõistmist Venemaa ja USA ning selle Euroopa liitlaste vahel; arvestades, et Venemaa ei ole mitu aastat täitnud avatud taeva lepingust tulenevaid kohustusi; arvestades, et USA ja Venemaa taganesid üksteise järel lepingust;

| W. | arvestades, et keemiarelvade keelustamise konventsioon (CWC) on maailma esimene mitmepoolne desarmeerimiskokkulepe, mis näeb ette terve massihävitusrelvade liigi kontrollitava likvideerimise; arvestades, et viimasel aastakümnel on keemiarelvade kasutamist keelavat õigusnormi mitu korda rikutud, teiste hulgas on seda teinud Süüria valitsus ja Venemaa; arvestades, et CWCd tuleb kohandada, et arvestada uute tööstuslike tootmisprotsesside, innovatiivse keemiatööstuse ja uute esilekerkivate osalejatega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et keemiarelvade keelustamise konventsioon (CWC) on maailma esimene mitmepoolne desarmeerimiskokkulepe, mis näeb ette terve massihävitusrelvade liigi kontrollitava likvideerimise; arvestades, et viimasel aastakümnel on keemiarelvade kasutamist keelavat õigusnormi mitu korda rikutud, teiste hulgas on seda teinud Süüria valitsus ja Venemaa; arvestades, et CWCd tuleb kohandada, et arvestada uute tööstuslike tootmisprotsesside, innovatiivse keemiatööstuse ja uute esilekerkivate osalejatega;

| X. | arvestades, et EL osaleb täiel määral rahvusvahelistes püüdlustes parandada bioloogiliste relvade konventsiooni rakendamisega bioturvalisust ja elurikkust; arvestades, et 13 riiki ei ole veel bioloogiliste relvade konventsiooni osalised; arvestades, et bioloogiliste relvade konventsioon sõlmiti ilma täitmist tagavate kontrollivahenditeta; arvestades, et läbirääkimised kontrolliprotokolli üle seiskusid 20 aastat tagasi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EL osaleb täiel määral rahvusvahelistes püüdlustes parandada bioloogiliste relvade konventsiooni rakendamisega bioturvalisust ja elurikkust; arvestades, et 13 riiki ei ole veel bioloogiliste relvade konventsiooni osalised; arvestades, et bioloogiliste relvade konventsioon sõlmiti ilma täitmist tagavate kontrollivahenditeta; arvestades, et läbirääkimised kontrolliprotokolli üle seiskusid 20 aastat tagasi;

| Y. | arvestades, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRVD) ballistiliste rakettide, tuuma- ja massihävitusrelvadega seotud tegevus ja programmid ning nende relvade levik ja eksport kujutavad endast suurt ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule, samuti ülemaailmsel tasandil desarmeerimiseks ja massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks tehtavatele jõupingutustele; arvestades, et KRDV juhtkond püüab sageli kasutada oma tuumarelvaprogrammi rahvusvaheliselt üldsuselt poliitiliste ja majanduslike järeleandmiste väljapressimiseks, jätkab aga samal ajal oma lühi- ja keskmaarakettide tehnoloogia ja tuumaalase oskusteabega kauplemist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRVD) ballistiliste rakettide, tuuma- ja massihävitusrelvadega seotud tegevus ja programmid ning nende relvade levik ja eksport kujutavad endast suurt ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule, samuti ülemaailmsel tasandil desarmeerimiseks ja massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks tehtavatele jõupingutustele; arvestades, et KRDV juhtkond püüab sageli kasutada oma tuumarelvaprogrammi rahvusvaheliselt üldsuselt poliitiliste ja majanduslike järeleandmiste väljapressimiseks, jätkab aga samal ajal oma lühi- ja keskmaarakettide tehnoloogia ja tuumaalase oskusteabega kauplemist;

| Z. | arvestades, et humanitaarse desarmeerimise teke on pakkunud külma sõja ajast pärinevatele traditsioonilistele desarmeerimistavadele positiivset alternatiivi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et humanitaarse desarmeerimise teke on pakkunud külma sõja ajast pärinevatele traditsioonilistele desarmeerimistavadele positiivset alternatiivi;

| AA. | arvestades, et endiselt osaleb murettekitavalt vähe naisi massihävitusrelvade likvideerimiseks tehtavates pingutustes, sealhulgas massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele suunatud diplomaatia valdkonnas; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et endiselt osaleb murettekitavalt vähe naisi massihävitusrelvade likvideerimiseks tehtavates pingutustes, sealhulgas massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja desarmeerimisele suunatud diplomaatia valdkonnas;

| AB. | arvestades, et kliimaga seotud ohud võivad ELi strateegilist julgeolekukeskkonda halvendada; arvestades, et massihävitusrelvade desarmeerimise ja leviku tõkestamise pingutused soodustavad selgelt kestlikku arengut, ülemaailmset julgeolekut, prognoositavust, pikaajalist stabiilsust ning elatusvahendite, keskkonna ja planeedi kaitsmist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kliimaga seotud ohud võivad ELi strateegilist julgeolekukeskkonda halvendada; arvestades, et massihävitusrelvade desarmeerimise ja leviku tõkestamise pingutused soodustavad selgelt kestlikku arengut, ülemaailmset julgeolekut, prognoositavust, pikaajalist stabiilsust ning elatusvahendite, keskkonna ja planeedi kaitsmist;

| AC. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile vajaduse suurendada ELi keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja tuumakaitsealast (KBRT) valmisolekut ja teadlikkust, suurendada koostööd KBRT tsiviil- ja sõjaväesektorite vahel ning investeeringuid neisse, töötada välja ennetavad reageerimis- ja taastamismeetmed olemasoleva ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames, koondada kokku ELi KBRT eksperditeadmised ning edendada tervishoiu ja julgeoleku vahelist seost; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud esile vajaduse suurendada ELi keemilist, bioloogilist, radioloogilist ja tuumakaitsealast (KBRT) valmisolekut ja teadlikkust, suurendada koostööd KBRT tsiviil- ja sõjaväesektorite vahel ning investeeringuid neisse, töötada välja ennetavad reageerimis- ja taastamismeetmed olemasoleva ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames, koondada kokku ELi KBRT eksperditeadmised ning edendada tervishoiu ja julgeoleku vahelist seost;

| 1. | kinnitab veel kord oma täielikku pühendumist mõjusa rahvusvahelise relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise korra säilitamisele, kuna see on Euroopa ja ülemaailmse julgeoleku nurgakivi; tuletab meelde võetud kohustust järgida meetmeid, mille eesmärk on liikuda kogu tuumaarsenali vähendamise ja likvideerimise suunas ning luua tingimused tuuma- ja KBRT-relvade vaba maailma saavutamiseks; nõuab, et uuendataks relvastuskontrolli ja desarmeerimise mitmepoolset korda, millesse oleksid kaasatud kõik osalejad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on mures tuumarelva leviku tõkestamise, desarmeerimise ja relvastuskontrolli ülemaailmse struktuuri jätkuva nõrgenemise pärast, mida süvendab uute potentsiaalselt destabiliseerivate süsteemide, nagu tehisintellektipõhiste relvasüsteemide, ülehelikiiruseliste rakettide ja droonitehnoloogia kiire areng; rõhutab vajadust tegeleda eelkõige ülehelikiiruseliste rakettide tehnoloogia teemaga, kuna see suurendab ohtu, et rünnakule reageerimisel kasutatakse tuumarelvi; kardab, et peamistest relvastuskontrollilepingutest taganemine või nende pikendamata jätmine kahjustaks tugevalt rahvusvahelisi relvastuskontrollirežiime, mis on taganud teatava stabiilsuse, ja halvendaks tuumariikide suhteid; rõhutab tungivat vajadust taastada piiriülene usaldus; on mures, et massihävitusrelvi kasutatakse geopoliitiliste vaidluste lahendamiseks, ja on kindlalt selle vastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on mures mitme riigi tehtud otsuse pärast, mis puudutab nende sõjaliste doktriinide tuumaaspekti ümberhindamist; kutsub kõiki tuumariike üles täitma oma kohustusi ning kaaluma tuumarelvade rolli ja osatähtsuse vähendamist kõigis oma sõjalistes ja julgeolekualastes kontseptsioonides, doktriinides ja poliitikameetmetes: väljendab heameelt USA kavatsuse üle hinnata käimasoleva tuumapoliitika läbivaatamise raames võimalikke viise, kuidas vähendada tuumarelvade osatähtsust oma riiklikus julgeolekustrateegias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab veel kord oma täielikku toetust NPT-le ja selle kolmele üksteist vastastikku tugevdavale sambale, kuna see on üks kõige laialdasemalt tunnustatud õiguslikult siduvaid instrumente ja tuumarelva leviku tõkestamise korra nurgakivi; tuletab meelde, et NPT on aidanud kaasa paljude desarmeerimise ja tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamisega seotud normide säilitamisele ning taganud samal ajal tuumarelva leviku tõkestamise normi täitmise; ootab, et tuumariigid astuksid heas usus samme selleks, et täita oma lepingust tulenevad kohustused ja näidata tõelist pühendumust tuumadesarmeerimisele, võttes 2010. aasta lõplikus NPTs sätestatud konkreetseid meetmeid, karmistades tuumarelva leviku tõkestamise normi ja laiendades IAEA kaitsemeetmete suutlikkust; hoiatab, et NPT tulevikku ei tohiks pidada endastmõistetavaks, ning õhutab osalisriike tegema kõik endast oleneva, et aidata saavutada eelseisval 10. läbivaatamiskonverentsil edukas ja ambitsioonikas tulemus kõigis selle sammastes (desarmeerimine, tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumaenergia rahuotstarbeline kasutamine), leppides kokku sisulises lõppdeklaratsioonis, mis NPTd veelgi tugevdaks ning aitaks hoida strateegilist stabiilsust ja takistada uut võidurelvastumist; kutsub kõiki riike üles NPT-le alla kirjutama, sellega ühinema ja seda ka edaspidi järgima; kutsub üles NPT 10. läbivaatamisel arutama NPTs sõjalisel otstarbel kasutatavate tuumareaktorite ekspordi alal esinevat lünka; kutsub ELi liikmesriike üles saatma läbivaatamiskonverentsile oma kõrgeimad poliitikud; kutsub seetõttu NPT osalisriike üles konstruktiivselt osalema NPT raamistikus ning leppima kokku realistlikes, tõhusates, tõelistes, vastastikustes ja kontrollitavates meetmetes, mis aitavad saavutada tuumadesarmeerimise ühise eesmärgi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust tagada ELi tugev ja konstruktiivne roll ülemaailmsetel normidel põhineva massihävitusrelvade leviku tõkestamise jõupingutuste, relvastuskontrolli ja desarmeerimise struktuuri arendamisel ja tugevdamisel, mille pikaajaline eesmärk on likvideerida kõik KBRT-relvad, kasutades täielikult kõiki kättesaadavaid vahendeid; väljendab sellega seoses rahulolu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise ELi erisaadiku tööga; kutsub nõukogu üles toetama seda, et EL oleks rahvusvahelistel desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli foorumitel üksmeelne, ning edendama usaldust suurendavaid meetmeid kõigi NPT osaliste seas eesmärgiga leevendada pingeid ja vähendada umbusaldust; rõhutab vajadust kasutada strateegilise kompassi raames tehtud tööd, et täielikult lõimida massihävitusrelvade levikuga seotud küsimused ühisesse arusaama ohtudest ja saavutada sel teemal ühine strateegiline kultuur; palub, et Euroopa välisteenistus algataks arutelu Brexiti mõju üle tema desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitikale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab ELi jätkuvat märkimisväärset rahalist toetust muu hulgas ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole, IAEA-le, Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonile (OPCW) ning ÜRO peasekretäri rakendatavale keemia-, bioloogiliste ja toksiinrelvade väidetava kasutamise uurimismehhanismile; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et otsustava tähtsusega on koolitus ja teadlikkuse suurendamine; nõuab seetõttu, et ELis suurendataks massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli valdkonnas, sealhulgas kvantarvutuse valdkonnas olemasolevaid erialaseid teadmisi ning tõhustataks ELi ja liikmesriikide töötajate väljaõpet; rõhutab vajadust tugevdada sidemeid era- ja avaliku sektori, akadeemiliste ringkondade, mõttekodade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; kiidab sellega seoses jätkuvat rahalist toetust Euroopa tuumaenergiaalase hariduse võrgustikule, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise ELi konsortsiumile ning Euroopa tuumajulgeoleku koolituskeskusele; rõhutab koolitus- ja haridusprojektide alal Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžiga koostöö tegemise potentsiaali; nõuab rohkem investeeringuid desarmeerimisalasesse haridusse ja noorte kaasamise hõlbustamisse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et kahesuguse kasutusega kaupade määruses on laiendatud läbipaistvusega seotud aruandluse, koordineerimise ja jõustamise volitusi ning kohustuste ulatust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub ELi delegatsioone üles seadma ülemaailmse ja piirkondliku desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli küsimuse kolmandate riikidega peetava poliitilise arutelu päevakorras tähtsale kohale, et tagada, et EL toetab jõupingutusi olemasolevate desarmeerimise, relvastuskontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise lepingute ja vahendite üldiselt siduvaks muutmiseks; palub Euroopa välisteenistusel teha ulatulikku tööd meie lähimate partnerite, eriti Euroopa naabruses asuvate ja kandidaatriikide massihävitusrelvade desarmeerimise, leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli alase koolituse parandamisel ja suutlikkuse suurendamisel; tunnustab ELi panust KBRT-riskide vähendamisel kogu maailmas tänu partnerriikide abistamisele ning kiidab ELi KBRT-riskide vähendamise tippkeskuste algatust, mida rahastatakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ELi üles tugevdama oma juhtrolli tuumakatsetuste tagajärjel kannatanute abistamisel ja mõjutatud piirkondades keskkonnakahju heastamisel; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal pakkuda välja meetmeid, mida EL ja selle liikmesriigid saaksid võtta, et tugevdada sellega seoses ELi rolli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab tervitatavaks NATO toetust ja dialoogi hõlbustamist liitlaste ja partnerite vahel, et võimaldada neil täita oma massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohustusi; rõhutab, et NATO liitlased peavad jätkama pühendunult tingimuste loomist tuumaarsenali edasiseks vähendamiseks ja pikemas perspektiivis likvideerimiseks ning tuumarelvavaba maailma loomiseks vastastikkuse põhimõtte ning õiguslikult siduvate ja kontrollitavate lepingute alusel; rõhutab, et kõik riigid peavad osalema sellel teemal konstruktiivses ja usaldusväärses arutelus asjaomastel rahvusvahelistel ja kahepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab oma täielikku toetust ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo tööle, ÜRO peasekretäri ambitsioonikale desarmeerimiskavale ning ÜRO egiidi all toimuvatele mitmepoolsetele aruteludele ja läbirääkimistele; rõhutab vajadust tagada kõigi sidusrühmade, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade kaasamine ning kodanike mitmekülgne ja sisukas osalemine desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevates aruteludes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab usaldust suurendavaid meetmeid, mille võttis vastu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon ning millel on tähtis roll arusaamatuste ja valearvestuste vähendamisel ning suurema avatuse ja läbipaistvuse tagamisel; julgustab kõiki tuumariike võtma vajalikke meetmeid, et suurendada oma tuumaarsenaliga seotud läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab ELi pühendumust aidata luua Lähis-Idas massihävitusrelvadest vaba tsoon kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise ja pikendamise 1995. aasta konverentsi resolutsiooniga Lähis-Ida kohta ning usaldust suurendavate meetmete edendamist ELi poolt, et toetada selle protsessi täielikku, kontrollitavat ja pöördumatut läbiviimist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on mures KRDV jätkuva tuuma- ja ballistilise tegevuse pärast, millega rikutakse mitmeid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ning KRDV uue võimekuse arendamise pärast; kordab soovi töötada selle nimel, et saavutada Korea poolsaare täielik, pöördumatu ja kontrollitav tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmine, ning on arvamusel, et EL peaks jätkama jõupingutusi kõigi massihävitusrelvade likvideerimiseks Korea poolsaarel; nõuab tungivalt, et KRDV lõpetaks viivitamata oma tuuma- ja raketitegevuse ning muud massihävitusrelvade ja kandesüsteemide programmid, järgiks täielikult kõiki asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, allkirjastaks ja ratifitseeriks kiiresti CTBT ning hakkaks uuesti täitma NPTd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub NPT raamistikku mittekuuluvaid tuumariike üles hoiduma sõjalise otstarbega tuumatehnoloogia levitamisest ja ühinema NPTga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks tuumarelvade keelustamise leppe jõustumise ja tunnustab selle visiooni tuumarelvavabast maailmast; tuletab meelde, et NPT on asendamatu foorum tuumadesarmeerimise eesmärgi poole pürgimiseks ning rahvusvahelise stabiilsuse ja ühise julgeoleku tagamiseks ning tema rolli ei tohi nõrgendada; rõhutab 191 osalisriigiga NPT tähtsust ja toonitab vajadust tagada selle tõhusus; kutsub kõiki NPT osalisriike üles seetõttu konstruktiivselt osalema NPT raamistikus ning leppima kokku realistlikes, tõhusates, tõelistes, vastastikustes ja kontrollitavates meetmetes, mis aitavad saavutada tuumadesarmeerimise pikaajalise ühise lõppeesmärgi; on seisukohal, et tuumarelvade keelustamise lepe ei tohiks nõrgendada liikmesriikide julgeolekut; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde IAEA keskset rolli selle tagamisel, et osalevad riigid järgivad NPT sätteid; rõhutab, et IAEA kontrollitegevus on tuumarelvade leviku tõkestamisel oluline; kutsub riike, kes ei ole seda veel teinud, üles IAEA lisaprotokolli viivitamatult ratifitseerima ja rakendama; kutsub riike, kes on lisaprotokolli kohaldamise lõpetanud, üles seda taas täitma hakkama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et IAEA-l on väga oluline roll selle jälgimisel ja kontrollimisel, kas Iraan täidab kaitsemeetmete lepingut, ning tunnustab eriliselt otsustavat rolli, mida ta on täitnud alates 23. veebruarist 2021, rakendades Iraaniga saavutatud ajutist kahepoolset tehnilist kokkulepet, mis võimaldab IAEA-l jätkata vajalikku kontrolli- ja järelevalvetegevust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kinnitab uuesti oma täielikku toetust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale kui ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise struktuuri kesksele elemendile; rõhutab, et leppe täielik rakendamine on äärmiselt oluline Euroopa julgeoleku tagamiseks ning stabiilsuse ja julgeoleku tagamiseks Lähis-Idas ja kogu maailmas; väljendab heameelt ELi jätkuva koostöö üle Iraaniga tsiviilotstarbelise tuumaenergiaga seotud küsimustes ning meetmete üle, mida on võetud rakendamaks tuumaohutuse parandamise projekte vastavalt ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisale; õhutab Iraani viivitamata lõpetama oma tuumaalane tegevus, millega rikutakse ühist laiaulatuslikku tegevuskava, ja märgib, et sellega peaks kaasnema kõigi tuumaalaste sanktsioonide tühistamine; kutsub kõiki osalisi üles alustama uuesti läbirääkimisi, et saavutada uuesti leppe täielik ja tõhus täitmine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kinnitab, et CTBT jõustumine ja ratifitseerimine on endiselt ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia oluline eesmärk, kuna see on tugev usaldust suurendav vahend; märgib, et CTBT on ratifitseerinud 170 riiki, ja juhib tähelepanu sellele, et CTBT jõustumiseks peavad seda tegema veel kaheksa riiki; kiidab ELi diplomaatilisi püüdlusi jõuda riikideni, kes ei ole lepingut allkirjastanud, et tungivalt paluda neil võtta kohustus CTBT ratifitseerida ja seda üldiselt järgida; väljendab heameelt ELi toetuse, sealhulgas rahalise toetuse üle CTBT organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele, mille eesmärk on tugevdada organisatsiooni kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust; kutsub kõiki riike, kes ei ole CTBTd allkirjastanud, üles sellega ühinema ning nõuab tungivalt, et kõik riigid, kes on CTBT allkirjastanud, kuid ei ole seda ratifitseerinud, ratifitseeriksid selle; kutsub kõiki riike üles hoiduma tuumarelvakatsetustest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab oma pikaajalist toetust läbirääkimiste alustamiseks lõhustuvate materjalide tootmise keelustamise lepingu üle ning kutsub kõiki tuumariike, kes ei ole seda veel teinud, üles viivitamatult kehtestama moratooriumi lõhustuvate materjalide tootmisele tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab veel kord sügavat kahetsust USA ja Venemaa Föderatsiooni taganemise pärast INFi lepingust pärast lepingu pidevat rikkumist Venemaa poolt ning osaliste puuduliku suhtluse pärast; on eriti mures, et INFi lepingu järgselt võidakse Euroopa operatsioonitandrile uuesti paigutada maapealseid keskmaarakette ning et Euroopas võib alata uus võidurelvastumine ja taasrelvastamine; väljendab heameelt USA ja Venemaa võetud kohustuse üle jätkata tööd selle nimel, et saavutada teatavaks tehtud ühised eesmärgid, milleks on prognoositavuse tagamine strateegilises valdkonnas ning relvakonfliktide ja tuumasõjaohu vähendamine; nõuab tungivalt, et mõlemad pooled kasutaksid seda dünaamikat ambitsioonika aluse loomiseks, et alustada uuesti läbirääkimisi uue relvastuskontrolli struktuuri ja riski vähendamise meetmete üle, milles võetaks arvesse muutuvat geopoliitilist konteksti ja uute jõudude esilekerkimist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub kõiki teisi riike, eriti Hiinat, kellel on või kes arendavad praegu mandritevaheliste ja keskmaarakettide süsteeme, üles osalema INFi lepingule järgneva lepingu mitmepoolseks ja üldiselt siduvaks muutmisel, võttes arvesse relvasüsteemide viimaseid suundumusi, ning aktiivselt osalema läbirääkimistel võimalike muude relvastuskontrolli kokkulepete üle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab murelikult teadmiseks Hiina tuumaarsenali, sealhulgas ülehelikiiruseliste tuumavõimekusega rakettide praeguse moderniseerimise ja laiendamise; kutsub Hiinat üles osalema aktiivselt ja heas usus rahvusvahelistes relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise alastes läbirääkimistes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | täheldab murelikult, et Venemaa rikub sageli rahvusvahelisi norme ja lepinguid ning sellega kaasneb üha vaenulikum tuumaretoorika liikmesriikide vastu; nõuab tungivalt, et Venemaa loobuks vaenulikust tegevusest ja hakkaks rahvusvahelisi norme uuesti järgima; on eelkõige mures Venemaa tuumarelvakatsetuste pärast ning tuuma- ja tavakütusel töötavate jäälõhkujate laevastiku suurendamise pärast Arktikas; rõhutab, et selline tegevus on vastuolus stabiilsuse ja rahu säilitamise eesmärgiga ning võib lisaks olla väga ohtlik Arktika haprale keskkonnale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtub väga soosivalt USA ja Venemaa Föderatsiooni otsusesse pikendada uut START-lepingut, mis on oluline panus eelseisvasse NPT 10. läbivaatamiskonverentsi ja uue START-lepingu VI artikli rakendamisse; rõhutab, et selle pikendamine peaks olema aluseks läbirääkimistele uue relvastuskontrolli lepingu üle, mis hõlmaks nii positsioonidele paigutatud kui ka paigutamata relvi ning strateegilisi ja mittestrateegilisi relvi; kutsub mõlemat allakirjutanut üles põhjalikult hindama kõiki võimalusi seoses lepingu kohaldamisalasse kuuluvate relvade ulatuse, kasutusele võtmise ja liigiga ning nõuab arutelu teiste tuumariikidega ja nende kaasamist mis tahes uue relvastuskontrolli lepingu üle peetavatesse läbirääkimistesse, eelkõige tuleb kaasata Hiina, arvestades tema tuumaarsenali jätkuvat laiendamist ja moderniseerimist, ning Ühendkuningriik ja Prantsusmaa; kutsub kõiki tuumariike üles kinnitama põhimõtet, et tuumasõda ei saa võita ja seda ei tohi kunagi pidada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, kui olulised on presidendi tuumaalgatused, mille eesmärk on vähendada paigutatud taktikalisi lühimaa-tuumarelvi; võtab murelikult teadmiseks Venemaa käimasolevad mittestrateegiliste tuumarelvade moderniseerimise programmid, mis tekitavad kahtlusi, kas need on vastavuses presidendi tuumaalgatuste eesmärkidega; tuletab meelde, et presidendi tuumaalgatustel on vaatamata nende mittesiduvale olemusele olnud relvastuskontrolli ülesehituses oluline roll, ning kutsub nii USAd kui ka Venemaa Föderatsiooni üles pidama kinni oma mittestrateegiliste tuumarelvadega seotud kohustustest ning suurendama oma relvaarsenalide, relvade paigutamise ja staatuse, moderniseerimise ja uute relvade väljatöötamise läbipaistvust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab töötama aktiivselt meetmete võtmiseks, et võidelda rakettide leviku ohu vastu; kutsub märkimisväärsel hulgal tiibrakette omavaid riike üles keskenduma esimese sammuna usalduse ja läbipaistvuse meetmetele, sealhulgas tiibrakettide paigutamist ja kasutamist käsitlevate tegevusjuhendite üle läbirääkimiste pidamisele ja nende vastuvõtmisele; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles alustama dialoogi eksportivate riikidega, et tagada, et nad järgivad täielikult raketitehnoloogia kontrollirežiimi ja koordineerivad selle kaudu jõupingutusi, kuna see on ainus olemasolev mitmepoolne kokkulepe, mis hõlmab rakettide ja rakettidega seotud varustuse üleandmist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiidab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja püüdlusi edendada Haagi tegevusjuhendi üldiselt siduvaks muutmist, mis on ainus mitmepoolne läbipaistvuse ja usalduse suurendamise vahend ballistiliste rakettide leviku valdkonnas, et veelgi toetada jõupingutusi massihävitusrelvade kandmise võimega ballistiliste rakettide leviku piiramiseks; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles juhtima jõupingutusi Haagi tegevusjuhendi ja muude relvastuskontrolli vahendite tugevamaks ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab avatud taeva lepingu olulisust Atlandi-ülestes suhetes ja selle väärtuslikku panust ülemaailmsesse relvastuskontrolli struktuuri, usalduse suurendamisse ja läbipaistvusse seoses allakirjutanud riikide sõjalise tegevusega ning Euroopa ja kogu maailma pikaajalisse stabiilsusesse; rõhutab, et avatud taeva leping andis väiksematele Euroopa riikidele suutlikkuse jälgida oma naabreid ja nõuda neilt sõjalise tegevuse kohta aru; peab kahetsusväärseks, et Venemaa Föderatsiooni Riigiduuma võttis hiljuti vastu avatud taeva lepingust taganemise seaduse ja USA taganes avatud taeva lepingust; kutsub ülejäänud allakirjutanuid üles lepingu täitmist jätkama; nõuab tungivalt, et USA ja Venemaa Föderatsioon jätkaksid läbirääkimisi lepinguga uuesti liitumise ning selle täieliku, tõhusa ja kontrollitava täitmise üle; nõuab tungivalt, et ülejäänud riigid tugevdaksid lepingut kui usaldust suurendavat meedet veelgi, laiendades selle kohaldamisala, et hõlmata teadlastevahelist suhtlust, hädaolukordadele reageerimise alast koostööd, keskkonnaseiret ja muid missioone; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb muret ohu pärast, mida kujutab endast keemiasõjapidamine pärast aastakümnete kõige suuremat ja püsivamat keemiarelvade kasutamist; on eriti mures mõnede riiklike ja valitsusväliste osalejate suurenenud suutlikkuse pärast toota keelatud kemoründemürke kiiremini ja piiratud avastamisnäitajatega; nõuab tungivalt, et järgitaks ülemaailmset keemiarelvade vastast eetilist normi, vältides nende kasutamise korral karistamatust; nõuab, et hiljuti vastu võetud kogu maailmas rakendatavat inimõiguste rikkujate vastast ELi sanktsioonirežiimi kasutataks tõhusalt selle normi järgimiseks; väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis vastu horisontaalsete sanktsioonide korra keemiarelvade tootmisel, ladustamisel, kasutamisel ja levikul esinevate sagenevate rikkumiste tõkestamiseks; väljendab uuesti suurt muret Aleksei Navalnõi ning Sergei ja Julia Skripali mõrvakatse pärast keelustatud närvimürgiga Novitšok, mis on CWC kohaselt keemiarelv; peab tervitatavaks sanktsioone, mis kehtestati Venemaa ametnikele 14. oktoobril 2020 vastuseks sellele rahvusvaheliste normide ja Venemaa rahvusvaheliste kohustuste jämedale rikkumisele; nõuab tungivalt, et Venemaa annaks konkreetsed vastused Kremli kriitiku Aleksei Navalnõi mürgitamise kohta, nagu nõuab 45 lääneriigist koosnev rühm OPCW reeglite kohaselt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiidab OPCW olulist rolli kemoründemürkide kontrollitud hävitamisel; mõistab kõige karmimalt hukka keemiarelvade arendamise ja ulatusliku kasutamise CWC liikmeks olevate riikide poolt ning mõistab hukka arvukad inimõiguste rikkumised ja julmused, mille on toime pannud Bashar al-Assadi Süüria Araabia Vabariigi režiim; rõhutab, et CWC selliste raskete rikkumiste eest tuleb tagada vastutusele võtmine; väljendab heameelt CWC osalisriikide konverentsi 25. istungjärgul tehtud otsuse üle peatada teatavad Süüria õigused ja privileegid OPCW raames; väljendab heameelt ELi jätkuva toetuse üle ÜRO peasekretäri uurimismehhanismile, aga rõhutab selle aruandekohustuse tagamise tähtsust; mõistab hukka katsed kahjustada ÜRO peasekretäri uurimismehhanismi sõltumatust, allutades selle ÜRO Julgeolekunõukogule; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma täielikku toetust bioloogiliste relvade konventsioonile, millega keelatakse ohtlike viiruste, bakterite ja toksiliste ainete kasutamine inimeste vastu; väljendab heameelt ELi rahalise toetuse üle otse bioloogiliste relvade konventsioonile ja bioturvalisuse tugevdamisele väljaspool ELi; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles jätkama jõupingutusi bioloogiliste relvade konventsiooni üldiselt siduvaks muutmise edendamisel; juhib tähelepanu vajadusele suurendada jõupingutusi, et luua õiguslikult siduv mehhanism, mis võimaldab kontrollida vastavust bioloogiliste relvade konventsiooniga; kutsub kõiki osalisi, sealhulgas USAd, üles pöörduma bioloogiliste relvade konventsiooni ajutise töörühma kaudu läbirääkimiste juurde tagasi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab olulist tööd, mida Euroopa Liidu Satelliidikeskus on teinud kosmosevarade, satelliitfotode ja georuumilise luure kasutamisel, et jälgida massihävitusrelvade desarmeerimise ja leviku tõkestamise kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | juhib tähelepanu kiirele edasiliikumisele tehisintellektil põhinevate süsteemide arendamisel sõjalises valdkonnas; kordab seetõttu oma nõudmist, et EL võtaks juhtrolli rahvusvahelistes regulatiivsetes jõupingutustes, tagamaks, et tehisintellekti sõjalisel otstarbel arendamisel ja kasutamisel järgitakse rahvusvahelises õiguses, sealhulgas rahvusvahelises humanitaarõiguses ja inimõigusi käsitlevas õiguses sätestatud rangeid piiranguid; nõuab, et EL sillutaks teed ka ülemaailmsetele läbirääkimistele, et ajakohastada kõik olemasolevad relvastuskontrolli, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise vahendid, et võtta arvesse sõjapidamisel kasutatavaid tehisintellektil põhinevaid süsteeme; rõhutab, et kujunemisjärgus tehnoloogiat, mis ei ole rahvusvahelise õigusega hõlmatud, tuleks hinnata inimlikkuse põhimõttest ja üldkinnistunud arusaamadest lähtudes; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, liikmesriike ja Euroopa Ülemkogu üles võtma vastu ühise seisukoha autonoomsete relvasüsteemide kohta, millega tagataks mõttekas inimkontroll relvasüsteemide otsustava tähtsusega funktsioonide üle; nõuab, et EL toetaks ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni raames tehtavaid jõupingutusi, mille kohaselt kõrged lepinguosalised aitavad kaasa valitsusekspertide rühma tööle autonoomsete surmavate relvasüsteemidega seotud kujunemisjärgus tehnoloogiate alal, et saavutada konsensus õiguslikult siduva instrumendi suhtes, millega keelustataks ilma mõtteka inimkontrollita täielikult autonoomsed relvad; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi üles suurendama investeeringuid suutlikkusse tehisintellekti alal kooskõlas liikmesriikide tegevuskontseptsioonidega; rõhutab, et tehisintellekti kasvav tähtsus nõuab ka tõhustatud koostööd sarnaseid seisukohti jagavate partneritega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vajadust tagada ja peavoolustada naiste võrdne, täielik ja mõttekas osalemine desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise konverentsidel ja foorumitel, sealhulgas desarmeerimisdiplomaatias ja kõigis desarmeerimisega seotud otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | juhib tähelepanu vajadusele võtta lisameetmeid võitluses massihävitusrelvade leviku rahastamise vastu, et takistada tehnoloogia ja teadmiste edastamist vaenulikele valitsusvälistele osalejatele, ning juhib tähelepanu võimalikule ohule, mida KBRT-terrorism kujutab meie ühisele julgeolekule; juhib tähelepanu, et EL peab edendama vastutustundlikku teadust, et vältida teadusuuringute ja katsete väärkasutamist; rõhutab vajadust võidelda KBRT-materjalide smugeldamise ja salakaubaveo vastu ning vältida kõrvalesuunamise riski; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles käsitlema seda küsimust oodatavas ühisteatises strateegilise lähenemisviisi kohta endiste võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise toetamiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab vajadust suurendada jõupingutusi, et veelgi tugevdada ELi valmisolekut ja meetmeid KBRT-ohtude vastu võitlemiseks saastest puhastamise, varude soetamise ja jälgimissuutlikkuse arendamise abil olemasoleva ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 149.

(2)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 63.

(3)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 240.

(4)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 78.

(5)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 86.

(6)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 97.

(7)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 202.

(8)  ELT L 206, 11.6.2021, lk 1.

(9)  ELT C 341, 13.10.2020, lk 1.

(10)  ELT C 298, 26.7.2021, lk 1.

(11)  ELT L 90, 10.4.2010, lk 8.

(12)  ELT L 372 I, 9.11.2020, lk 4.

(13)  ELT L 207, 30.6.2020, lk 15.

(14)  ELT L 149, 7.6.2019, lk 63.

(15)  ELT L 259, 16.10.2018, lk 12.

(16)  ELT L 341, 15.10.2020, lk 1.

(17)  ELT L 207, 30.6.2020, lk 36.

(18)  ELT L 19, 22.1.2019, lk 11.

(19)  Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriik.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

ELi humanitaartegevuse uued suundumused

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon ELi humanitaartegevuse uute suundumuste kohta (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 208 ja 214, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 208 ja 214,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1257/96 humanitaarabi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/836, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/836, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2008. aasta ühisavaldust – Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 2008. aasta ühisavaldust – Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilelanike kaitse kohta sõja ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta neljandat Genfi konventsiooni tsiviilelanike kaitse kohta sõja ajal,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. mai 2003. aasta otsust 2003/335/JSK genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise ning nende eest vastutuselevõtmise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2003. aasta otsust 2003/335/JSK genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude uurimise ning nende eest vastutuselevõtmise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta järeldusi ülemaailmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta järeldusi ülemaailmse toiduga ja toitumisalase kindlustatuse tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks (6),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 3. mai 2016. aasta resolutsiooni 2286 haavatute ja haigete ning meditsiini- ja humanitaartöötajate kaitse kohta relvastatud konfliktides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 3. mai 2016. aasta resolutsiooni 2286 haavatute ja haigete ning meditsiini- ja humanitaartöötajate kaitse kohta relvastatud konfliktides,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. augusti 2016. aasta aruannet ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise tulemuste ja tippkohtumisel osalejate võetud kohustuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 23. augusti 2016. aasta aruannet ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise tulemuste ja tippkohtumisel osalejate võetud kohustuste kohta,

| — | võttes arvesse 23. mail 2016. aastal sõlmitud ulatuslikku kokkulepet (Grand Bargain), selle kohta koostatud iga-aastaseid sõltumatuid aruandeid, eelkõige 2021. aasta aruannet, ja 15.–17. juunil 2021. aastal toimunud ulatusliku kokkuleppe aastakoosolekul esitletud uue ulatusliku kokkuleppe raamistikku (Grand Bargain 2.0 Framework) ja selle lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. mail 2016. aastal sõlmitud ulatuslikku kokkulepet (Grand Bargain), selle kohta koostatud iga-aastaseid sõltumatuid aruandeid, eelkõige 2021. aasta aruannet, ja 15.–17. juunil 2021. aastal toimunud ulatusliku kokkuleppe aastakoosolekul esitletud uue ulatusliku kokkuleppe raamistikku (Grand Bargain 2.0 Framework) ja selle lisasid,

| — | võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku 2021. aasta juuli aruannet paindliku rahastamise kasutamise kohta 2020. aastal ja selle ajakohastatud versioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku 2021. aasta juuli aruannet paindliku rahastamise kasutamise kohta 2020. aastal ja selle ajakohastatud versioone,

| — | võttes arvesse 14.–18. märtsil 2015. aastal Jaapanis Sendais toimunud kolmandal ÜRO suurõnnetuste ohu vähendamise ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku aastateks 2015–2030 ning 2017. aastal Cancúnis ja 2019. aastal Genfis toimunud katastroofiohu vähendamise ülemaailmsete konverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–18. märtsil 2015. aastal Jaapanis Sendais toimunud kolmandal ÜRO suurõnnetuste ohu vähendamise ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku aastateks 2015–2030 ning 2017. aastal Cancúnis ja 2019. aastal Genfis toimunud katastroofiohu vähendamise ülemaailmsete konverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo ülemaailmse humanitaarabi 2021. aasta ülevaadet ja selle igakuiseid uuendusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo ülemaailmse humanitaarabi 2021. aasta ülevaadet ja selle igakuiseid uuendusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“, (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“, (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2021. aasta teatist ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted (COM(2021)0110) ja sellele järgnenud nõukogu 20. mai 2021. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2021. aasta teatist ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted (COM(2021)0110) ja sellele järgnenud nõukogu 20. mai 2021. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone humanitaarabi kohta, eelkõige 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta (7), 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni laste hariduse kohta hädaolukordades ja pikaajalistes kriisides (8), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (9), 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni vastupanuvõime kui ELi välistegevuse strateegilise prioriteedi kohta (10) ja 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone humanitaarabi kohta, eelkõige 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta (7), 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni laste hariduse kohta hädaolukordades ja pikaajalistes kriisides (8), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (9), 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni vastupanuvõime kui ELi välistegevuse strateegilise prioriteedi kohta (10) ja 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengukoostöö rahastamisvahendi, humanitaarabi rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0328/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A9-0328/2021),

| A. | arvestades, et vajadus humanitaarabi järele on kõigi aegade suurim – 2021. aastal vajab abi 238 miljonit inimest, kusjuures see on tingitud peamiselt konfliktidest, aga ka süsteemsetest teguritest, nagu kliimamuutused, loodusõnnetused, keskkonnaseisundi halvenemine, maailma rahvastiku arvu kasv, toiduga kindlustamatus, piiratud veevarud ja ebaõnnestunud valitsemine; arvestades, et humanitaarabivajaduste kasv ja nende üha suurem keerukus puudutab kõiki kestliku arengu eesmärke ning osutab kestliku arengu tegevuskavaga 2030 seoses murettekitavale ülemaailmsete edusammude puudumisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vajadus humanitaarabi järele on kõigi aegade suurim – 2021. aastal vajab abi 238 miljonit inimest, kusjuures see on tingitud peamiselt konfliktidest, aga ka süsteemsetest teguritest, nagu kliimamuutused, loodusõnnetused, keskkonnaseisundi halvenemine, maailma rahvastiku arvu kasv, toiduga kindlustamatus, piiratud veevarud ja ebaõnnestunud valitsemine; arvestades, et humanitaarabivajaduste kasv ja nende üha suurem keerukus puudutab kõiki kestliku arengu eesmärke ning osutab kestliku arengu tegevuskavaga 2030 seoses murettekitavale ülemaailmsete edusammude puudumisele;

| B. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat ebakindlust ja ebavõrdsust, võimendanud vajadust humanitaarabi järele – eelkõige on järsult kasvanud nälg ja toiduvarude puudus, peaaegu 300 miljonit inimest ähvardab terav toiduga kindlustamatuse oht ja rohkem kui 40 miljonit inimest ähvardab väga tõsine toiduga kindlustamatus – ning takistanud piiride sulgemise ja muude piirangute tõttu humanitaarabi andmist; arvestades, et humanitaarvajaduste kasv on osaliselt tingitud sellest, et ebakindluse põhjustega tegelemiseks ei anta piisavalt arenguabi; arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni andmetel suurenes humanitaarabi kõigile ebakindlas olukorras olevatele riikidele 2015.–2016. aastal 38 %, samas kui programmikohane arenguabi ebakindlas olukorras olevatele riikidele samal ajavahemikul ei suurenenud (12); arvestades, et aastatel 2014–2018 moodustas humanitaarabi arenguabi komitee (13) 29 riigis antavast ametlikust arenguabist suuruselt teise osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat ebakindlust ja ebavõrdsust, võimendanud vajadust humanitaarabi järele – eelkõige on järsult kasvanud nälg ja toiduvarude puudus, peaaegu 300 miljonit inimest ähvardab terav toiduga kindlustamatuse oht ja rohkem kui 40 miljonit inimest ähvardab väga tõsine toiduga kindlustamatus – ning takistanud piiride sulgemise ja muude piirangute tõttu humanitaarabi andmist; arvestades, et humanitaarvajaduste kasv on osaliselt tingitud sellest, et ebakindluse põhjustega tegelemiseks ei anta piisavalt arenguabi; arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni andmetel suurenes humanitaarabi kõigile ebakindlas olukorras olevatele riikidele 2015.–2016. aastal 38 %, samas kui programmikohane arenguabi ebakindlas olukorras olevatele riikidele samal ajavahemikul ei suurenenud (12); arvestades, et aastatel 2014–2018 moodustas humanitaarabi arenguabi komitee (13) 29 riigis antavast ametlikust arenguabist suuruselt teise osa;

| C. | arvestades, et ühest küljest on COVID-19 pandeemia tekitanud abioperatsioone läbi viivatele rahvusvahelistele organisatsioonidele mitmeid logistilisi takistusi, teisest küljest on need logistilised probleemid aidanud abiprogrammide rakendamist mitmel viisil muuta, eelkõige on suurenenud humanitaarabi lokaliseerimise tähtsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühest küljest on COVID-19 pandeemia tekitanud abioperatsioone läbi viivatele rahvusvahelistele organisatsioonidele mitmeid logistilisi takistusi, teisest küljest on need logistilised probleemid aidanud abiprogrammide rakendamist mitmel viisil muuta, eelkõige on suurenenud humanitaarabi lokaliseerimise tähtsus;

| D. | arvestades, et 2018. aastal vajas tormide, üleujutuste, põudade ja metsatulekahjude tõttu rahvusvahelist humanitaarabi ligikaudu 108 miljonit inimest; arvestades, et 2050. aastaks võib kliimaga seotud katastroofide ja kliimamuutuste sotsiaal-majandusliku mõju tõttu vajada igal aastal humanitaarabi üle 200 miljoni inimese; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2018. aastal vajas tormide, üleujutuste, põudade ja metsatulekahjude tõttu rahvusvahelist humanitaarabi ligikaudu 108 miljonit inimest; arvestades, et 2050. aastaks võib kliimaga seotud katastroofide ja kliimamuutuste sotsiaal-majandusliku mõju tõttu vajada igal aastal humanitaarabi üle 200 miljoni inimese;

| E. | arvestades, et hädaolukorrad mõjutavad kõige rängemini naisi ja tütarlapsi; arvestades, et konfliktipiirkondades elavatel noortel tütarlastel on 90 % suurem tõenäosus kooliharidusest ilma jääda, 70 % humanitaarkriisi olukorras olevatest naistest kogevad suurema tõenäosusega soolist vägivalda ning üle 70 % kroonilise nälja all kannatavatest inimestest on naised; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hädaolukorrad mõjutavad kõige rängemini naisi ja tütarlapsi; arvestades, et konfliktipiirkondades elavatel noortel tütarlastel on 90 % suurem tõenäosus kooliharidusest ilma jääda, 70 % humanitaarkriisi olukorras olevatest naistest kogevad suurema tõenäosusega soolist vägivalda ning üle 70 % kroonilise nälja all kannatavatest inimestest on naised;

| F. | arvestades, et vastusena pandeemia põhjustatud transpordipiirangutele loodud ELi humanitaarabi õhusild on aidanud oluliselt kõrvaldada kriitilisi lünki humanitaarabi andmises, hõlbustades abivahendite ja humanitaarabitöötajate transporti ning hädaabi andmist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastusena pandeemia põhjustatud transpordipiirangutele loodud ELi humanitaarabi õhusild on aidanud oluliselt kõrvaldada kriitilisi lünki humanitaarabi andmises, hõlbustades abivahendite ja humanitaarabitöötajate transporti ning hädaabi andmist;

| G. | arvestades, et kliimakatastroofide sagedasem ja intensiivsem toimumine õhutab konflikte ja sunnib suuremat arvu inimesi elama pikaajaliselt ümberasustatuna viisil, mida ei ole varem ei kogetud, samas kui mitmed pikaleveninud kriisid on endiselt lahendamata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kliimakatastroofide sagedasem ja intensiivsem toimumine õhutab konflikte ja sunnib suuremat arvu inimesi elama pikaajaliselt ümberasustatuna viisil, mida ei ole varem ei kogetud, samas kui mitmed pikaleveninud kriisid on endiselt lahendamata;

| H. | arvestades, et humanitaarabivajaduste suurenemisele ei ole vastatud piisavate ressurssidega, mis toob kaasa kiiresti suureneva rahastamispuudujäägi: arvestades, et 2020. aastal rahuldati vähem kui pool ÜRO humanitaarabi taotlusest ja 2021. aasta augusti seisuga oli taotletava abi, mille suuruseks oli 36,6 miljardit USA dollarit, jaoks saadaval ainult 10,9 miljardit USA dollarit (30 % taotletava abi kogumahust) (14); arvestades, et 20 suurima avaliku sektori rahastaja rahalised vahendid, mis ei olnud seotud COVID-19 pandeemiale reageerimisega, langesid 2020. aastal allapoole 2019. aasta taset (15); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et humanitaarabivajaduste suurenemisele ei ole vastatud piisavate ressurssidega, mis toob kaasa kiiresti suureneva rahastamispuudujäägi: arvestades, et 2020. aastal rahuldati vähem kui pool ÜRO humanitaarabi taotlusest ja 2021. aasta augusti seisuga oli taotletava abi, mille suuruseks oli 36,6 miljardit USA dollarit, jaoks saadaval ainult 10,9 miljardit USA dollarit (30 % taotletava abi kogumahust) (14); arvestades, et 20 suurima avaliku sektori rahastaja rahalised vahendid, mis ei olnud seotud COVID-19 pandeemiale reageerimisega, langesid 2020. aastal allapoole 2019. aasta taset (15);

| I. | arvestades, et ülemaailmne humanitaarabi rahastamine sõltub jätkuvalt suuresti väga piiratud hulgast rahastajatest, kellest kümne suurima panus moodustab ligikaudu 85 % kogu rahastusest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ülemaailmne humanitaarabi rahastamine sõltub jätkuvalt suuresti väga piiratud hulgast rahastajatest, kellest kümne suurima panus moodustab ligikaudu 85 % kogu rahastusest;

| J. | arvestades, et humanitaarabi on ELi välistegevuse põhisammas ning arvestades, et 2020. aastal moodustas ELi ja liikmesriikide ühine rahastamine 36 % ülemaailmsest humanitaarabist – see on suurim osakaal maailmas; arvestades, et sissemaksete tase on ELis erinev, kusjuures nelja liikmesriigi ja komisjoni panus moodustab kogu ELi humanitaarabi vahenditest ligikaudu 90 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et humanitaarabi on ELi välistegevuse põhisammas ning arvestades, et 2020. aastal moodustas ELi ja liikmesriikide ühine rahastamine 36 % ülemaailmsest humanitaarabist – see on suurim osakaal maailmas; arvestades, et sissemaksete tase on ELis erinev, kusjuures nelja liikmesriigi ja komisjoni panus moodustab kogu ELi humanitaarabi vahenditest ligikaudu 90 %;

| K. | arvestades, et uuele ulatuslikule kokkuleppele (Grand Bargain 2.0) allakirjutanud on kinnitanud taas kohustust tagada, et humanitaarabi oleks võimalikult kohalik ja nii rahvusvaheline kui vajalik, mis tähendab kohustust eraldada vähemalt 25 % humanitaarabi vahenditest võimalikult otse kohalikele ja riiklikele osalejatele; arvestades, et seda eesmärki ei ole siiski kaugeltki saavutatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uuele ulatuslikule kokkuleppele (Grand Bargain 2.0) allakirjutanud on kinnitanud taas kohustust tagada, et humanitaarabi oleks võimalikult kohalik ja nii rahvusvaheline kui vajalik, mis tähendab kohustust eraldada vähemalt 25 % humanitaarabi vahenditest võimalikult otse kohalikele ja riiklikele osalejatele; arvestades, et seda eesmärki ei ole siiski kaugeltki saavutatud;

| L. | arvestades, et praeguse arengu rahastamise puudujäägi tõttu on hädavajalik parandada humanitaarabi süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, nähtavust, riskide jagamist, läbipaistvust ja vastutust ning tagada, et rohkem riike panustaks humanitaartegevusse, nii et abi vastaks mõjutatud elanikkonna vajadustele, nagu viimati rõhutati uues ulatuslikus kokkuleppes (Grand Bargain 2.0), milles keskendutakse lokaliseerimisele ja kvaliteetsele rahastamisele kui peamistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praeguse arengu rahastamise puudujäägi tõttu on hädavajalik parandada humanitaarabi süsteemi tõhusust, tulemuslikkust, nähtavust, riskide jagamist, läbipaistvust ja vastutust ning tagada, et rohkem riike panustaks humanitaartegevusse, nii et abi vastaks mõjutatud elanikkonna vajadustele, nagu viimati rõhutati uues ulatuslikus kokkuleppes (Grand Bargain 2.0), milles keskendutakse lokaliseerimisele ja kvaliteetsele rahastamisele kui peamistele prioriteetidele;

| M. | arvestades, et kvaliteetne rahastamine on uue ulatusliku kokkuleppe (Grand Bargain 2.0) üks kahest peamisest prioriteedist; arvestades, et humanitaarabi rahastamist käsitleva 2016. aasta kõrgetasemelise poliitilise foorumi teises sambas nõutakse humanitaarressursside baasi laiendamist partnerluste kaudu uute või esilekerkivate kahepoolsete rahastajate ja erasektoriga, mis hõlbustab rahasaadetiste voogu ja islami sotsiaalset rahastamist (16); arvestades, et erasektori rahastajate antav humanitaarabi on juba suurenemas, olles kasvanud 9 % – 6,2 miljardilt USA dollarilt 2018. aastal rekordilise 6,8 miljardi USA dollarini 2019. aastal (17); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kvaliteetne rahastamine on uue ulatusliku kokkuleppe (Grand Bargain 2.0) üks kahest peamisest prioriteedist; arvestades, et humanitaarabi rahastamist käsitleva 2016. aasta kõrgetasemelise poliitilise foorumi teises sambas nõutakse humanitaarressursside baasi laiendamist partnerluste kaudu uute või esilekerkivate kahepoolsete rahastajate ja erasektoriga, mis hõlbustab rahasaadetiste voogu ja islami sotsiaalset rahastamist (16); arvestades, et erasektori rahastajate antav humanitaarabi on juba suurenemas, olles kasvanud 9 % – 6,2 miljardilt USA dollarilt 2018. aastal rekordilise 6,8 miljardi USA dollarini 2019. aastal (17);

| N. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku käivitada segarahastamist käsitlev katseprojekt, et märkimisväärselt suurendada humanitaartegevuse vahendite baasi, ning on kutsunud üles erasektorit sel eesmärgil rohkem kaasama; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku käivitada segarahastamist käsitlev katseprojekt, et märkimisväärselt suurendada humanitaartegevuse vahendite baasi, ning on kutsunud üles erasektorit sel eesmärgil rohkem kaasama;

| O. | arvestades, et humanitaarabi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, kuna rahastajaid ja abiorganisatsioone on palju ning nende tegevust ja projekte ei kooskõlastata piisavalt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et humanitaarabi killustatus on endiselt püsiv mureküsimus, kuna rahastajaid ja abiorganisatsioone on palju ning nende tegevust ja projekte ei kooskõlastata piisavalt;

| P. | arvestades, et abiandjaid ergutatakse arengukoostöös ja humanitaarabis konsortsiumidesse koonduma; arvestades, et teiste meetoditega võrreldes on konsortsiumidel tavaliselt kaugemale ulatuvad eesmärgid ja rohkem ressursse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et abiandjaid ergutatakse arengukoostöös ja humanitaarabis konsortsiumidesse koonduma; arvestades, et teiste meetoditega võrreldes on konsortsiumidel tavaliselt kaugemale ulatuvad eesmärgid ja rohkem ressursse;

| Q. | arvestades, et humanitaarkriisidega tegelemine ei nõua mitte ainult suuremat rahastamist, vaid ka otsustavaid poliitilisi pingutusi, millega vähendatakse vajadusi, ennetades ja lõpetades konflikte, kaitstes põhilisi inimõigusi, edendades kestlikku arengut, vähendades riske ja kaitsetust, võideldes kliimamuutustega ja nendega kohanedes, võideldes korruptsiooniga rahaliste vahendite eraldamisel ning käsitledes läbipaistvuse puudumist suhetes kohalike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et humanitaarkriisidega tegelemine ei nõua mitte ainult suuremat rahastamist, vaid ka otsustavaid poliitilisi pingutusi, millega vähendatakse vajadusi, ennetades ja lõpetades konflikte, kaitstes põhilisi inimõigusi, edendades kestlikku arengut, vähendades riske ja kaitsetust, võideldes kliimamuutustega ja nendega kohanedes, võideldes korruptsiooniga rahaliste vahendite eraldamisel ning käsitledes läbipaistvuse puudumist suhetes kohalike organisatsioonidega;

| R. | arvestades, et lisaks kasvavatele takistustele humanitaarabi andmisel eiratakse põhistandardeid ja aluspõhimõtteid kõikjal maailmas rahvusvahelise humanitaarõiguse regulaarsete rikkumistega, sealhulgas rünnakutega tsiviilisikute ja humanitaar- ja meditsiinitöötajate vastu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lisaks kasvavatele takistustele humanitaarabi andmisel eiratakse põhistandardeid ja aluspõhimõtteid kõikjal maailmas rahvusvahelise humanitaarõiguse regulaarsete rikkumistega, sealhulgas rünnakutega tsiviilisikute ja humanitaar- ja meditsiinitöötajate vastu;

| S. | arvestades, et humanitaartöötajate vastu suunatud rünnakud on viimastel aastatel järsult sagenenud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et humanitaartöötajate vastu suunatud rünnakud on viimastel aastatel järsult sagenenud;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle ELi humanitaartegevuse kohta: uued väljakutsed, samad põhimõtted, ja selle konkreetsete ettepanekute üle humanitaarabi andmise parandamiseks; nõuab nende ettepanekute kiiret rakendamist tiheda konsulteerimise ja koostöö kaudu humanitaarpartneritega, et tagada abi prognoositavus, mitte killustatus ning et ei dubleeritaks muid meetmeid; kordab, et kooskõlas Euroopa konsensusega humanitaarabi valdkonnas peab EL humanitaarabi andma alati üksnes täpselt määratletud ja eelhinnatud vajaduste alusel, see peab olema täielikult kooskõlas humanitaarabi põhimõtetega, milleks on inimlikkus, neutraalsus, erapooletus ja sõltumatus, ning humanitaarabi saamisel tuleb pöörata erilist tähelepanu vähekaitstud rühmade, näiteks puuetega inimeste, vähemuste ja muude väga tõrjutud inimeste probleemidele; kutsub komisjoni üles seadma humanitaartegevuse uue lähenemisviisi keskmesse põhimõtte, et kedagi ei jäeta kõrvale; peab kiiduväärseks komisjoni algatust lõimida oma lähenemisviisi hariduse andmine hädaolukordades, et vältida laste koolist väljalangemist, eriti pikaajaliste konfliktide korral; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib murega, et humanitaarabi rahastamise puudujääk suureneb järsult, kuna peamised rahastajad vähendavad rahastust kasvavate vajaduste ajal; rõhutab, et humanitaarabi andmises on suured erinevused nii ülemaailmsel tasandil kui ka ELis; nõuab, et komisjon tagaks ELi humanitaarabile kindla aastaeelarve, et tagada humanitaarabi õigeaegne, prognoositav ja paindlik rahastamine alates iga eelarveaasta algusest nii pikaajaliste kriisidega toimetulekuks kui ka uutele kriisidele reageerimiseks, ning säilitaks solidaarsus- ja hädaabireservis sihtotstarbelise eraldise humanitaarkriiside jaoks väljaspool ELi, et säilitada olemasolev suutlikkus võtta kiiresti kasutusele täiendavaid vahendeid tekkivate, süvenevate või ootamatute hädaolukordade korral; nõuab, et EL propageeriks suuremat rahvusvahelist vastutuse jagamist ja humanitaarabi rahastamise suurendamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid näitaksid eeskuju ja panustaksid kindla osa oma kogurahvatulust humanitaarabisse; kutsub komisjoni üles andma igal aastal aru ELi ja ülemaailmse humanitaarabi vahendite suuruse kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja strateegia pikaajaliseks koostööks kolmandate riikidega, eelkõige uute doonorriikidega, võimendades ELi kahepoolset, piirkondlikku ja mitmepoolset diplomaatiat, et laiendada vabatahtlikkuse alusel humanitaarabi andvate doonorriikide ringi; rõhutab, et uute doonorriikide panus võimaldaks suurendada rahvusvaheliste humanitaarkriiside lahendamiseks vajalikku summat; märgib murega, et ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingus puudub ametlik kokkulepe humanitaarabi kohta, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama ELi ja Ühendkuningriigi ametliku humanitaarabialase partnerluse nimel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab komisjoni võetud kohustust võimendada erasektoripoolset rahastamist ja kaasata erasektor veelgi rohkem ELi humanitaarabisse ning käivitada 2021. aastal ELi humanitaarabi eelarvest segarahastamise katsealgatus; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile rohkem teavet ja kirjaliku hinnangu humanitaartegevuse segarahastamise katseprojekti rakendamise kohta, hinnates kooskõla välistegevuse eesmärkidega; rõhutab segarahastamise algatuste, sealhulgas humanitaarabiga seotud võlakirjade ja katastroofiriske katvate kindlustuskavade potentsiaali, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi+ täielikku kasutamist humanitaareesmärkidel; rõhutab siiski, et edasine koostöö erasektoriga eeldab seni koostöö kaudu saavutatud tulemuste analüüsi ning üksnes selliste partnerluste edendamist, mis on kooskõlas ELi välistegevuse eesmärkide ja rahvusvaheliste humanitaarpõhimõtetega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on mures rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustealase õiguse tõsiste rikkumiste arvu suurenemise pärast; nõuab ELi koordineerimismehhanismi loomist, et töötada välja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlev ühtne ELi lähenemisviis, jälgida rikkumisi ja propageerida rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise tagamist, sealhulgas asjakohaste poliitiliste, kaubanduslike ja majanduslike hoobade ning arenguabi abil ELi välistegevuses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni, komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles tähelepanelikult jälgima rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi ning lisama rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised kriteeriumide hulka, mille alusel kantakse isikud või üksused asjakohastesse ELi sanktsioonirežiimidesse kooskõlas ELi suunistega rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamise kohta; märgib, et ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kehtestatavad sanktsioonid ja piiravad meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega ega tohi takistada humanitaarabi andmist; rõhutab vajadust lisada järjepidevalt humanitaaralased erandid piiravate meetmete režiimidesse ning pakkuda partneritele vajalikku tuge ja juhiseid nende erandite tõhusaks kohaldamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama rahvusvahelist humanitaarõigust ning võtma jõuliselt vastutusele ja karistama neid, kes kasutavad nälga sõjarelvana, et oleks võimalik võidelda ulatuslike rikkumiste vastu, mis puudutavad õigust toidule konfliktide ajal, nälja sagedast kasutamist sõjapidamise vahendina ning humanitaarabile juurdepääsu keelamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub ELi ja selle liikmesriike kiiresti täitma ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel ja ulatusliku kokkuleppe (Grand Bargain) raames võetud kohustusi; rõhutab, kui oluline on muuta humanitaarabi tõhusamaks ja tulemuslikumaks, suurendades paindlikku rahastamist mittesihtotstarbelise, osaliselt sihtotstarbelise ja mitmeaastase rahastamise kaudu, mis on kohandatud kohalikele oludele, on vajaduspõhine ja inimkeskne, ning vähendada humanitaarpartnerite halduskoormust, ühtlustades ja lihtsustades rahastajate ettepanekuid ja aruandlusnõudeid, rahastades riiklikke ja kohalikke osalejaid ning edendades muu hulgas uuenduslikke lahendusi; tuletab meelde, et pikaleveninud kriisid on endiselt humanitaarkriisi olukorrad, ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid näeksid ette konkreetsed lahendused humanitaar- ja arenguabi vahendite tõhusaks eraldamiseks nendes oludes tegutsevatele partneritele; ergutab ELi ja selle liikmesriike lisama partneritega sõlmitavatesse toetuslepingutesse meetmed, et tagada programmide piisav paindlikkus, mis võimaldaks partneritel minna ootamatu hädaolukorra korral kiirelt üle arengutegevuselt hädaolukordadele reageerimisele, sealhulgas uuest naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ rahastamise puhul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ja edendama realistlikku riskijagamise dialoogi asjaomaste üksuste, nende humanitaarpartnerite ja muude sidusrühmadega, tuginedes hiljutistele kogemustele ja saadud õppetundidele, et pidevalt püüda parandada kehtivaid rahastamisreegleid, muutes need tõhusamaks ja tulemuslikumaks, eelkõige väga ebastabiilsete humanitaarkriiside ajal; juhib tähelepanu sellele, et riskiteadlikkus on osutunud tulemuslikuks riskimaandamisvahendiks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab kohalike osalejate toetamise erilist tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja põhjaliku lokaliseerimispoliitika, mis hõlmaks läbipaistvuse edendamist, partnerite teadmiste ja kogemuste kasutamist ning milles kirjeldataks, kuidas pakkuda rohkem ja paremat tuge kohalikele abiosutajatele, et suurendada nende suutlikkust, võimaldada neil kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid ja tagada nende kaasamine otsustusprotsessidesse, tegeledes samal ajal vastastikuse vastutuse ja riskide jagamise küsimusega, kuna kohalike abiosutajate tugevdamine on oluline tegur, et vähendada tulevikus vajadust rahvusvahelise humanitaarabi järele; kutsub komisjoni üles tagama, et naiste võrdne osalemine ja nende mõjuvõimu suurendamine lõimitaks selgesõnaliselt kõikidesse uutesse mehhanismidesse, et tugevdada kohalike osalejate rolli humanitaartegevuses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia kontekstis aitab lokaliseerimine võtta tervishoiumeetmeid, mis on kohandatud arenguriikide kontekstiga, et vältida Euroopa kallutatust, eelkõige seoses piirangute ja ennetuskampaaniatega; nõuab, et humanitaartegevuse edasise lokaliseerimise kaudu seataks asjakohaselt kahtluse alla Euroopa-keskne perspektiiv hädaolukordades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab kliimamuutustest tulenevaid probleeme ning väljendab heameelt võetud kohustuste üle lõimida kliimamuutuste mõju ja keskkonnategurid veelgi enam humanitaartegevusse, tugevdada kaitsetute piirkondade vastupanuvõimet kliimamuutustele ning suurendada vähekaitstud kogukondade vastupanuvõimet kliimamuutustele katastroofideks valmisoleku ja ennetavate meetmete kaudu, kasutades kolmekordse seose lähenemisviisi, mis hõlmab põlisrahvaid ja kohalikke kogukondi, pidades silmas katastroofidest mõjutatud elanikkonna, eelkõige ümberasustatud isikute ja vastuvõtvate kogukondade konkreetseid abi- ja kaitsevajadusi ning kliimamuutuste kahjulikku mõju; väljendab lisaks heameelt võetud kohustuse üle muuta ELi humanitaarabi keskkonnahoidlikumaks ja jälgida kliimaga seotud kulutusi; kutsub komisjoni üles tagama kliimamuutustega kohanemiseks ja katastroofiohu vähendamiseks vajalikud vahendid muu hulgas naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kaudu ning kiirendama Sendai kohustuste täitmist ELi välistegevuses; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt ELi humanitaarabi õhusilla konkreetsete saavutuste üle ja idee üle luua Euroopa humanitaarabiüksus lünkade täitmiseks ELi humanitaarabi valdkonnas; nõuab, et liikmesriikide ja humanitaarpartneritega konsulteeritaks korrapäraselt kõigi uute komisjoni algatuste asjus, mis peaksid tuginema humanitaarabi andjate olemasolevale suutlikkusele ja ELi mehhanismidele, nagu elanikkonnakaitse mehhanism, mitte neid dubleerima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et kuigi humanitaarabi eesmärk on lahendada kohesed, eluohtlikud olukorrad, põhjustavad kriise tegurid, mis nõuavad pikaajalisi lahendusi, kuna humanitaarkriisidele eelneb taustal olev ebakindlus; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel võtta vastu teatis, milles töötatakse välja selge poliitika humanitaarabi, arengu ja rahu vahelise seose kohta, et täita lõhed üksikute poliitikavaldkondade vahel, tagades samal ajal humanitaarabi eripärase õigusliku olemuse ja põhimõtete austamise; rõhutab, et selline seosepõhine lähenemisviis peaks tugevdama vastupanuvõimet ja edendama kestlikke lahendusi, samas kui kestliku arengu eesmärke tuleks kasutada sellise lähenemisviisi raamistikuna, kuna kestliku arengu tegevuskava 2030 annab ainulaadse võimaluse tegeleda ebakindluse ja konfliktide algpõhjustega, tuginedes muu hulgas valitsusväliste organisatsioonide praktilistele kogemustele; nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid kiiresti seda seosepõhist lähenemisviisi, pöörates erilist tähelepanu ebakindlusega tegelemisele, konfliktide ennetamisele, näljaga võitlemisele, katastroofidest ja kliimamuutuste kahjulikust mõjust tingitud ümberasumise käsitlemisele, hariduse ja elatise võimaluste pakkumisele, varajase taastumise toetamisele, reageerimissuutlikkuse suurendamisele ning iseseisva toimetuleku ja vastupanuvõime suurendamisele; palub komisjonil avaldada hinnangu humanitaar- ja arenguabi lõimimise kasutuselevõtmise kohta kuues 2017. aastal kindlaks määratud katseriigis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles hindama varasemaid kogemusi ja programme soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimustes, kuna on üha suurem vajadus nendega tegeleda, arvestades naiste silmapaistvat rolli konfliktide ja katastroofide ohvritena; nõuab, et tulevases humanitaartegevuses rakendataks soolise aspekti arvestamise konkreetsemaid elemente, sealhulgas kontekstipõhiseid sootundlikke analüüse, kaitstes samal ajal vähekaitstud rühmade, sealhulgas naiste, tütarlaste ja LGBTIQ+ kogukonna liikmete õigusi; toetab takistusteta juurdepääsu tagamist tasuta riiklikele tervishoiuteenustele ning jõupingutusi suremuse ja haigestumuse vähendamiseks, ning rõhutab vajadust tugevdada valmisolekut pandeemiateks ja epideemiateks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid ja edendaksid Nanseni algatuse tegevuskava piiriüleste põgenike kaitsmiseks katastroofide ja kliimamuutuste kontekstis; rõhutab humanitaarabi, arengukoostöö, katastroofiohu vähendamise ja kliimamuutuste valdkonna osalejate vahelise koostöö tähtsust, et vähendada katastroofide ja kliimamuutuste kahjuliku mõju tõttu ümberasumise ohtu ning tegeleda abi- ja kaitsevajadustega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks toitumisele kui kõigi inimeste põhiõigusele, et tagada toiduga kindlustatus ja tugevdada toidusüsteemide vastupanuvõimet majandus-, kliima- ja inimestega seotud šokkidele; nõuab ELi toitumisalase tegevuskava läbivaatamist, et käsitleda kõiki alatoitluse vorme humanitaar- ja arenguabi kontekstis kooskõlas nõukogu 2018. aasta novembri järeldustega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab komisjoni pühendumust ja jätkuvaid pingutusi edendada ELi humanitaarabi nähtavust ja teadlikkust ELi eri sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide seas ning suurendada ELi nähtavust välistegevuses; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt teate üle ELi esimese humanitaarfoorumi korraldamise kohta, mis toimub 2022. aasta jaanuaris; rõhutab, et foorum peaks olema kaasav, juurdepääsetav, kaasama humanitaarvaldkonna rakenduspartnereid, püüdma suurendada ELi humanitaarabi ja selle partnerite töö nähtavust, edendama strateegilist dialoogi ELi humanitaarpoliitika teemal, suurendama poliitilist toetust ja teadlikkust põhimõttelise ja vajadustel põhineva ELi humanitaarabi olemusest ning edendama komisjoni teatises osutatud põhimeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(2)  ELT L 185, 26.5.2021, lk 1.

(3)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(4)  ELT C 25, 30.1.2008, lk 1.

(5)  ELT L 118, 14.5.2003, lk 12.

(6)  ELT C 303, 15.12.2009, lk 12.

(7)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 120.

(8)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 151.

(9)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 106.

(10)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 177.

(11)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 33.

(12)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, „States of Fragility 2018“ (Ebakindlad riigid, 2018), 17. juuli 2018.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K. ja Shibuya, K., „Tracking sectoral allocation of official development assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011–2018“ (Ametliku arenguabi sektoripõhise eraldamise jälgimine: võrdlev uuring 29 arenguabikomitee riigi kohta, 2011–2018), Global Health Action, jaanuar 2021.

(14)  ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo, ÜRO Finantsjärelevalvetalitus, panused humanitaarabisse 2021. aastal.

(15)  Arengualgatused, ülemaailmse humanitaarabi 2021. aasta aruanne.

(16)  ÜRO kõrgetasemelise humanitaarabi rahastamise rühma aruanne ÜRO peasekretärile „Too important to fail – tackling humanitarian financing gap“ (Liiga oluline, et ebaõnnestuda – humanitaarabi rahastamise puudujäägiga tegelemine), 17. jaanuar 2016.

(17)  Arengualgatused, ülemaailmse humanitaarabi 2021. aasta aruanne.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

Koostöö võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta resolutsioon koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu Lääne-Balkanil (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse asjakohaseid ÜRO konventsioone, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni ja selle protokolle (2000. aasta Palermo protokoll) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjakohaseid ÜRO konventsioone, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni ja selle protokolle (2000. aasta Palermo protokoll) ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril 1999 ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastavalt vastu 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril 1999 ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee võttis vastavalt vastu 5. mail 1998 ja 1. mail 1999 ning millega asutati riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni,

| — | võttes arvesse kriminaalmenetluse ülevõtmise Euroopa konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kriminaalmenetluse ülevõtmise Euroopa konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon),

| — | võttes arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) tegevust ning rahapesuvastase töökonna soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee (MONEYVAL) tegevust ning rahapesuvastase töökonna soovitusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta ja 25. märtsi 2020. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2018. aasta, 18. juuni 2019. aasta ja 25. märtsi 2020. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/1788, millega toetatakse Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskust, et rakendada Lääne-Balkani riikides ebaseadusliku relvakaubanduse vastast võitlust käsitlevat piirkondlikku tegevuskava (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/1788, millega toetatakse Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskust, et rakendada Lääne-Balkani riikides ebaseadusliku relvakaubanduse vastast võitlust käsitlevat piirkondlikku tegevuskava (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (COM(2020)0605),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist „Ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatist „Ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastane ELi tegevuskava 2020–2025“ (COM(2020)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti „EMPACT, organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitluse ELi koostöö peamine vahend“ (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta (COM(2021)0170) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti „EMPACT, organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastase võitluse ELi koostöö peamine vahend“ (SWD(2021)0074),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi operatiivse ja strateegilise koostöö kokkuleppeid ning Kosovo õiguskaitseasutuste ja Europoli vahelist kokkulepet koostöösuhete loomise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi operatiivse ja strateegilise koostöö kokkuleppeid ning Kosovo õiguskaitseasutuste ja Europoli vahelist kokkulepet koostöösuhete loomise kohta,

| — | võttes arvesse Eurojusti ning Albaania, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi koostöölepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurojusti ning Albaania, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi koostöölepinguid,

| — | võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi piirihalduskoostöö kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahelisi piirihalduskoostöö kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse Berliini protsessi ja lubadusi, mille Lääne-Balkani riigid andsid 2018. aastal korruptsioonivastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berliini protsessi ja lubadusi, mille Lääne-Balkani riigid andsid 2018. aastal korruptsioonivastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse Europoli 12. aprilli 2021. aasta hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta ning 5. oktoobri 2020. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 12. aprilli 2021. aasta hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta ning 5. oktoobri 2020. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC) aruannet „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“(Organiseeritud kuritegevuse mõõtmine Lääne-Balkani riikides), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC) aruannet „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“(Organiseeritud kuritegevuse mõõtmine Lääne-Balkani riikides),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (2),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb Lääne-Balkanit pärast 2020. aasta tippkohtumist (3),

| — | võttes arvesse oma 2019.–2020. aasta resolutsioone komisjoni aruannete kohta, mis käsitlevad Albaaniat, Bosniat ja Hertsegoviinat, Kosovot, Montenegrot, Põhja-Makedooniat ja Serbiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2019.–2020. aasta resolutsioone komisjoni aruannete kohta, mis käsitlevad Albaaniat, Bosniat ja Hertsegoviinat, Kosovot, Montenegrot, Põhja-Makedooniat ja Serbiat,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0298/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0298/2021),

| A. | arvestades, et organiseeritud kuritegevusest on saanud üks rahvusvaheliste suhete põhiküsimusi ning see ohustab rahu ja arengut ja nõuab seetõttu ELilt, selle liikmesriikidelt ja rahvusvahelistelt partneritelt ühist ja koordineeritud vastust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organiseeritud kuritegevusest on saanud üks rahvusvaheliste suhete põhiküsimusi ning see ohustab rahu ja arengut ja nõuab seetõttu ELilt, selle liikmesriikidelt ja rahvusvahelistelt partneritelt ühist ja koordineeritud vastust;

| B. | arvestades, et tõhus organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on osa ELiga ühinemise protsessist ja seda käsitletakse eelkõige põhialuste klastris ning õigustiku 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tõhus organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on osa ELiga ühinemise protsessist ja seda käsitletakse eelkõige põhialuste klastris ning õigustiku 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) üle peetavatel läbirääkimistel;

| C. | arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on kogu Lääne-Balkani piirkonnas endiselt tõsine probleem, mis võib halvasti mõjuda ka ELi liikmesriikidele; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud on üksteisega tihedalt seotud ja end kindlalt sisse seadnud nii ELi liikmesriikidesse kui ka ELi mittekuuluvatesse riikidesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on kogu Lääne-Balkani piirkonnas endiselt tõsine probleem, mis võib halvasti mõjuda ka ELi liikmesriikidele; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud on üksteisega tihedalt seotud ja end kindlalt sisse seadnud nii ELi liikmesriikidesse kui ka ELi mittekuuluvatesse riikidesse;

| D. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide ELiga integreerumise protsess sõltub otseselt nende suhete normaliseerimisest nii omavahel kui ka ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide ELiga integreerumise protsess sõltub otseselt nende suhete normaliseerimisest nii omavahel kui ka ELi liikmesriikidega;

| E. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus Lääne-Balkani riikides on struktuurne probleem, millel on sügavalt juurdunud seosed ettevõtete ja riigiasutustega, mis on üks riigi kaaperdamise tunnuseid, ja mille lahendamine on ELi integratsiooniprotsessiga seotud reformide eesmärk; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus Lääne-Balkani riikides on struktuurne probleem, millel on sügavalt juurdunud seosed ettevõtete ja riigiasutustega, mis on üks riigi kaaperdamise tunnuseid, ja mille lahendamine on ELi integratsiooniprotsessiga seotud reformide eesmärk;

| F. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon on tihedalt seotud rahapesu, maksudest kõrvalehoidmise, klientelismi ja karistamatusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon on tihedalt seotud rahapesu, maksudest kõrvalehoidmise, klientelismi ja karistamatusega;

| G. | arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused teevad hästi piiriülest ja etnilist koostööd, võrreldes Lääne-Balkani riikide politsei- ja õigusasutustega, kelle koordineerimistegevust tuleb kiiresti parandada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused teevad hästi piiriülest ja etnilist koostööd, võrreldes Lääne-Balkani riikide politsei- ja õigusasutustega, kelle koordineerimistegevust tuleb kiiresti parandada;

| H. | arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused teevad näiteks inimkaubanduses, rändajatega smugeldamises, artefaktide salakaubaveos ja rahapesus koostööd Euroopa laiemas naabruses asuvatest riikidest pärit rühmitustega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused teevad näiteks inimkaubanduses, rändajatega smugeldamises, artefaktide salakaubaveos ja rahapesus koostööd Euroopa laiemas naabruses asuvatest riikidest pärit rühmitustega;

| I. | arvestades, et ühtlustatud õigusraamistikud ja nende tulemuslik rakendamine, korruptsiooni- ja kuritegevusevastase võitlusega tegelevad sõltumatud asutused ja tõeline poliitiline tahe on organiseeritud kuritegevuse likvideerimisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühtlustatud õigusraamistikud ja nende tulemuslik rakendamine, korruptsiooni- ja kuritegevusevastase võitlusega tegelevad sõltumatud asutused ja tõeline poliitiline tahe on organiseeritud kuritegevuse likvideerimisel keskse tähtsusega;

| J. | arvestades, et ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo aruande „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Organiseeritud kuritegevuse mõõtmine Lääne-Balkani riikides) kohaselt on need, kellele süüdistus esitatakse või kes süüdi mõistetakse, enamasti Lääne-Balkani kuritegelike organisatsioonide madalama astme liikmed, ning rühmituste juhid jäävad sageli karistuseta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo aruande „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Organiseeritud kuritegevuse mõõtmine Lääne-Balkani riikides) kohaselt on need, kellele süüdistus esitatakse või kes süüdi mõistetakse, enamasti Lääne-Balkani kuritegelike organisatsioonide madalama astme liikmed, ning rühmituste juhid jäävad sageli karistuseta;

| K. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses on kogu piirkonnas tähtsaks sidusrümaks kujunenud kodanikuühiskonna organisatsioonid, ning neil on eelkõige korruptsioonivastase poliitika jälgimisel ja hindamisel suur osa; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses on kogu piirkonnas tähtsaks sidusrümaks kujunenud kodanikuühiskonna organisatsioonid, ning neil on eelkõige korruptsioonivastase poliitika jälgimisel ja hindamisel suur osa;

| L. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse kohta on vaja rohkem uuringuid ja usaldusväärsemaid andmeid, et piirkonnas organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks saaks tõhusaid poliitikameetmeid paremini kavandada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse kohta on vaja rohkem uuringuid ja usaldusväärsemaid andmeid, et piirkonnas organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks saaks tõhusaid poliitikameetmeid paremini kavandada;

| M. | arvestades, et kuritegevuse ennetamisel ja seaduskuuleka käitumise soodustamisel on suur roll haridusel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuritegevuse ennetamisel ja seaduskuuleka käitumise soodustamisel on suur roll haridusel;

| N. | arvestades, et Lääne-Balkani riikidest pärit organiseeritud kuritegelike rühmituste põhjustatud ohtu on mõnes riigis ekslikult kasutatud ELiga ühinemise vastuargumendina ning seetõttu tuleks sellega nõuetekohaselt tegeleda, et soodustada Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise protsessis edasisi samme; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Lääne-Balkani riikidest pärit organiseeritud kuritegelike rühmituste põhjustatud ohtu on mõnes riigis ekslikult kasutatud ELiga ühinemise vastuargumendina ning seetõttu tuleks sellega nõuetekohaselt tegeleda, et soodustada Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise protsessis edasisi samme;

| O. | arvestades, et ELi liikmesuse kriteeriumide täitmiseks peavad Lääne-Balkani riigid viima olulistes valdkondades ellu ulatuslikke reforme ning saavutama õigussüsteemi reformides ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi liikmesuse kriteeriumide täitmiseks peavad Lääne-Balkani riigid viima olulistes valdkondades ellu ulatuslikke reforme ning saavutama õigussüsteemi reformides ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses konkreetseid tulemusi;

| P. | arvestades, et 2018. aasta ELi Lääne-Balkani strateegia nurgakivid on õigusriigi tugevdamine ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2018. aasta ELi Lääne-Balkani strateegia nurgakivid on õigusriigi tugevdamine ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;

| Q. | arvestades, et Lääne-Balkani riikides elluviidavatele organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega seotud projektidele eraldati ligikaudu 64 miljonit eurot ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II), millest on rahastatud paljusid riigisiseseid ja mitut riiki hõlmavaid projekte, millega toetatakse organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite korral Lääne-Balkani riikides paremat õigusemõistmist, sealhulgas kohtuprotsesside jälgimise kaudu; arvestades, et IPA III puhul on samuti eesmärgiks seatud töötada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja ebaseadusliku tulirelvakaubanduse, uimastikaubanduse ja rahapesu vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks välja tõhusad vahendid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lääne-Balkani riikides elluviidavatele organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega seotud projektidele eraldati ligikaudu 64 miljonit eurot ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II), millest on rahastatud paljusid riigisiseseid ja mitut riiki hõlmavaid projekte, millega toetatakse organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonijuhtumite korral Lääne-Balkani riikides paremat õigusemõistmist, sealhulgas kohtuprotsesside jälgimise kaudu; arvestades, et IPA III puhul on samuti eesmärgiks seatud töötada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja ebaseadusliku tulirelvakaubanduse, uimastikaubanduse ja rahapesu vältimiseks ja nende vastu võitlemiseks välja tõhusad vahendid;

Üldine olukord

| 1. | rõhutab, et organiseeritud kuritegevus ja korruptsioon toovad kahju eelkõige Lääne-Balkani riikide kodanikele, sest kahjustavad nende õigust turvalisusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning usaldust demokraatliku süsteemi vastu, tõkestavad demokraatlikke reforme ja takistavad ühinemisprotsessi, ning neil on võimalik ja tegelik halb mõju ka ELi liikmesriikide julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Lääne-Balkani riikide ilmajätmine ELiga ühinemise väljavaatest halvendab organiseeritud kuritegevusest tingitud olukorda ja et olukorda saab parandada ELi integratsiooniprotsessi ja liikmesriikidega koostöö edendamise teel; rõhutab, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus ja ELi integratsiooni edendamine tugevdavad üksteist vastastikku, mistõttu tuleb ELi integratsiooniprotsessi kiirendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et Kosovo viisanõude kaotamise sidumine organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega on kahjulik, sest eraldatus soodustab kuritegevust; rõhutab veel kord, et Kosovo on kõik viisanõude kaotamise kriteeriumid täitnud, ning kutsub nõukogu üles viisanõuet viivitamata kaotama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et õigusriik ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on olulised valdkonnad, kus Lääne-Balkani riigid peavad saavutama reaalseid tulemusi, et ELiga ühinemisel suuremaid edusamme teha; nõuab tungivalt, et nad pingutaksid palju rohkem, et edendada vajalikke reforme, ning nõuab, et EL edendaks laienemispoliitika prioriteedina selliste asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide nõuetekohast ülevõtmist ja rakendamist, mis toetavad õigusriiki ning on suunatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu rahalise abi ja praktilise koostöö kaudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt selle üle, et 14. aprillil 2021. aastal avaldati organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ELi strateegia (2021–2025), ning nõuab tungivalt, et EL tõhustaks organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses rahvusvahelist koostööd, eelkõige Lääne-Balkani riikidega, et sellele rahvusvahelisele ohule tulemuslikult vastu astuda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et töövõimaluste puudumine, korruptsioon, desinformatsioon, riigi kaaperdamise elemendid, ebavõrdsus, mittedemokraatlike režiimide (näiteks Venemaa ja Hiina) sekkumine ja aeglane ELiga ühinemise protsess on osa teguritest, mis muudavad Lääne-Balkani ühiskonnad organiseeritud kuritegevuse ees kaitsetuks; nõuab tungivalt, et nii Lääne-Balkani riikide ametiasutused kui ka nende rahvusvahelised partnerid, eelkõige EL, suurendaksid pingutusi nende probleemide – mis suurendavad ebastabiilsust, takistavad integratsiooni ning aeglustavad demokraatlikku ja majandusarengut – lahendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks, et osal kohalikust poliitilisest eliidist ei ole tegelikku poliitilist tahet organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võidelda ning kõik riigi kaaperdamise elemendid kaotada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | taunib asjaolu, et Lääne-Balkani riikide kohtusüsteem ei ole sõltumatu ega toimi paljudel juhtudel nõuetekohaselt, ja nõuab tungivalt, et organiseeritud kuritegevusest tulenevate probleemide lahendamiseks võetaks kasutusele strateegilisem käsitus; nõuab, et EL pakuks lisaabi, et edendada kultuuri, mis tagab kriminaalõigussüsteemi professionaalsuse ja tulemuslikkuse, ning parandada kohtusüsteemi usaldusväärsust; märgib, et kuigi kohtureformidega on tehtud teatavaid edusamme, on reaalsete tulemuste saavutamiseks vaja veel väga palju pingutada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Lääne-Balkani riigid teeksid kõik, et kõrvaldada oma kriminaalõigussüsteemide puudused, sealhulgas lühendaksid menetluste kestust; kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi partnereid üles andma õiguskaitseasutustele ja kohtutele lisasuuniseid, et edendada kriminaalõigussüsteemi professionaalsust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et Lääne-Balkani riigid on kuritegeliku vara tagasivõitmise ELi ja rahvusvahelised standardid oma siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtnud ning teinud piirkonnas organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ka muid pingutusi, näiteks arendanud valitsuse koordineerimismehhanisme ning erikohtuid ja õiguskaitseüksusi; peab aga kahetsusväärseks, et rakendamine on endiselt puudulik, ning nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani ametivõimud saavutaksid nende varade tagasinõudmisel häid tulemusi, sest neist peab kasu olema kõigile kodanikele, ning seaksid kuritegelikul teel saadud tulu ja kuriteovahendite konfiskeerimise korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses prioriteediks; nõuab, et EL aitaks õiguskaitseasutusi piisava suutlikkuse ning sobivate tingimuste ja vajalike ressursside tagamisel, ja rõhutab, et eelkõige tuleb suurendada riigiprokuratuuride asjatundlikkust finantsekspertiisi tegemisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Lääne-Balkani riike üles suunama oma pingutusi lisaks üksikjuhtudele ka kuritegelikele organisatsioonidele tervikuna ning saavutama seeläbi häid tulemusi suurte kurjategijate vastutusele võtmisel ja süüdimõistmisel; märgib, et kriminaalse tegevuse kui „organiseeritud“ tegevuse õige tuvastamine ja täpne uurimine on kriminaalõigusliku reageerimise seisukohast väga oluline; nõuab tungivalt, et asjaomased ametiasutused täidaksid õiguslikud lüngad, mis võimaldavad paljastada informaatoreid ja rikkumisest teatajaid, ning kaitseksid neid ja nende lähisugulasi ahistamise, kohtusse kaebamise või ähvardamise eest, et suurendada organiseeritud kuritegelike rühmituste hävitamise suutlikkust ning edukalt võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; soovitab vahetada parimaid tavasid liikmesriikidega, kes on võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu äärmiselt edukad olnud; kutsub liikmesriike üles toetama tunnistajakaitse süsteeme, muu hulgas ümberpaigutamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Lääne-Balkani riike üles saavutama püsivaid tulemusi organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses ning koostama selle kohta korrapäraselt riiklikke aruandeid ning tugevdama institutsioonidevahelist koostööd, sealhulgas luureandmete kogumisel ja jagamisel, et organiseeritud kuritegevust paremini mõista ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab vajadust kaotada poliitilised ja haldusalased sidemed organiseeritud kuritegevusega, kasutades selleks selgeid korruptsioonivastaseid kaitsemeetmeid ja tulemuslikke kohtumenetlusi kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite puhul; nõuab, et EL suurendaks toetust tulemuspõhise avaliku halduse tugevdamisele; on väga mures kõrgema tasandi poliitikute ja organiseeritud kuritegelike rühmituste vahelisi sidemeid puudutavate teadete ja süüdistuste pärast, samal ajal, kui kohtusüsteem ei tegutse nende väidete käsitlemisel tulemuslikult; rõhutab, et Lääne-Balkani riikides on ehitussektor organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni suhtes üks vastuvõtlikumaid valdkondi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on mures, et kuritegelikud organisatsioonid on COVID-19 pandeemiat ära kasutanud, kuritarvitades muu hulgas tervishoiustruktuuridele hädavajalike meditsiiniseadmete ja -teenuste riigihankeid, müües võltsitud COVID-19 tõendeid ja üha enam rakendades liigkasuvõtmist; kutsub Lääne-Balkani ametivõime üles võtma meetmeid võltsitud vaktsiinide ja vaktsineerimiskaartide vastu; kutsub komisjoni üles siduma eelarvetoetuse selgete korruptsioonivastaste eesmärkidega; rõhutab, et selleks tuleb luua töökindlad programmide täitmise järelevalve mehhanismid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et IPA III-ga nähakse ette ranged tingimused ja et rahastamist tuleb kohandada või see isegi peatada märkimisväärse tagasimineku või pideva edusammude puudumise korral nn põhialuste, eelkõige õigusriigi ja põhiõiguste vallas, mis hõlmab ka korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust; rõhutab, et ELi enda julgeolekuhuvid nõuavad ja liidul on kohustus tagada, et ELi vahendid ei muutuks kahjutoovaks ega tugevdaks korrumpeerunud poliitikute ja privilegeeritud ettevõtete sõltlasvõrgustikke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et organiseeritud kuritegevuse, poliitika ja ettevõtete vahelised sidemed olid olemas enne Jugoslaavia lagunemist ja on alates 1990. aastatest jätkunud; taunib vastutavate ametivõimude ilmset tahtmatust avada endise Jugoslaavia arhiivid; kordab seetõttu oma nõudmist avada endise Jugoslaavia arhiivid ja eelkõige anda juurdepääs endise Jugoslaavia salateenistuse (UDBA) ja Jugoslaavia rahvaarmee salateenistuse (KOS) toimikutele ning tagastada toimikud vastavatele valitsustele, kui nad seda taotlevad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, kui oluline on koostöö ja luureandmete jagamine liikmesriikidega, rahvusvaheliste partneritega, nagu Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Ühendkuningriik, ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu NATO, GRECO, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC); |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnustab USA uut konstruktiivset osa Lääne-Balkani riikides, sealhulgas keskendumist korruptsioonivastasele võitlusele; rõhutab sellega seoses USA korraldust, millega kehtestatakse sanktsioonid Lääne-Balkani olukorra destabiliseerimist soodustavatele isikutele, ning USA tegevust, mis on suunatud üksikisikute ja üksuste vastu, kes on toime pannud suuri korruptsiooniakte; palub ELil põhjalikult hinnata võimalikku kooskõlastamist selliste meetmete suhtes; |
| --- | --- |

18.

Organiseeritud kuritegevuse eriliigid

| 19. | märgib, et Lääne-Balkani riigid on inimkaubanduse lähte-, siht- ja transiidiriigid, kusjuures see puudutab valdavalt naiste ja tütarlastega kauplemist seksuaalse ärakasutamise eesmärgil; märgib, et inimkaubandus on kuritegevuse valdkond, millel on proportsionaalselt kõige rohkem seoseid organiseeritud kuritegevusega; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles pöörama rohkem tähelepanu ennetamisele ja inimkaubanduse ohu suhtes vähekaitstud rühmade vastupanuvõime tugevdamisele, rõhutades samas põimunud sootundliku lähenemisviisi vajalikkust; väljendab heameelt ühismeetmete üle, mida on võetud koos rahvusvaheliste partneritega, sealhulgas Interpoli ja Europoliga, ja mis on viinud kahtlustatavate inimkaubitsejate ja inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate vahistamiseni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et Lääne-Balkani riigid on rändajate ja pagulaste transiidikoridor ning suur inimeste liikumine viimastel aastatel on seadnud sellele piirkonnale ja liikmesriikidele tohutu väljakutse; nõuab tõhustatud pingutusi rändajate smugeldamise probleemiga tegelemisel ja ebaseaduslikult üle piiri toimetatud isikute, eelkõige saatjata alaealiste põhiõiguste kaitsmisel, ning Lääne-Balkani riikide vahelise teabevahetuse ja liikmesriikidega toimuva teabevahetuse suurendamist ja koordineerimise parandamist; ergutab ELi ja selle liikmesriike andma nende probleemide lahendamiseks rohkem abi, muu hulgas rahalise ja tehnilise toetuse, mitteametlike ja staatust käsitlevate kokkulepete sõlmimise ja ühise operatiivasutuse ning tegevusplatvormi Vahemere idaosa rändetee raames koostöö tugevdamise kaudu, võttes seejuures arvesse Lääne-Balkani rändetee iseärasusi ja vajadusi, ning abi inimväärsete vastuvõtutingimuste loomise kaudu; nõuab ELi välispiiride tõhusamat kaitset koostöös Lääne-Balkani riikidega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et kuritegevuse paljastamiseks ja seaduslikku majandustegevusse imbumise ärahoidmiseks on ülimalt oluline võidelda kuritegevuse rahastamise vastu; rõhutab, et tegelikult kasusaavate omanike läbipaistvus on oluline poliitikavahend korruptsiooni vastu võitlemisel, ebaseaduslike rahavoogude tõkestamisel ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses; tunneb heameelt Lääne-Balkani riikide valitsuste pingutuste üle rahapesuga võitlemisel, sealhulgas seeläbi, et vastu võeti läbivaadatud rahapesuvastased raamistikud; väljendab aga muret selle pärast, et neid ei rakendata nõuetekohaselt; kordab vajadust märkimisväärselt parandada hoolsuskohustuse nõuete järgimist ja tegelikult kasusaavate omanike läbipaistvust, ka pangandussektoris; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murelikult, et varimajandusel on kogu Lääne-Balkani piirkonnas suur osakaal (hinnanguliselt üle 30 % piirkonna SKPst) ja levinud on ulatuslikud ebaseaduslikud sularahamaksed; kutsub piirkonna riikide valitsusi üles rakendama võimaluse korral meetmeid sellise mitteametlikkuse vähendamiseks; rõhutab, et internetipanganduse ebapiisav reguleerimine suurendab rahapesu ohtu, ning kutsub Lääne-Balkani riike ja komisjoni üles tegelema ELi laienemisprotsessis rahvusvahelise ja piirkondliku ühtlustamise küsimusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt Lääne-Balkani riikide võetud kohustuse üle võidelda väike- ja kergerelvade ebaseadusliku kaubanduse vastu, eelkõige Londonis toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel vastu võetud piirkondliku tegevuskava üle, mille eesmärk on võidelda väike- ja kergerelvade ebaseadusliku valdamise, kasutamise, tootmise ja nendega kauplemise vastu; rõhutab siiski, et ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastase ELi tegevuskava 2020–2025 kohaselt on ebaseaduslik tulirelvade valdamine ja nendega kauplemine endiselt tõsine probleem, kuna paljud relvad, mida kogu ELis leitakse ja kasutatakse organiseeritud kuritegevuses, on pärit sellest piirkonnast; kutsub kuut Lääne-Balkani riiki üles investeerima desarmeerimist toetavatesse programmidesse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskuse (SEESAC) olulist tööd, mis aitab tugevdada riiklike ja piirkondlike sidusrühmade suutlikkust kontrollida ja vähendada väike- ja kergrelvade levikut ja väärkasutamist, ning nõuab tihedamat koostööd ja kooskõlastamist SEESACiga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et kuus Lääne-Balkani riiki on endiselt uimastikaubanduse peamine transiidipiirkond ning et uimastite tootmine ja uimastikaubandus on selles piirkonnas kuriteod, mille eest kõige sagedamini süüdi mõistetakse; väljendab heameelt ühiste uimastivastaste operatsioonide arvu suurenemise üle; nõuab sellega seoses koostöö tihendamist ELi õiguskaitseasutuste, nagu Europol, ning liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide õiguskaitseasutuste vahel; rõhutab, et õiguskaitseasutused peavad arendama oma suutlikkust, et paremini jälgida uimastikaubandust ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et organiseeritud küberkuritegevus on suurenenud; väljendab heameelt Lääne-Balkani riikide pingutuste üle suurendada oma küberkuritegevuse vastu võitlemise suutlikkust ja kahtlusalustele küberkuritegevuse eest süüdistuse esitamist; kutsub ELi üles toetama Lääne-Balkani riike asjakohaste vahenditega võitlemisel küberkuritegevuse ja muude veebipõhiste ohtudega, sealhulgas hiljuti loodud küberturvalisuse valdkonna tööstuse, tehnoloogia ja teadusuuringute Euroopa pädevuskeskuse kaudu; rõhutab, kui oluline on võidelda manipuleeriva desinformatsiooni vastu tihedas koostöös Euroopa partneritega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub ELi ja Lääne-Balkani riike üles tegelema koos püsivate ja kasvavate ohtudega kultuuripärandi kaitsele ja säilitamisele ning tõkestama eelkõige konfliktipiirkondades kultuuriväärtuste salakaubavedu; nõuab tungivalt tihedamat koostööd eri õiguskaitseasutuste vahel, mis hõlmab riiklike luureagentuuride vahelist vahetut teabevahetust, ning suuremat koostööd õiguskaitseasutuste ning kunsti- ja arheoloogiakogukondade vahel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et Lääne-Balkani riigid peavad suurendama pingutusi, et võidelda organiseeritud kuritegelike rühmituste muu ebaseadusliku tegevuse vastu, mis hõlmab muu hulgas tööjõu ekspluateerimist, keskkonnakuritegusid, nagu ebaseaduslik metsaraie ja salaküttimine, ning väljapressimist; |
| --- | --- |

28.

Koostöö ELiga (selle liikmesriikide ja asutustega) ning piirkondadevaheline koostöö

| 29. | väljendab heameelt ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise tihedama koostöö üle võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu ning julgustab ELi veelgi enam toetama Lääne-Balkani riikide suutlikkuse suurendamist ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vallas tehtava politsei- ja õigusalase koostöö hõlbustamist; rõhutab, et kõik ELi struktuuridega sõlmitavad koostöölepingud peavad olema täielikus kooskõlas põhiõigustega ja tagama andmekaitse piisava taseme; kutsub Lääne-Balkani riike üles täiendavalt ühtlustama riigihankeid, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi, rahapesu ja küberkuritegevuse vastast võitlust käsitlevaid õigusakte ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | soovitab tugevdada olemasolevaid ELi rahastatavaid struktuure, nagu piirkondlik koostöönõukogu, ning tagada neile järjepidev roll ELi, selle liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide edasise koostöö soodustamisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab heameelt koostöölepingute sõlmimise üle Eurojusti ning Albaania, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia vahel ning volituste üle alustada läbirääkimisi Bosniaga ja Hertsegoviinaga; nõuab tungivalt, et nõukogu annaks loa alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi sarnase lepingu sõlmimiseks Kosovoga, kuna kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kõigi Lääne-Balkani riikidega on organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ülioluline, eelkõige võitluses inimkaubanduse ja uimastite salakaubaveoga, mis moodustab suurema osa kuritegevusest piirkonnas; märgib, et Eurojust on hõlbustanud ligikaudu 200 ühist kriminaaluurimist ELi liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide vahel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunnustab edukat koostööd Albaania, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia sideprokuröridega, kes on lähetatud Eurojusti, et toetada oma riiki hõlmavaid piiriüleseid uurimisi, ning rõhutab kohtuasjade käsitlemise olulist suurenemist pärast sideprokuröride ametisse määramist; ergutab sellega seoses sarnast koostööd ülejäänud Lääne-Balkani riikidega; väljendab heameelt õigusalase koostöö juhtumite arvu suurenemise üle alates 2019. aastast, hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud keerulistest tingimustest; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et Lääne-Balkan on Europoli jaoks eriti oluline piirkond; väljendab heameelt Europoli ja viie Lääne-Balkani riigi vahel sõlmitud operatiivkoostöö lepingute üle ning Kosovo õiguskaitseasutustega sõlmitud töökorra üle; nõuab nende lepingute täielikku rakendamist ja tunnustab selle koostöö raames juhitud edukaid operatsioone; väljendab heameelt Europoli kontaktbüroo avamise üle Albaanias 2019. aastal ning otsuse üle avada sarnased kontaktbürood Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias; ergutab tegema sarnast koostööd ülejäänud Lääne-Balkani riikidega; rõhutab lisaks, et oluline on teha koostööd Euroopa Prokuratuuri ja Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF); kutsub sellega seoses ELi ja Lääne-Balkani riike üles looma raamistiku Euroopa Prokuratuuri ja Lääne-Balkani riikide viljakaks koostööks, tagamaks, et Euroopa Prokuratuur saab tõhusalt kasutada oma pädevust ELi vahendite, eelkõige IPA III vahendite suhtes Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt ELi Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) ja Lääne-Balkani riikide vahel sõlmitud koostöölepingute üle konkreetsetel teemadel, mis on seotud organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega; rõhutab, kui oluline on veelgi tugevdada CEPOLi ja Lääne-Balkani piirkonna vahel loodud mehhanisme; võtab teadmiseks GRECO koostatud riigipõhised eriaruanded ning rõhutab, kui oluline on, et ELiga ühinevad riigid tõhustaksid koostööd GRECOga ja rakendaksid põhjalikult selle konkreetseid soovitusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et Interpol on organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses oluline vahend; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Kosovo ei ole veel Interpoli liige, hoolimata oma arvukatest katsetest liikmeks saada; nõuab liikmesriikidelt, et nad toetaksid ennetavalt Kosovo soovi selle organisatsiooniga ühineda; usub, et kõigi kuue Lääne-Balkani riigi osalemine Interpolis parandaks piiriülese kuritegevuse vastu võitlemise meetmete tõhusust veelgi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti (Frontex) ning Albaania, Montenegro ja Serbia vaheliste piirihalduskoostöö kokkulepete jõustumise üle, mis võimaldavad Frontexil korraldada nendes riikides ühisoperatsioone, et parandada nende piirihaldust, võidelda piiriülese kuritegevusega ja kontrollida ebaseaduslikku rännet kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja austades täielikult inimõigusi; väljendab heameelt Põhja-Makedoonia ning Bosniaga ja Hertsegoviinaga sõlmitud sarnaste staatust käsitlevate kokkulepete üle ning nõuab, et kõik pooled edendaksid võimalikult kiiresti nende lepingute ratifitseerimist ja teeksid tööd sarnase lepingu sõlmimiseks Kosovoga; rõhutab vajadust arendada edasi Frontexi ja Lääne-Balkani riikide vahelist koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab vajadust pöörata rohkem tähelepanu ennetustegevusele ja haridusele, eelkõige organiseeritud kuritegevuse ja inim-, uimasti- ja relvakaubanduse negatiivsele ühiskondlikule mõjule, samuti õigele arusaamale kodanikuks olemisest, ja suurendada vastupidavust, pöörates suuremat tähelepanu sotsiaal-majanduslikele tingimustele, eelkõige linnalähi- ja maapiirkondades, ning toetades kohalikke algatusi, mis aitavad vähendada kaitsetust kuritegevuse ja korruptsiooni ees, rõhutades samas põimunud sootundliku lähenemisviisi vajalikkust; rõhutab demokraatliku suutlikkuse suurendamise tähtsust Lääne-Balkani piirkonnas, sealhulgas eriprogrammide ja katseprojektide kaudu, mille eesmärk on tugevdada osalusdemokraatiat ning arutada organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastase võitlusega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui oluline on jälgida seoseid organiseeritud kuritegelike rühmituste ning radikaliseerunud isikute ja terroriorganisatsioonide vahel; kordab, kui oluline on ELi roll terrorismi rahastamise ja rahapesu vastases võitluses; ergutab tegema sellega seoses täiendavat koostööd, eelkõige ELi toetuse kaudu piirkonna finantsekspertide koolitamiseks, teabe jagamiseks ning parimate tavade ja oskusteabe vahetamiseks; väljendab heameelt selle üle, et 5. juulil 2021. aastal Berliinis toimunud Lääne-Balkani tippkohtumisel osalejad tunnistasid vajadust asutustevahelise reageerimise järele, sealhulgas koostöö järele erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et suurendada raske ja organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku rahastamise, korruptsiooni ja terrorismi vastu võitlemisel tehtava ühistöö tõhusust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et piirkondlik koostöö on tõhusas organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses keskse tähtsusega; tunnustab tööd, mida on tehtud olemasolevate piirkondlike algatuste vallas, mille eesmärk on tugevdada Lääne-Balkani riikide vahel institutsioonidevahelisi suhteid korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, nagu Kagu-Euroopa õiguskaitsekeskus, ning ergutab tegema täiendavat piirkondlikku koostööd, et võidelda tõhusamalt piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab rolli, mida täidavad ELi liikmesriike ja Lääne-Balkani riike kaasavad piirkondlikud algatused, nagu ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia, Aadria mere ja Joonia mere algatus, Kesk-Euroopa algatus ja Berliini protsess; ergutab nii ELi liikmesriike kui ka Lääne-Balkani riike nendes algatustes osalema ja nende potentsiaali täielikult ära kasutama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt selle üle, et IPA-st rahastatakse kogu piirkonda hõlmavaid projekte, mille eesmärk on parandada Lääne-Balkani riikide suutlikkust võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; tunnustab eelkõige tunnistajakaitse IPA II programmi, mille tulemusel loodi nn Balkani võrgustik; nõuab, et see koostöö jätkuks ja Lääne-Balkani partnerid võtaksid vastutuse võrgustiku toimimas hoidmise eest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendist rahastatavale mitut riiki hõlmavale programmile „toetus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumites tõhusamale õigusemõistmisele Lääne-Balkani riikides kohtuprotsesside jälgimise kaudu“, mis on samm selle poole, et ametiasutused saaksid tulemuslikumalt kohtulikult reageerida korruptsioonile ja organiseeritud kuritegevusele Lääne-Balkani riikides; kutsub Lääne-Balkani riikide valitsusi üles täielikult rakendama soovitusi, mis on sõnastatud liikmesriikide ekspertide vastastikuste eksperdihinnangute osana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on veendunud, et Lääne-Balkani partnerid peaksid aktiivselt osalema Euroopa tuleviku konverentsil ning nad tuleks kaasata laiemasse Euroopa tasandi arutellu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise teemal; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub rahvusvahelisi rahastajaid üles tagama erinevate organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemise programmide parema koordineerimise Lääne-Balkani riikides, et vältida dubleerimist ja suurendada rahvusvahelise koostöö tõhusust nendes valdkondades; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib murega, et piirkonna organiseeritud kuritegevuse kohta puuduvad usaldusväärsed andmed ning kutsub Lääne-Balkani riike üles suurendama arusaamist organiseeritud kuritegevusest, suurendades nende suutlikkust koguda ja töödelda usaldusväärseid andmeid organiseeritud kuritegevuse kohta; rõhutab, et vaja on põhjalikumaid interdistsiplinaarseid uuringuid ja põimunud sootundlikku lähenemisviisi ning ergutab Lääne-Balkani riike tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, et luua riiklikud statistikasüsteemid, mis registreerivad ja analüüsivad organiseeritud kuritegevust, et paremini kavandada tõhusat tõenditel põhinevat poliitikat organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

45.

Kodanikuühiskonna ja meedia roll

| 46. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide, akadeemilise ringkonna ja ajakirjanike olulist rolli valitsuste ning kohtu ja õiguskaitseasutuste töö jälgimisel ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses saavutatud tulemuste hindamisel; märgib, et kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise õigus- ja institutsioonilised raamistikud on Lääne-Balkani riikides suures osas paigas, kuid peab kahetsusväärseks, et nende potentsiaali ei kasutata täiel määral ära, ning et korruptsioonile ja organiseeritud kuritegevusele keskendunud kodanikuühiskonna organisatsioonid seisavad mõnel juhul silmitsi valitsuste otsese vaenulikkusega; nõuab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasataks rohkem õigusloomeprotsessi ja et neil oleks võimalik anda sisuline panus peamistesse õigusaktidesse; palub sellega seoses Lääne-Balkani ametivõimudel töötada kaasavate protsesside kaudu kiiresti välja, võtta vastu ja rakendada vaba juurdepääsu teabele käsitlevad paremad seadused; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli ennetustöös, vähekaitstud rühmade toetamisel, poliitika kujundamisel ja järelevalverolli võtmisel, kui puuduvad sõltumatud avaliku sektori asutused; on mures laimukampaaniate, surveavalduste ja hirmutamise pärast, mis kiirendavad kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemisruumi ahenemist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ergutab Lääne-Balkani kodanikuühiskonna organisatsioone looma tugevamaid võrgustikke kodanikuühiskonna osalejate vahel, et teha kindlaks kohalikud partnerid, kes töötavad sarnastes küsimustes, ning jagama täiendavaid kogemusi ja parimaid tavasid, et mõista organiseeritud kuritegevuse olemust ja põhjuseid ning toetada radikaliseerumise ennetamist piirkonnas; kiidab sidusrühmade, näiteks radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku ja Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustiku panust strateegilistesse teavituskampaaniatesse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid sõltuvad erasektori rahastamisest ja neil on raskusi piisavate rahaliste vahendite kogumisega oma tegevuse jätkamiseks; tõdeb, et toetusi antakse sageli lühiajalistele projektidele ning et organiseeritud kuritegevuse vastasele tegevusele on vähe toetust; tõdeb, et lühiajalise rahastamise tulemusel võetakse töötajaid tööle ainult projektispetsiifilistel eesmärkidel, mis toob kaasa stabiilsete tööhõivestandardite puudumise ja annab töötajatele vähe võimalusi põhioskuste arendamiseks, mille tõttu kannatab pikaajaline strateegiline planeerimine; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnustab väärtuslikku tööd uurivate ajakirjanike poolt, kes annavad aru kõrgetasemelistest juhtumitest ning paljastavad seoseid organiseeritud kuritegelike rühmituste, poliitikute ja ettevõtjate vahel; mõistab teravalt hukka uurivate ajakirjanike ja kodanikuühiskonna vastased agressioonid, sealhulgas sihttapmised, hirmutamise, vaenukõne ja laimukampaaniad; võtab erilise murega teadmiseks riigiametnike, parlamendiliikmete ning valitsuste esindajate, valitsevate parteide ja riigile kuuluva või osaliselt riigi rahastatava meedia vaenukõne ja laimukampaaniad; kutsub ametivõime ja õiguskaitseasutusi üles tagama, et uurivad ajakirjanikud ja kodanikuühiskond oleksid kaitstud ja saaksid töötada takistusteta, ning nõuab tungivalt, et karistataks igasuguse vaenu õhutamise eest vähemuste ja vähekaitstud rühmade, eelkõige rahvusliku või etnilise päritolu suhtes; kordab oma üleskutset komisjonile ja Euroopa välisteenistusele tihendada koostööd kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide, reformimeelsete poliitikakujundajate, akadeemilise ringkonna ja kohapealse sõltumatu meediaga ning neid rohkem toetada; ergutab komisjoni ja kohalikke ELi delegatsioone tegema koostööd kohalike sidusrühmadega, et tõhustada menetlusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite kohtuprotsesside korrapäraseks jälgimiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab äärmiselt kahetsusväärseks üldsuse kaasamise vastaste strateegiliste kohtuvaidluste juhtumite arvu suurenemist, mida sageli kasutatakse ajakirjanike ja üksikisikute ähvardamiseks, et nad ei paljastaks võimulolijate väärtegusid; kutsub Lääne-Balkani ametivõime üles tegema märkimisväärselt rohkem tööd meediaomandi läbipaistvuse, uudistetoimetuste sõltumatuse ja meediavabaduse kaitsmise nimel poliitilise sekkumise eest, mis on vaba demokraatliku ühiskonna põhielemendid ning olulised edu saavutamiseks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastases võitluses; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Lääne-Balkani riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  ELT L 293, 20.11.2018, lk 11.

(2)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 47.

(3)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 129.

---

Neljapäev, 16. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

Petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelud

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelude kohta (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 20, 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma muredega Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 20, 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma muredega Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228, milles käsitletakse Euroopa Ombudsmani rolli ja ülesandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228, milles käsitletakse Euroopa Ombudsmani rolli ja ülesandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu sätteid rikkumismenetluse kohta, eriti selle artikleid 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu sätteid rikkumismenetluse kohta, eriti selle artikleid 258 ja 260,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ja artikli 227 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ja artikli 227 lõiget 7,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0323/2021),

| A. | arvestades, et 2020. aastal sai parlament 1 573 petitsiooni, mis on 15,9 % rohkem kui 2019. aastal esitatud 1 357 petitsiooni ja 28,9 % rohkem kui 2018. aastal esitatud 1 220 petitsiooni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2020. aastal sai parlament 1 573 petitsiooni, mis on 15,9 % rohkem kui 2019. aastal esitatud 1 357 petitsiooni ja 28,9 % rohkem kui 2018. aastal esitatud 1 220 petitsiooni;

| B. | arvestades, et 2020. aastal oli Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu üht või mitut petitsiooni toetavate kasutajate arv 48 882, mis on tunduvalt suurem kui 2019. aastal, mil see arv oli 28 076; arvestades, et ka petitsioonide toetuseks tehtud klikkide arv suurenes 2020. aastal, ulatudes kokku 55 129-ni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2020. aastal oli Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu üht või mitut petitsiooni toetavate kasutajate arv 48 882, mis on tunduvalt suurem kui 2019. aastal, mil see arv oli 28 076; arvestades, et ka petitsioonide toetuseks tehtud klikkide arv suurenes 2020. aastal, ulatudes kokku 55 129-ni;

| C. | arvestades, et suure hulga petitsioonidega väljendati kodanike muret rahvatervise ja sotsiaal-majanduslike hädaolukordade pärast tulenevalt COVID-19 pandeemia puhkemisest ja see on üks olulisi põhjuseid, miks petitsioonide arv 2020. aastal võrreldes varasemate aastatega kasvas; arvestades, et 13,23 % 2020. aastal laekunud petitsioonidest oli seotud COVID-19 pandeemiaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suure hulga petitsioonidega väljendati kodanike muret rahvatervise ja sotsiaal-majanduslike hädaolukordade pärast tulenevalt COVID-19 pandeemia puhkemisest ja see on üks olulisi põhjuseid, miks petitsioonide arv 2020. aastal võrreldes varasemate aastatega kasvas; arvestades, et 13,23 % 2020. aastal laekunud petitsioonidest oli seotud COVID-19 pandeemiaga;

| D. | arvestades, et 2020. aastal esitatud petitsioonide arvukus näitab, et kriisi ajal loodavad kodanikud oma koduriigist valitud esindajatele ELi tasandil, pöördudes oma murede ja kaebustega otse nende poole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2020. aastal esitatud petitsioonide arvukus näitab, et kriisi ajal loodavad kodanikud oma koduriigist valitud esindajatele ELi tasandil, pöördudes oma murede ja kaebustega otse nende poole;

| E. | arvestades, et petitsioonide koguarv on siiski kogu ELi elanikkonnaga võrreldes tagasihoidlik, mis näitab, et tuleb veelgi rohkem pingutada, et suurendada kodanike teadlikkust nende petitsiooniõigusest ja julgustada neid seda kasutama; arvestades, et kui kodanikud kasutavad petitsiooniõigust, ootavad nad ELi institutsioonidelt oma murede lahendamisel lisaväärtust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et petitsioonide koguarv on siiski kogu ELi elanikkonnaga võrreldes tagasihoidlik, mis näitab, et tuleb veelgi rohkem pingutada, et suurendada kodanike teadlikkust nende petitsiooniõigusest ja julgustada neid seda kasutama; arvestades, et kui kodanikud kasutavad petitsiooniõigust, ootavad nad ELi institutsioonidelt oma murede lahendamisel lisaväärtust;

| F. | arvestades, et petitsioonide lubatavuse kriteeriumid on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 226, mille kohaselt võivad petitsioone esitada ELi kodanikud või elanikud, keda ELi tegevusvaldkondadega seotud teema otseselt mõjutab; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et petitsioonide lubatavuse kriteeriumid on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 226, mille kohaselt võivad petitsioone esitada ELi kodanikud või elanikud, keda ELi tegevusvaldkondadega seotud teema otseselt mõjutab;

| G. | arvestades, et 2020. aastal esitatud 1 573 petitsioonist jäeti 392 lubatavaks tunnistamata ja 51 võeti tagasi; arvestades, et lubatavaks tunnistamata jäetud petitsioonide suhteliselt suur osakaal (24,92 %) 2020. aastal näitab, et paljude jaoks ei ole ELi vastutusvaldkondade kohaldamisala ja piirid ikka veel selged; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2020. aastal esitatud 1 573 petitsioonist jäeti 392 lubatavaks tunnistamata ja 51 võeti tagasi; arvestades, et lubatavaks tunnistamata jäetud petitsioonide suhteliselt suur osakaal (24,92 %) 2020. aastal näitab, et paljude jaoks ei ole ELi vastutusvaldkondade kohaldamisala ja piirid ikka veel selged;

| H. | arvestades, et üks Euroopa Liidu kodanike põhiõigusi on õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole; arvestades, et petitsiooni esitamise õigus tagab ELi kodanikele ja elanikele avatud, demokraatliku ja läbipaistva mehhanismi otse oma valitud esindajate poole pöördumiseks ja on seega oluline, et kodanikud saaksid ELi tegevusvaldkondades aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üks Euroopa Liidu kodanike põhiõigusi on õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole; arvestades, et petitsiooni esitamise õigus tagab ELi kodanikele ja elanikele avatud, demokraatliku ja läbipaistva mehhanismi otse oma valitud esindajate poole pöördumiseks ja on seega oluline, et kodanikud saaksid ELi tegevusvaldkondades aktiivselt osaleda;

| I. | arvestades, et petitsiooniõigus annab Euroopa Parlamendile võimaluse paremini reageerida kaebustele ja muredele seoses ELi põhiõiguste austamise ja ELi õigusaktide järgimisega liikmesriikides; arvestades, et petitsioonid on seega kasulik teabeallikas ELi õiguse väära kohaldamise või rikkumise juhtumite kohta ning võimaldavad tänu sellele Euroopa Parlamendil ja teistel ELi institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist ning selle võimalikku mõju ELi kodanike ja elanike õigustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et petitsiooniõigus annab Euroopa Parlamendile võimaluse paremini reageerida kaebustele ja muredele seoses ELi põhiõiguste austamise ja ELi õigusaktide järgimisega liikmesriikides; arvestades, et petitsioonid on seega kasulik teabeallikas ELi õiguse väära kohaldamise või rikkumise juhtumite kohta ning võimaldavad tänu sellele Euroopa Parlamendil ja teistel ELi institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist ning selle võimalikku mõju ELi kodanike ja elanike õigustele;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses osaleda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses osaleda;

| K. | arvestades, et petitsioonikomisjon vaatab iga parlamendile esitatud petitsiooni hoolikalt läbi ja tegeleb sellega; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus saada mõistliku aja jooksul ning oma emakeeles või petitsiooni esitamiseks kasutatud keeles oma petitsioonile vastus, milles teatatakse, mida petitsioonikomisjon selle lubatavuse kohta otsustas ja milliseid järelmeetmeid kavatseb petitsioonikomisjon võtta; arvestades, et kõik petitsiooni esitajad võivad taotleda oma petitsiooni uuesti käsitlemist, kui ilmneb uusi asjaolusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsioonikomisjon vaatab iga parlamendile esitatud petitsiooni hoolikalt läbi ja tegeleb sellega; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus saada mõistliku aja jooksul ning oma emakeeles või petitsiooni esitamiseks kasutatud keeles oma petitsioonile vastus, milles teatatakse, mida petitsioonikomisjon selle lubatavuse kohta otsustas ja milliseid järelmeetmeid kavatseb petitsioonikomisjon võtta; arvestades, et kõik petitsiooni esitajad võivad taotleda oma petitsiooni uuesti käsitlemist, kui ilmneb uusi asjaolusid;

| L. | arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus sõltub petitsiooni esitajate edastatud teabest; arvestades, et petitsioonikomisjoni töös on väga tähtis roll teabel, mida petitsiooni esitajad petitsioonis ja komisjoni koosolekutel esitavad, samuti Euroopa Komisjoni hinnangul ning liikmesriikide ja muude organite vastustel; arvestades, et lubatavaks tunnistatud petitsioonid annavad väärtusliku panuse ka muude parlamendikomisjonide töösse, kuna petitsioonikomisjon edastab need arvamuse või teabe saamiseks muudele komisjonidele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus sõltub petitsiooni esitajate edastatud teabest; arvestades, et petitsioonikomisjoni töös on väga tähtis roll teabel, mida petitsiooni esitajad petitsioonis ja komisjoni koosolekutel esitavad, samuti Euroopa Komisjoni hinnangul ning liikmesriikide ja muude organite vastustel; arvestades, et lubatavaks tunnistatud petitsioonid annavad väärtusliku panuse ka muude parlamendikomisjonide töösse, kuna petitsioonikomisjon edastab need arvamuse või teabe saamiseks muudele komisjonidele;

| M. | arvestades, et petitsioonikomisjon peab oma koosolekutel äärmiselt tähtsaks petitsioonide läbivaatamist ja avalikku arutelu; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad aruteludes, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2020. aastal pidas petitsioonikomisjon 13 koosolekut, kus 110 petitsiooni esitaja osavõtul arutati 116 petitsiooni ning aktiivselt (sõnavõtuga) osales 78 petitsiooni esitajat; arvestades, et 2020. aasta koosolekutel arutati vähem petitsioone kui 2019. aastal, sest komisjonide koosolekute toimumisaegu kärbiti, eriti aprillist juulini, kuna pandeemia tõttu on parlamendi ettevaatusabinõude tagajärjel suulise tõlke võimalused piiratud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsioonikomisjon peab oma koosolekutel äärmiselt tähtsaks petitsioonide läbivaatamist ja avalikku arutelu; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad aruteludes, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2020. aastal pidas petitsioonikomisjon 13 koosolekut, kus 110 petitsiooni esitaja osavõtul arutati 116 petitsiooni ning aktiivselt (sõnavõtuga) osales 78 petitsiooni esitajat; arvestades, et 2020. aasta koosolekutel arutati vähem petitsioone kui 2019. aastal, sest komisjonide koosolekute toimumisaegu kärbiti, eriti aprillist juulini, kuna pandeemia tõttu on parlamendi ettevaatusabinõude tagajärjel suulise tõlke võimalused piiratud;

| N. | arvestades, et 2020. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud probleemid on seotud peamiselt põhiõigustega (eelkõige COVID-19 erakorraliste meetmete mõju õigusriigile ja demokraatiale, samuti liikumisvabadusele, õigusele tööle, teabele ja haridusele, ning arvukalt petitsioone on seotud LGBTQ+ õigustega liidus), tervishoiuga (eelkõige pandeemiast tulenevad tervisekriisiga seotud küsimused, alates kodanike tervise kaitsest, sealhulgas ravist ja kaitsevahenditest, kuni tervisekriisi ohjamiseni liikmesriikides ning vaktsiinide hankimise ja levitamiseni), keskkonnaga (peamiselt kaevandustegevus ja selle mõju keskkonnale, tuumaohutus, õhusaaste ja looduslike ökosüsteemide halvenemine), õigusküsimustega (eelkõige küsimused, mis on seotud õiguskaitse kättesaadavuse või väidetavate menetlusnormide rikkumistega või õigusriigi põhimõtte ja kohtusüsteemi sõltumatusega liikmesriikides, samuti piiriüleste lapseröövide ja hooldusõiguste juhtumitega), tööhõivega (eelkõige tööturu ligipääsetavus ja ebakindlad töösuhted), haridusega (eelkõige küsimused, mis on seotud diskrimineeriva juurdepääsuga haridusele või vaidlustatud riikliku haridusseaduse reformiga), siseturuga (eelkõige küsimused, mis käsitlevad pandeemia kontekstis riiklikke reisipiiranguid ja nende mõju inimeste liikumisvabadusele ELis ja väljaspool seda), Ühendkuningriigi väljaastumislepingu rakendamisega ja lisaks veel paljude muude tegevusvaldkondadega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2020. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud probleemid on seotud peamiselt põhiõigustega (eelkõige COVID-19 erakorraliste meetmete mõju õigusriigile ja demokraatiale, samuti liikumisvabadusele, õigusele tööle, teabele ja haridusele, ning arvukalt petitsioone on seotud LGBTQ+ õigustega liidus), tervishoiuga (eelkõige pandeemiast tulenevad tervisekriisiga seotud küsimused, alates kodanike tervise kaitsest, sealhulgas ravist ja kaitsevahenditest, kuni tervisekriisi ohjamiseni liikmesriikides ning vaktsiinide hankimise ja levitamiseni), keskkonnaga (peamiselt kaevandustegevus ja selle mõju keskkonnale, tuumaohutus, õhusaaste ja looduslike ökosüsteemide halvenemine), õigusküsimustega (eelkõige küsimused, mis on seotud õiguskaitse kättesaadavuse või väidetavate menetlusnormide rikkumistega või õigusriigi põhimõtte ja kohtusüsteemi sõltumatusega liikmesriikides, samuti piiriüleste lapseröövide ja hooldusõiguste juhtumitega), tööhõivega (eelkõige tööturu ligipääsetavus ja ebakindlad töösuhted), haridusega (eelkõige küsimused, mis on seotud diskrimineeriva juurdepääsuga haridusele või vaidlustatud riikliku haridusseaduse reformiga), siseturuga (eelkõige küsimused, mis käsitlevad pandeemia kontekstis riiklikke reisipiiranguid ja nende mõju inimeste liikumisvabadusele ELis ja väljaspool seda), Ühendkuningriigi väljaastumislepingu rakendamisega ja lisaks veel paljude muude tegevusvaldkondadega;

| O. | arvestades, et 79,7 % (1 254) 2020. aastal laekunud petitsioonidest esitati parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu, võrreldes 73,9 %-ga (1 003 petitsiooni) 2019. aastal, mis kinnitab, et parlamendi petitsioonide veebiportaalist on saanud ülekaalukalt kõige enam kasutatud kanal kodanike petitsioonide esitamiseks parlamendile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 79,7 % (1 254) 2020. aastal laekunud petitsioonidest esitati parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu, võrreldes 73,9 %-ga (1 003 petitsiooni) 2019. aastal, mis kinnitab, et parlamendi petitsioonide veebiportaalist on saanud ülekaalukalt kõige enam kasutatud kanal kodanike petitsioonide esitamiseks parlamendile;

| P. | arvestades, et 2020. aastal muudeti petitsioonide veebiportaali kasutajasõbralikumaks, turvalisemaks ja kodanikele kättesaadavamaks; arvestades, et korduma kippuvaid küsimusi (KKK) on ajakohastatud ja andmekaitse asjus on tehtud mitmeid parandusi, et rakendada Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi, ning kasutusele on võetud uus paroolide taastamise mehhanism; arvestades, et petitsioonide veebiportaali, ePeti ja PETIGREFi süsteemidevahelist ühendust on edasi arendatud ning on tehtud tööd, et tagada väliste arenduste ja Hermese integreerimine; arvestades, et edukalt on vastatud ka arvukatele individuaalsetele abipäringutele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2020. aastal muudeti petitsioonide veebiportaali kasutajasõbralikumaks, turvalisemaks ja kodanikele kättesaadavamaks; arvestades, et korduma kippuvaid küsimusi (KKK) on ajakohastatud ja andmekaitse asjus on tehtud mitmeid parandusi, et rakendada Euroopa andmekaitseinspektori soovitusi, ning kasutusele on võetud uus paroolide taastamise mehhanism; arvestades, et petitsioonide veebiportaali, ePeti ja PETIGREFi süsteemidevahelist ühendust on edasi arendatud ning on tehtud tööd, et tagada väliste arenduste ja Hermese integreerimine; arvestades, et edukalt on vastatud ka arvukatele individuaalsetele abipäringutele;

| Q. | arvestades, et 2020. aastal võeti kiirmenetlust kasutades päevakorda palju COVID-19 käsitlevaid petitsioone; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2020. aastal võeti kiirmenetlust kasutades päevakorda palju COVID-19 käsitlevaid petitsioone;

| R. | arvestades, et petitsioonikomisjon korraldas 2020. aastal vaid ühe teabekogumiskülastuse; arvestades, et rohkem teabekogumiskülastusi ei saanud toimuda, sest pandeemia põhjustatud olukorra tõttu otsustas parlamendi president vajaliku ettevaatusabinõuna tühistada parlamendiüritused, sealhulgas delegatsioonide lähetused, et piirata COVID-19 levikut ning vähendada ohtu parlamendiliikmete ja töötajate tervisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et petitsioonikomisjon korraldas 2020. aastal vaid ühe teabekogumiskülastuse; arvestades, et rohkem teabekogumiskülastusi ei saanud toimuda, sest pandeemia põhjustatud olukorra tõttu otsustas parlamendi president vajaliku ettevaatusabinõuna tühistada parlamendiüritused, sealhulgas delegatsioonide lähetused, et piirata COVID-19 levikut ning vähendada ohtu parlamendiliikmete ja töötajate tervisele;

| S. | arvestades, et petitsioonikomisjon kui kaasatud komisjon, korraldas koos teema eest vastutavate komisjonidega (kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning kultuuri- ja hariduskomisjon) 15. oktoobril 2020 avaliku kuulamise Euroopa kodanikualgatuse „Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe“ (Vähemuste turvapakett – miljon allkirja Euroopa mitmekesisuse nimel) teemal; arvestades, et pandeemia tõttu toimus kuulamine hübriidformaadis ning Euroopa kodanikualgatuse korraldajad said koosolekul kaugosaleda, samas kui üldsus võis koosolekut jälgida veebiülekande kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et petitsioonikomisjon kui kaasatud komisjon, korraldas koos teema eest vastutavate komisjonidega (kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning kultuuri- ja hariduskomisjon) 15. oktoobril 2020 avaliku kuulamise Euroopa kodanikualgatuse „Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe“ (Vähemuste turvapakett – miljon allkirja Euroopa mitmekesisuse nimel) teemal; arvestades, et pandeemia tõttu toimus kuulamine hübriidformaadis ning Euroopa kodanikualgatuse korraldajad said koosolekul kaugosaleda, samas kui üldsus võis koosolekut jälgida veebiülekande kaudu;

| T. | arvestades, et Euroopa Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on petitsioonikomisjoni töös oluline roll ning petitsiooni esitajate esitatud teave on kasulik Euroopa õiguse võimalike rikkumiste või väärkohaldamise avastamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on petitsioonikomisjoni töös oluline roll ning petitsiooni esitajate esitatud teave on kasulik Euroopa õiguse võimalike rikkumiste või väärkohaldamise avastamiseks;

| U. | arvestades, et Euroopa Komisjoni strateegia petitsioonide käsitlemisel põhineb komisjoni 2016. aasta teatisel „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“, C(2016)8600. |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Komisjoni strateegia petitsioonide käsitlemisel põhineb komisjoni 2016. aasta teatisel „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“, C(2016)8600.

| V. | arvestades, et Euroopa Komisjoni aastaaruannetes ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta viidatakse petitsioonidele väga üldiselt, mis näitab, et puudub piisav süsteem teabe kogumiseks petitsioonide kohta ning selle kohta, kuidas need on seotud rikkumismenetluste või ELi õigusaktidega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Komisjoni aastaaruannetes ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta viidatakse petitsioonidele väga üldiselt, mis näitab, et puudub piisav süsteem teabe kogumiseks petitsioonide kohta ning selle kohta, kuidas need on seotud rikkumismenetluste või ELi õigusaktidega;

| W. | arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, kelle ülesanne on uurida kaebusi ELi institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa Ombudsman Emily O’Reilly tutvustas petitsioonikomisjonile 3. septembril 2020 toimunud koosolekul oma 2019. aasta aruannet; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, kelle ülesanne on uurida kaebusi ELi institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa Ombudsman Emily O’Reilly tutvustas petitsioonikomisjonile 3. septembril 2020 toimunud koosolekul oma 2019. aasta aruannet;

| X. | arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetamist ja jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetamist ja jagada parimaid tavasid;

| 1. | rõhutab, kui oluline roll on petitsioonikomisjonil ELi kodanike ja elanike õiguste kaitsmisel ja edendamisel, tagades, et petitsiooni esitajate mured ja kaebused vaadatakse läbi kiiresti ja tõhusalt ning lahendatakse võimaluse korral avatud, demokraatliku, kiire ja läbipaistva petitsioonimenetluse teel; rõhutab, et petitsioonid on keskse tähtsusega vahend, millega edendada otsedemokraatia põhimõtteid ja suurendada ELis aktiivset kodanikuosalust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et demokraatlikuma, avatuma ja läbipaistvama liidu saavutamiseks on hädavajalik, et kodanikud osaleksid liidu otsustusprotsessis; rõhutab, et petitsioonikomisjonil on oluline roll Euroopa kodanike kaasamisel liidu tegevusse ja et see on arutelufoorum, kus kodanikud saavad oma hääle ELi institutsioonides kuuldavaks teha; kutsub ELi institutsioone üles parandama reageerimist kodanike probleemidele ning võtma poliitikat kujundades petitsioonides väljendatud arvamusi ja kaebusi arvesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab, kui tähtis on pidev avalik arutelu liidu tegevusvaldkondade üle, et kodanikel oleks liidu pädevuse kohaldamisalade ja otsustusprotsessi eri tasandite kohta õige teave; nõuab sellega seoses tõhusamaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; rõhutab, et pressi- ja kommunikatsiooniteenuste aktiivne kaasamine nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ning aktiivsem sotsiaalmeedia suurendaks petitsioonikomisjoni töö nähtavust ja aitaks paremini üldsuse muredele reageerida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | usub, et need pingutused aitaksid ka hoida ära väärinfot petitsioonikomisjoni töö kohta, mis oleks ühtlasi kooskõlas komisjoni võitlusega väärinfo vastu, ning aitaks suurendada kodanike teadmisi petitsiooniõiguse ning liidu vastutuse kohaldamisala ja piiride ning petitsioonikomisjoni pädevuse kohta, et vähendada vastuvõetamatuks tunnistatavate petitsioonide arvu; leiab, et samuti on oluline tõsta esile edukaid juhtumeid, kus petitsiooni esitaja tõstatatud küsimus sai petitsioonikomisjoni toetusel lahendatud; rõhutab sellega seoses, kui oluline on ELi mitmekeelne teabevahetuspoliitika, et luua paremad sidemed kõigi liikmesriikide kodanikega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Euroopa tuleviku konverentsi tuleks kasutada kui võimalust selgitada ELi kodanikele petitsioonikomisjoni rolli, et suurendada teadlikkust petitsiooniõigusest ja julgustada inimesi aktiivselt osalema ning väljendama oma muresid ja mõtteid oma valitud esindajatele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et petitsioonid on kodanike jaoks pääs Euroopa institutsioonide juurde, ning Euroopa Parlamendile ja teistele ELi institutsioonidele ainulaadne võimalus ELi kodanike ja elanikega otse suhelda, mõista nende probleeme ja jätkata nendega korrapärast dialoogi, eelkõige juhtudel, kus neid mõjutab ELi õiguse vale kohaldamine või rikkumine; rõhutab, et petitsioonikomisjon ja juhtivad komisjonid, ELi institutsioonid, organid ja ametid ning riigi, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid tegema ELi õiguse rakendamise ja selle järgimisega seotud järelepärimiste ja ettepanekute asjus tihedamat koostööd; usub, et selline koostöö on ülioluline, et tegeleda kodanike mureküsimustega ELi õiguse kohaldamise üle ja neid lahendada, ning see aitab tugevdada liidu demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; nõuab seetõttu, et liikmesriikide esindajad osaleksid aktiivsemalt komisjoni koosolekutel ja reageeriksid petitsioonikomisjoni riiklikele asutustele saadetud selgitus- või teabetaotlustele kiiremini; palub, et komisjon võtaks meetmeid, et tagada põhiõiguste harta artikli 51 kohaldamisala võimalikult järjekindel ja ulatuslik tõlgendamine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles etendama petitsioonikomisjonis aktiivsemat rolli, et tagada kodanikele üksikasjalikud ja arusaadavad vastused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et tuleb järgida lähenemisviisi ja seisukohti, mida komisjon oma vastustes petitsioonikomisjonile on väljendanud, ning austada tema rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et petitsioonid aitavad Euroopa Komisjonil paremini täita aluslepingute täitmise järelevalvaja rolli; rõhutab, et tõhustatud koostöö petitsioonikomisjoni ja Euroopa Komisjoni vahel on petitsioonide eduka menetlemise tagamiseks hädavajalik; nõuab tungivalt, et komisjon hoiduks üldsõnalistest vastustest ning vastaks õigeaegselt, täpselt, selgelt ja sihipäraselt, et petitsioonide esitajad saaksid oma taotlustele sisulised vastused; palub komisjonil tagada läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele ja teabele EU Piloti menetluste raames seoses saadud petitsioonidega ning EU Piloti ja juba lõpetatud rikkumismenetlustega, ning palub, et kui komisjon kaalub, kas alustada rikkumismenetlust, eriti kui probleem on seotud keskkonnaalaste õigusaktidega, võtaks ta esmajärjekorras arvesse kõiki ELi õiguse rikkumisega seotud küsimusi, mis on petitsioonides tõstatatud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil selgitada oma pädevust seoses petitsioonidega, sealhulgas sellistega, milles tõstatatud küsimused kuuluvad küll ELi tegevusvaldkonda, kuid mitte sellisesse poliitikavaldkonda, kus ELil on seadusandlikud volitused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub riiklikke ametiasutusi üles tegutsema ennetavalt ja võtma vajalikke meetmeid, et reageerida kodanike petitsioonides väljendatud muredele ELi õiguse süstemaatilise ebaõnnestunud kohaldamise juhtumite puhul; palub, et komisjon annaks uuritud juhtumite puhul korrapäraselt tagasisidet edusammude kohta ELi õigusaktide järgimisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et petitsioonikomisjon peab järgima ELi toimimise lepingu artiklites 226 ja 227 ning Euroopa Parlamendi kodukorras sätestatud lubatavuse kriteeriume; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et petitsioonide täpseks ja põhjalikuks käsitlemiseks tuleb kindlasti teha koostööd teiste parlamendikomisjonidega; märgib, et 2020. aastal edastati teistele komisjonidele arvamuse saamiseks 56 petitsiooni ja teavitamise eesmärgil 385 petitsiooni; tunneb heameelt asjaolu üle, et teistelt komisjonidelt saadi 40 arvamust ja 60 kinnitust selle kohta, et petitsioone võeti nende töös arvesse; märgib, et teiste parlamendikomisjonidega ühiselt korraldatavad avalikud kuulamised aitavad kaasa petitsioonide põhjalikule läbivaatamisele; tuletab meelde, et petitsioonide esitajaid teavitatakse otsusest küsida nende petitsiooni käsitlemisel teiste parlamendikomisjonide arvamust; kutsub parlamendikomisjone üles suurendama jõupingutusi, et anda aktiivne panus petitsioonide läbivaatamiseks, pakkudes asjatundlikku abi ja võimaldades seega parlamendil kodanike muredele kiiremini ja põhjalikumalt vastata; tunneb kahetsust asjaolu üle, et petitsioonide võrgustik ei saanud COVID-19 pandeemia põhjustatud olukorra tõttu 2020. aastal kokku tulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | usub, et petitsioonide võrgustik on kasulik vahend, mis aitab suurendada teadlikkust petitsioonides tõstatatud küsimustest ja hõlbustada petitsioonide käsitlemist teistes komisjonides, kuhu need saadetakse arvamuse saamiseks või teavitamise eesmärgil; märgib, et on vaja lihtsustada petitsioonidega seotud järelmeetmete võtmist Euroopa Parlamendi töös ja õigusloomes; leiab, et see võrgustik peaks tugevdama dialoogi ja koostööd komisjoni ja teiste Euroopa Liidu institutsioonidega; usub, et petitsioonide võrgustiku korrapärased koosolekud on parlamendikomisjonide koostöö tugevdamiseks hädavajalikud, kuna võimaldavad võrgustiku liikmetel vahetada teavet ja jagada parimaid tavasid; kutsub parlamenti üles koostama mehhanismi, mis võimaldaks kaasata petitsioonikomisjoni otseselt õigusloomeprotsessi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonile petitsioonikomisjoni 2019. aasta arutelude tulemuste kohta (1); |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et vaatamata 2020. aasta koosolekute lühendatud ajavahemikele, mille põhjuseks olid parlamendi ettevaatusabinõud COVID-19 leviku vältimiseks oma ruumides ja sellest tulenevalt vähenenud suulise tõlke võimalused, on petitsioonikomisjon avaldanud arvamust petitsioonides tõstatatud oluliste küsimuste kohta, andes panuse märkimisväärselt paljudesse parlamendi raportitesse, eelkõige Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (2), ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2017. ja 2018. aastal (3), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga uue partnerluse üle peetavaid läbirääkimisi käsitlevate soovituste kohta (4), põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2018.–2019. aastal (5), ebavõrdsuse vähendamise kohta, keskendudes eelkõige palgavaesusele (6), 2019. aasta Türgit käsitleva eduaruande kohta (7) ja nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (8); hindab petitsioonikomisjoni sekretariaadi tegevust üldiselt ja eriti pandeemia ajal, kui töötingimused muutusid keerukamaks; rõhutab vajadust arutada pandeemia ajal esile kerkinud probleeme ja uurida võimalusi petitsioonikomisjoni töö parandamiseks, eriti kriisi tingimustes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et oma soovitustes läbirääkimisteks uue lepingu üle Ühendkuningriigiga kordasid petitsioonikomisjoni liikmed, et kõikidel Ühendkuningriigis elavatel ELi kodanikel on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 227 kohaselt õigus pöörduda pärast üleminekuperioodi kavandatud lõppu (31. detsember 2020) petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, osaleda Euroopa kodanikualgatustes ja pöörduda Euroopa Ombudsmani poole; kutsub ühtlasi Euroopa Ombudsmani üles jätkama tööd, mida ta alustas väljaastumislepingu üle peetud läbirääkimiste ajal, tagamaks et läbirääkimisi ELi ja Ühendkuningriigi tulevase partnerlussuhte üle peetaks läbipaistvalt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 teemal esitati arvukalt petitsioone, mille petitsioonikomisjon vaatas läbi ja millele ta vastas 2020. aastal, enamasti kiirmenetluse teel; rõhutab, et enamikus nendest petitsioonidest nõuti kodanike põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmist erakorraliste meetmete, sealhulgas liikumispiirangute eest, COVID-19 vaktsiinide väljatöötamise, ostmise ja levitamise läbipaistvust; rõhutab, et need petitsioonid sisaldasid ka küsimusi ravivõtete, kaitsevahendite ning tervisekriisi ohjamise hindamise kohta liikmesriikides; tuletab samuti meelde, et paljud petitsiooni esitajad väljendasid muret riiklike erakorraliste meetmete, sealhulgas liikumispiirangute mõju pärast demokraatiale, õigusriigile ja põhiõigustele, seades kahtluse alla reisi- ja tööpiirangud, samuti selle pärast, et alguses liikmesriigid sisepiiridel piirikontrolli ei koordineerinud, mis takistas liikumisvabadust Schengeni alal ja tekitas probleeme eeskätt paljudele piirialatöötajatele, üliõpilastele ja eri kodakondsusega paaridele; samuti kurdeti samuti tühistatud lendude ja reiside haldamise üle pandeemia ajal ning asjaomaste lennuettevõtjate kompenseerimise põhimõtete üle; tuletab meelde, et kõik piiravad meetmed peavad olema vajalikud, proportsionaalsed ja ajutised; rõhutab, et ELi õiguse tulemusliku, võrdse ja ühesuguse kohaldamise tagamine on äärmiselt oluline õigusriigi põhimõtte toetamiseks, mis on ELi lepingu artikli 2 kohaselt üks liidu ja selle liikmesriikide alusväärtusi isegi selliste kriiside ajal, nagu COVID-19 pandeemia; on seisukohal, et eelkõige suurte kriiside ajal on petitsioonide kiire ja tõhus menetlemine vältimatu tingimus, et taastada kodanike usaldus ELi institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu pandeemia esimestel kuudel tehtud otsusele seada petitsioonikomisjonis esikohale COVID-19-ga seotud petitsioonid, et nõuetekohaselt vastata pakilistele nõudmistele, mida kodanikud 2020. aasta esimestel kuudel väljendasid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on tõsiselt mures rahvatervise ja COVID-19 pandeemia põhjustatud sotsiaalmajandusliku kahju pärast; kiidab petitsioonikomisjoni suurepärast tööd, mis aitas teha kuuldavaks kodanike rahvatervise ja COVID-19 pandeemiast põhjustatud sotsiaalmajanduslike kriisidega seotud mured ning tagada parlamendi reageerimine kodanike vajadustele ja ootustele, eeskätt nende inimeste osas, keda tervisekriis eriti rängalt mõjutas, seoses liidu suutlikkusega sellise üleilmse probleemiga toime tulla; juhib sellega seoses tähelepanu petitsioonikomisjoni olulistele järelmeetmetele COVID-19-ga seotud petitsioonides tõstatatud probleemidele reageerimiseks, mille tulemusel võeti täiskogul vastu resolutsioonid Schengeni süsteemi ja COVID-19 kriisi ajal võetud meetmete (9) kohta, intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (10) ja kodutuse määra vähendamise kohta Euroopa Liidus (11); |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni olulisele panusele laste õiguste kaitsesse, mis ilmnes mitmete vanema poolt Jaapanis toime pandud lapseröövi käsitlevate petitsioonide menetlemisel; juhib sellega seoses tähelepanu resolutsioonile vanema poolt Jaapanis toime pandud ELi kodakondsusega laste rahvusvahelise ja riigisisese röövi kohta, mille kohta käiva ettepaneku võttis petitsioonikomisjon vastu 16. juunil 2020 ja mis võeti vastu täiskogu istungil 8. juulil 2020 (12); |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu 29. oktoobri 2020. aasta kuulamisele teemal „Liidu kodakondsus: võimestamine, kaasamine, osalemine“, mille petitsioonikomisjon korraldas koos õiguskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga; on seisukohal, et see sündmus oli parlamendi oluline panus Euroopa Komisjoni 2020. aasta ELi kodakondsuse aruandesse ja petitsioonikomisjonis kodanikuosaluse vallas tehtavasse töösse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks, et 2020. aastal oli petitsioonide esitajate peamiseks murekohaks lisaks põhiõigustega seotud küsimustele tervise valdkond, ning tunnistab, et COVID-19 pandeemiaga seotud mured olid petitsioonikomisjoni töö keskmes; juhib tähelepanu resolutsioonile müalgilise entsefalomüeliidi biomeditsiiniliste uuringute lisarahastamise kohta, mille ettepaneku võttis komisjon vastu 30. aprillil 2020 ja mis võeti vastu 18. juuni 2020. aasta täiskogu istungil (13); tuletab meelde, et teadusringkonnad ja patsientide ühendused suhtuvad parlamendi resolutsiooni äärmiselt heakskiitvalt, kuna selles nõutakse liikmesriikide tasandil suuremat teadlikkust sellisest haigusest, nähes ette spetsiaalsed sihipärased koolitused riigiasutustele, tervishoiuteenuste osutajatele ja riigiametnikele üldiselt; kordab sellega seoses oma nõudmist teha kooskõlastatud ja tõhustatud teadusuuringuid ja eraldada teadusuuringute arengu toetamiseks lisaraha, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ raames, et tegeleda pikaajaliste tegutsemispiirangut põhjustavate ja krooniliste seisunditega elavate ja töötavate inimeste arvu suurenemise mõjuga inimestele ja sotsiaalmajanduslikule olukorrale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et 2020. aastal tekitasid petitsioonide esitajatele endiselt suurt muret keskkonnaküsimused; peab kahetsusväärseks, et keskkonnareegleid ei rakendata liikmesriikides alati õigesti, nagu on kirjeldatud paljudes petitsioonides, milles esitatakse kaebusi õhusaaste, looduslike ökosüsteemide halvenemise, tuumaohutuse ja kaevandamistegevuse keskkonnamõju kohta; rõhutab, kui oluline on täita ELi kodanike ootusi keskkonnakaitse suhtes; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon koos liikmesriikidega tagaks selles valdkonnas ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt petitsioonikomisjoni erilise kaitsva rolli üle ELis seoses ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni käimasolevale olulisele tööle seoses puuetega seotud küsimusi käsitlevate petitsioonidega; nendib, et puuetega seotud küsimusi käsitlevate petitsioonide arv peaaegu kahekordistus 2020. aastal võrreldes eelmise aastaga; rõhutab, et puuetega inimeste jaoks on peamiste probleemide hulgas endiselt diskrimineerimine, juurdepääs haridusele ja tööhõive, ning on seisukohal, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peavad tegema rohkem, et tagada põhiteenuste täielik kättesaadavus; nõuab, et viidaks ellu konkreetseid ettepanekuid, et suurendada kaasamist ning hõlbustada oskuste tunnustamist ja ülekantavust ELis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et 2020. aastal pööras petitsioonikomisjon erilist tähelepanu nende petitsioonide arutamisele, mis käsitlesid vaimupuudega inimeste ja nende perede raskusi COVID-19 pandeemia ajal, eelkõige seoses tervishoiuteenuste kättesaadavuse, isikliku abistamise ja perede ja hooldajatega ühenduse hoidmisega; juhib sellega seoses tähelepanu petitsioonikomisjoni esitatud resolutsioonile intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal, mis võeti vastu 8. juuli 2020. aasta täiskogu istungil; väljendab heameelt petitsioonikomisjoni 28. oktoobri 2020. aasta koosolekul toimunud iga-aastase puuetega inimeste õiguste kaitset käsitleva seminari „Uus puuetega inimeste strateegia“ tulemuste üle; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, et suhtlemine Euroopa Ombudsmaniga on Euroopa Parlamendi kodukorra kohaselt üks petitsioonikomisjoni ülesandeid; kiidab heaks Euroopa Parlamendi konstruktiivse koostöö Euroopa Ombudsmaniga ja osalemise Euroopa ombudsmanide võrgustikus; tunnustab asjaolu, et Euroopa Ombudsman osaleb kogu aasta jooksul korrapäraselt petitsioonikomisjoni töös; on kindlalt veendunud, et liidu institutsioonid, organid ja asutused peavad tagama ombudsmani soovitustele järjepidevad ja tulemuslikud järelmeetmed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab oluliseks, et kodanikud saaksid seadusandlike ettepanekute algatamises vahetult osaleda; rõhutab, et Euroopa kodanikualgatus on tähtis vahend kodanikuaktiivsuse ja üldsuse osalemise tagamiseks, ühtlasi on see Euroopa osalusdemokraatia ainulaadse vahendina petitsioonikomisjoni jaoks oluline ja seetõttu tuleb sellele läheneda avatult ja reageerivalt; rõhutab, et avalik kuulamine on korraldajate jaoks oluline võimalus tutvustada oma algatust avalikult ELi institutsioonidele ja ekspertidele, mis võimaldab komisjonil ja parlamendil saada põhjaliku ülevaate Euroopa kodanikualgatuse soovitud tulemustest; palub, et komisjon kaaluks iga eduka Euroopa kodanikualgatuse sisu alusel seadusandliku ettepaneku algatamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et läbipaistvus ja üldsuse juurdepääs ELi institutsioonide dokumentidele on hädavajalik, et tagada kodanike demokraatlike õiguste kaitse kõrgeim tase ja nende usaldus ELi institutsioonide vastu; juhib tähelepanu sellele, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ei kajasta praegusel kujul enam tegelikku olukorda; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine on aastaid seiskunud ja edasiminekut ei ole toimunud; palub komisjonil esitada ettepanek selle 2001. aasta määruse uuesti sõnastamiseks, et suurendada läbipaistvust ja vastutust, edendades häid haldustavasid, nagu Lissaboni lepingus nõutakse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et petitsioonide veebiportaal on hädavajalik vahend sujuva, tõhusa ja läbipaistva petitsioonimenetluse tagamiseks; väljendab sellega seoses heameelt täiustuste üle andmekaitse ja turvaelementide asjus, mis on muutnud portaali kasutajasõbralikumaks ja kodanike jaoks turvalisemaks; rõhutab, et tuleb jätkata jõupingutusi, et muuta portaal sotsiaalmeedia kaudu üldtuntuks ja kõigile kodanikele, eelkõige puuetega inimestele kergemini kasutatavaks ja vabalt kättesaadavaks, sealhulgas võimaldada esitada petitsioone riiklikes viipekeeltes; nõuab, et petitsioonide veebiportaalis avaldataks rohkem teavet, sealhulgas petitsioonide ja teiste institutsioonidega tehtavate uurimiste edenemise kohta; nõuab, et hinnataks, kuidas hoida ära varastatud või valeidentiteedi kasutamist ning rõhutab, et elektroonilist registreerimis- ja allkirjasüsteemi tuleb kiiresti muuta või ajakohastada, et see oleks tõeliselt kiire ja võimaldaks kodanike osalemist reaalajas vastavalt nende vajadustele; on selle poolt, et loodaks ühtne digiportaal, kus oleks kodanikele kättesaadav teave kõikide petitsioonidega seotud menetluste kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et kuigi nende inimeste arv, kes avaldavad toetust kas ühele või mitmele petitsioonile, on selgelt kasvanud, kurdavad paljud petitsiooni esitajad endiselt, et Euroopa Parlamendi petitsiooniportaalis on keerukas petitsioonidele toetust avaldada; on seisukohal, et lihtsam menetlus võimaldaks kodanikel oma petitsiooniõigust paremini kasutada; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja riiklikele ombudsmanidele või nendega samaväärsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 168.

(2)  Arvamus võeti vastu 21. jaanuaril 2020.

(3)  Arvamus võeti vastu 19. veebruaril 2020.

(4)  Arvamus võeti vastu 30. aprillil 2020.

(5)  Arvamus võeti vastu 7. septembril 2020.

(6)  Arvamus võeti vastu 7. septembril 2020.

(7)  Arvamus võeti vastu 29. oktoobril 2020.

(8)  Arvamus võeti vastu 3. detsembril 2020.

(9)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 7.

(10)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 6.

(11)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 2.

(12)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 2.

(13)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 2.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

Töötajate osalusõiguste Euroopa raamistik ja Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon demokraatia kohta tööl: töötajate osalusõiguste Euroopa raamistik ja Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamine (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambuli neljandat põhjendust austada demokraatiat Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) preambuli neljandat põhjendust austada demokraatiat Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELi toimimise leping“) artiklit 9, artiklit 151 ning artikli 153 lõike 1 punkte e ja f, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELi toimimise leping“) artiklit 9, artiklit 151 ning artikli 153 lõike 1 punkte e ja f,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 12, 27, 28, 30 ja 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 12, 27, 28, 30 ja 31,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuseliikmete direktiiv) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuseliikmete direktiiv) (COM(2012)0614),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrust (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (6), ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (6), ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (8),

| — | võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2012. aasta mai uuringut ettevõtte järelevalveorganite ja juhtkonna vaheliste suhete kohta, milles tehakse ettepanek muuta direktiivi 2002/14/EÜ töötajate teavitamise ja üldise nõustamise kohta töötajate esindajate kaasamiseks ettevõtte juhatustesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2012. aasta mai uuringut ettevõtte järelevalveorganite ja juhtkonna vaheliste suhete kohta, milles tehakse ettepanek muuta direktiivi 2002/14/EÜ töötajate teavitamise ja üldise nõustamise kohta töötajate esindajate kaasamiseks ettevõtte juhatustesse,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ ülevõtmispakkumiste kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (11) (Euroopa töönõukogu direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (11) (Euroopa töönõukogu direktiiv),

| — | võttes arvesse 2021. aasta jaanuari Euroopa lisandväärtuse hinnangut „European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive“ (Euroopa töönõukogud – seadusandliku algatuse menetlus: Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta jaanuari Euroopa lisandväärtuse hinnangut „European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive“ (Euroopa töönõukogud – seadusandliku algatuse menetlus: Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamine),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2021. aasta arvamust „Rohelise kokkuleppeni ei saa jõuda ilma sotsiaalse kokkuleppeta“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuni 2021. aasta arvamust „Rohelise kokkuleppeni ei saa jõuda ilma sotsiaalse kokkuleppeta“ (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2. detsembri 2020. aasta arvamust „Tööstuse üleminek rohelisele ja digitaalsele Euroopa majandusele: regulatiivsed nõuded ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2. detsembri 2020. aasta arvamust „Tööstuse üleminek rohelisele ja digitaalsele Euroopa majandusele: regulatiivsed nõuded ning sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll“ (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. oktoobri 2020. aasta arvamust teemal „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, võttes arvesse elava avaliku arutelu mõju liikmesriikides“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. oktoobri 2020. aasta arvamust teemal „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas, võttes arvesse elava avaliku arutelu mõju liikmesriikides“ (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. augusti 2020. aasta arvamust „EU legal framework on safeguarding and strengthening workers’ information, consultation and participation“ (ELi õigusraamistik, mis käsitleb töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemise kaitsmist ning tugevdamist), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. augusti 2020. aasta arvamust „EU legal framework on safeguarding and strengthening workers’ information, consultation and participation“ (ELi õigusraamistik, mis käsitleb töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemise kaitsmist ning tugevdamist),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust Euroopa äriühinguõiguse paketi kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust Euroopa äriühinguõiguse paketi kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (16), milles nõutakse töötajate suuremat kaasamist ettevõtete juhtimisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. märtsi 2016. aasta arvamust „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (16), milles nõutakse töötajate suuremat kaasamist ettevõtete juhtimisse,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust „Töötajate osalemine ja nende kaasamine kui äriühingu asjakohase juhtimise tugisammas ning tasakaalustatud ahendused kriisist väljumiseks“ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust „Töötajate osalemine ja nende kaasamine kui äriühingu asjakohase juhtimise tugisammas ning tasakaalustatud ahendused kriisist väljumiseks“ (17),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni töötajate osalemise kohta Euroopa äriühingu põhikirjaga äriühingutes ja muude kaasnevate meetmete kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni töötajate osalemise kohta Euroopa äriühingu põhikirjaga äriühingutes ja muude kaasnevate meetmete kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni Euroopa äriühinguõiguse tuleviku kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise ning restruktureerimise ettevalmistamise ja juhtimise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni piiriüleste kollektiivläbirääkimiste ja riikidevahelise sotsiaalse dialoogi kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni piiriüleste kollektiivläbirääkimiste ja riikidevahelise sotsiaalse dialoogi kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (22),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (23), milles kutsutakse üles viivitamatult lõpetama ummikseis nõukogus, et võtta vastu ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (23), milles kutsutakse üles viivitamatult lõpetama ummikseis nõukogus, et võtta vastu ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (COM(2012)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2012. aasta teatist „Tegevuskava: Euroopa äriühinguõigus ja äriühingu üldjuhtimine – ajakohane õigusraamistik kaasatumate aktsionäride ja jätkusuutlike äriühingute jaoks“ (COM(2012)0740),

| — | võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni „Suurema töökohademokraatia uus raamistik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni „Suurema töökohademokraatia uus raamistik“,

| — | võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 9.–10. detsembri 2020. aasta seisukohta uue ELi raamistiku kohta, mis käsitleb teavitamist, konsulteerimist ja juhtkonna tasandil esindatust Euroopa äriühinguvormide puhul ja äriühingute liikuvuse vahendeid kasutavates ettevõtetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 9.–10. detsembri 2020. aasta seisukohta uue ELi raamistiku kohta, mis käsitleb teavitamist, konsulteerimist ja juhtkonna tasandil esindatust Euroopa äriühinguvormide puhul ja äriühingute liikuvuse vahendeid kasutavates ettevõtetes,

| — | võttes arvesse Leuveni ülikooli 2016. aasta mai uurimisprojekti „European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue“ (Euroopa töönõukogude liikumine: riikidevahelise sotsiaaldialoogi institutsiooni arendamise juhtimisperspektiivid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leuveni ülikooli 2016. aasta mai uurimisprojekti „European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue“ (Euroopa töönõukogude liikumine: riikidevahelise sotsiaaldialoogi institutsiooni arendamise juhtimisperspektiivid),

| — | võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 15.–16. märtsi 2017. aasta seisukohta kaasaegse Euroopa töönõukogu direktiivi kohta digiajastul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu 15.–16. märtsi 2017. aasta seisukohta kaasaegse Euroopa töönõukogu direktiivi kohta digiajastul,

| — | võttes arvesse Euroopa naiste mõjurühma 2012. aasta veebruari aruannet „Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice“ (Naised juhtorganites Euroopas: teotempos liikumisest hiiglasliku hüppeni? Edusammud, lüngad ja head tavad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naiste mõjurühma 2012. aasta veebruari aruannet „Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice“ (Naised juhtorganites Euroopas: teotempos liikumisest hiiglasliku hüppeni? Edusammud, lüngad ja head tavad),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2010. aasta veebruari uuringut „A comparative overview of terms and notions on employee participation“ (Võrdlev ülevaade töötajate osalemise mõistetest ja märksõnadest), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2010. aasta veebruari uuringut „A comparative overview of terms and notions on employee participation“ (Võrdlev ülevaade töötajate osalemise mõistetest ja märksõnadest),

| — | võttes arvesse ILO 2018. aasta novembri uuringut äriühingu üldjuhtimise mudelite kohta: struktuur, mitmekesisus, hindamine ja väljavaated, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO 2018. aasta novembri uuringut äriühingu üldjuhtimise mudelite kohta: struktuur, mitmekesisus, hindamine ja väljavaated,

| — | võttes arvesse G20/OECD 2015. aasta äriühingu üldjuhtimise põhimõtteid ja ametiühingute nõuandekomitee 28. mai 2021. aasta avaldust OECDle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20/OECD 2015. aasta äriühingu üldjuhtimise põhimõtteid ja ametiühingute nõuandekomitee 28. mai 2021. aasta avaldust OECDle,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 14. detsembri 2015. aasta kolmandat Euroopa ettevõtete uuringut töötajate otsese ja kaudse osalemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 14. detsembri 2015. aasta kolmandat Euroopa ettevõtete uuringut töötajate otsese ja kaudse osalemise kohta,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 13. oktoobri 2020. aasta neljandat Euroopa ettevõtete uuringut töötajate potentsiaali vabastavate töötavade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 13. oktoobri 2020. aasta neljandat Euroopa ettevõtete uuringut töötajate potentsiaali vabastavate töötavade kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 7. ja 8. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 7. ja 8. põhimõtet,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102),

| — | võttes arvesse Porto deklaratsiooni ja Porto sotsiaalkohustust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Porto deklaratsiooni ja Porto sotsiaalkohustust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0331/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0331/2021),

| A. | arvestades, et demokraatia üldiselt ja iseäranis demokraatia tööl on Euroopa Liidu põhiväärtused ning annavad väga tugeva aluse Euroopa vastupanuvõime ja sotsiaalse lepingu tugevdamiseks; arvestades, et need põhiväärtused on lõimitud ka ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta ja põhiõiguste hartaga ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga; arvestades, et töö on oluline tegevus, mis loob ühiskonnas struktuuri, pakkudes mitte ainult sissetulekuallikat, vaid ka individuaalset arengut ja sidet ühiskonnaga; arvestades, et on vaja võtta meetmeid, et tagada tööandjate ja töötajate läbirääkimispositsiooni tasakaal, mida saab parandada demokraatia tugevdamisega tööl; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia üldiselt ja iseäranis demokraatia tööl on Euroopa Liidu põhiväärtused ning annavad väga tugeva aluse Euroopa vastupanuvõime ja sotsiaalse lepingu tugevdamiseks; arvestades, et need põhiväärtused on lõimitud ka ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta ja põhiõiguste hartaga ning Euroopa sotsiaalõiguste sambaga; arvestades, et töö on oluline tegevus, mis loob ühiskonnas struktuuri, pakkudes mitte ainult sissetulekuallikat, vaid ka individuaalset arengut ja sidet ühiskonnaga; arvestades, et on vaja võtta meetmeid, et tagada tööandjate ja töötajate läbirääkimispositsiooni tasakaal, mida saab parandada demokraatia tugevdamisega tööl;

| B. | arvestades, et sotsiaalne partnerlus ja kollektiivläbirääkimised töötajate ja tööandjate esindajate vahel riiklikul tasandil ning sotsiaaldialoog ELi tasandil on Euroopa sotsiaalmudeli põhielement, mille sotsiaaldialoogi, töötajate osaluse, kollektiivläbirääkimiste, töötajate juhatustes esindatuse, töötervishoiu ja tööohutuse esindajate ning kolmepoolsuse ühised pärandid on mitmekesise ning majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutliku tuleviku alustalad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sotsiaalne partnerlus ja kollektiivläbirääkimised töötajate ja tööandjate esindajate vahel riiklikul tasandil ning sotsiaaldialoog ELi tasandil on Euroopa sotsiaalmudeli põhielement, mille sotsiaaldialoogi, töötajate osaluse, kollektiivläbirääkimiste, töötajate juhatustes esindatuse, töötervishoiu ja tööohutuse esindajate ning kolmepoolsuse ühised pärandid on mitmekesise ning majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutliku tuleviku alustalad;

| C. | arvestades, et liidu tööõiguse ja äriühinguõiguse valdkonna õigusraamistik on endiselt liiga killustatud, mis võib põhjustada õiguskindluse puudumist kohaldatavate eeskirjade ja õiguste puhul nii tööandjate kui ka töötajate jaoks; arvestades, et on oluline tugevdada liidu töövahendeid nendes valdkondades, kehtestades ambitsioonika raamdirektiivi, millega ühtlustatakse ja lihtsustatakse kohaldatavaid õigusakte ning tugevdatakse töötajate õigusi, eelkõige õigust teavitamisele, konsulteerimisele ja osalemisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu tööõiguse ja äriühinguõiguse valdkonna õigusraamistik on endiselt liiga killustatud, mis võib põhjustada õiguskindluse puudumist kohaldatavate eeskirjade ja õiguste puhul nii tööandjate kui ka töötajate jaoks; arvestades, et on oluline tugevdada liidu töövahendeid nendes valdkondades, kehtestades ambitsioonika raamdirektiivi, millega ühtlustatakse ja lihtsustatakse kohaldatavaid õigusakte ning tugevdatakse töötajate õigusi, eelkõige õigust teavitamisele, konsulteerimisele ja osalemisele;

| D. | arvestades, et demokraatial tööl on oluline roll inimõiguste tugevdamisel nii töökohal kui ka ühiskonnas, eriti kui töötajate esindajad, sealhulgas ametiühingud, osalevad aktiivselt ettevõtete hoolsuskohustuse protsessides; arvestades, et demokraatia suurendamine tööl ja sellega kaasnev suurem läbipaistvus oleks tõhus viis ebavõrdsuse vähendamiseks nii tööl kui ka ühiskonnas; arvestades, et demokraatia tööl võib suurendada usaldust demokraatlike väärtuste vastu ning motiveerida töötajaid osalema demokraatlikus kultuuris ja tavades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demokraatial tööl on oluline roll inimõiguste tugevdamisel nii töökohal kui ka ühiskonnas, eriti kui töötajate esindajad, sealhulgas ametiühingud, osalevad aktiivselt ettevõtete hoolsuskohustuse protsessides; arvestades, et demokraatia suurendamine tööl ja sellega kaasnev suurem läbipaistvus oleks tõhus viis ebavõrdsuse vähendamiseks nii tööl kui ka ühiskonnas; arvestades, et demokraatia tööl võib suurendada usaldust demokraatlike väärtuste vastu ning motiveerida töötajaid osalema demokraatlikus kultuuris ja tavades;

| E. | arvestades, et demokraatia edendamine töökohal nõuab mitmesuguste sotsiaalsete ja tööalaste õiguste ning põhimõtete kaitsmist ja järgimist, sealhulgas kollektiivse esindamise õigust ja kollektiivse tegutsemise õigust; arvestades, et demokraatia kõrget taset töökohal seostatakse paremate töösuhete, stabiilsuse, kõrgemate palkade ning tervise ja ohutuse kaitse kõrgema tasemega, mis hõlmab ka ahistamist töökohal; arvestades, et sotsiaalne õiglus ja eelkõige demokraatia tööl on kindlalt integreeritud rahvusvahelistesse ja Euroopa inimõigusi käsitlevatesse õigusaktidesse ja standarditesse; arvestades, et demokraatia tööl on Euroopa ja maailma sotsiaalset arengut rohkem kui sajandeid valgustanud; arvestades, et ILO asutati 1919. aastal kindla veendumusega, et üldist rahu saab luua ainult siis, kui see põhineb sotsiaalsel õiglusel (24); arvestades, et sotsiaaldialoog, kollektiivläbirääkimised ja töötajate esindatus on ILO põhiväärtused ja -õigused, mis on sätestatud arvukates ILO konventsioonides ja soovitustes, ning arvestades, et ka Euroopa Nõukogu loeb demokraatia töökohal oma põhiväärtuste hulka, mida on väljendatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa sotsiaalhartas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et demokraatia edendamine töökohal nõuab mitmesuguste sotsiaalsete ja tööalaste õiguste ning põhimõtete kaitsmist ja järgimist, sealhulgas kollektiivse esindamise õigust ja kollektiivse tegutsemise õigust; arvestades, et demokraatia kõrget taset töökohal seostatakse paremate töösuhete, stabiilsuse, kõrgemate palkade ning tervise ja ohutuse kaitse kõrgema tasemega, mis hõlmab ka ahistamist töökohal; arvestades, et sotsiaalne õiglus ja eelkõige demokraatia tööl on kindlalt integreeritud rahvusvahelistesse ja Euroopa inimõigusi käsitlevatesse õigusaktidesse ja standarditesse; arvestades, et demokraatia tööl on Euroopa ja maailma sotsiaalset arengut rohkem kui sajandeid valgustanud; arvestades, et ILO asutati 1919. aastal kindla veendumusega, et üldist rahu saab luua ainult siis, kui see põhineb sotsiaalsel õiglusel (24); arvestades, et sotsiaaldialoog, kollektiivläbirääkimised ja töötajate esindatus on ILO põhiväärtused ja -õigused, mis on sätestatud arvukates ILO konventsioonides ja soovitustes, ning arvestades, et ka Euroopa Nõukogu loeb demokraatia töökohal oma põhiväärtuste hulka, mida on väljendatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa sotsiaalhartas;

| F. | arvestades, et töötajate esindatus ja osalemine ning kollektiivläbirääkimiste katvus on olulised töötajate õiguste jõustamiseks ja ettevõtete nõuetekohaseks toimimiseks; arvestades, et Eurofoundi andmetel (25) hõlbustas 2019. aastal töötajate korrapärast otsest osalemist organisatsiooniliste otsuste tegemisel vähem kui kolmandik (31 %) ELi ettevõtetest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et töötajate esindatus ja osalemine ning kollektiivläbirääkimiste katvus on olulised töötajate õiguste jõustamiseks ja ettevõtete nõuetekohaseks toimimiseks; arvestades, et Eurofoundi andmetel (25) hõlbustas 2019. aastal töötajate korrapärast otsest osalemist organisatsiooniliste otsuste tegemisel vähem kui kolmandik (31 %) ELi ettevõtetest;

| G. | arvestades, et vastavalt G20 ja OECD 2015. aasta äriühingu üldjuhtimise põhimõtetele sõltub töötajate õigus osaleda äriühingu üldjuhtimises iga riigi seadusandlusest ja tavadest ning võib äriühingutes erineda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt G20 ja OECD 2015. aasta äriühingu üldjuhtimise põhimõtetele sõltub töötajate õigus osaleda äriühingu üldjuhtimises iga riigi seadusandlusest ja tavadest ning võib äriühingutes erineda;

| H. | arvestades, et ametiühingutel ja töötajate esindajatel on olnud keskne roll COVID-19 pandeemia mõju leevendamisel töökohal, alates töötajate, eriti väga ohustatud töökohtade oluliste töötajate tervise ja ohutuse kaitsmise meetmete kehtestamisest kuni töökohtade säilitamise skeemide rakendamiseni, nagu lühiajaline töö ja uued töökorralduse vormid, näiteks kodust töötamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ametiühingutel ja töötajate esindajatel on olnud keskne roll COVID-19 pandeemia mõju leevendamisel töökohal, alates töötajate, eriti väga ohustatud töökohtade oluliste töötajate tervise ja ohutuse kaitsmise meetmete kehtestamisest kuni töökohtade säilitamise skeemide rakendamiseni, nagu lühiajaline töö ja uued töökorralduse vormid, näiteks kodust töötamine;

| I. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat soolist ebavõrdsust tööturul ja suurendanud seda ebavõrdsust tööjõus osalemises; arvestades, et see on mõjutanud eelkõige kõrgelt feminiseerunud sektoreid, kus on madal palk ja halvad töötingimused ning eesliinil töötab suur hulk naisi, eriti tervishoiutöötajad, hooldustöötajad, puhastus- ja hooldustöötajad ning koduabilised, kes peavad võitluses viirusega ka sageli liikumispiirangute ajal oma perekohustusi tasakaalustama; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on süvendanud olemasolevat soolist ebavõrdsust tööturul ja suurendanud seda ebavõrdsust tööjõus osalemises; arvestades, et see on mõjutanud eelkõige kõrgelt feminiseerunud sektoreid, kus on madal palk ja halvad töötingimused ning eesliinil töötab suur hulk naisi, eriti tervishoiutöötajad, hooldustöötajad, puhastus- ja hooldustöötajad ning koduabilised, kes peavad võitluses viirusega ka sageli liikumispiirangute ajal oma perekohustusi tasakaalustama;

| J. | arvestades, et COVID-19 kriisi tõttu on käimas märkimisväärne hulk restruktureerimisprotsesse; arvestades, et pandeemia häiriv mõju on ajutiselt kiirendanud ettevõtete restruktureerimist ja laiendanud selle ulatust, eriti teatavates sektorites; arvestades, et töötajatega konsulteerimine ning nende osalemine ja kollektiivläbirääkimised on restruktureerimise positiivse ja negatiivse mõjuga tegelemiseks hädavajalikud; arvestades, et tehnoloogia areng, üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning majanduslik ja sotsiaalne ja taastumine COVID-19 pandeemiast annavad võimaluse minna kõigil tasanditel üle laialdaselt kaasatud töökorralduse vormidega töökohtadele; arvestades, et Eurostati andmetel toimisid hästi arenenud töösuhete süsteemide, töökorralduse ja lühendatud tööaja kavadega ELi liikmesriigid 2020. aastal ELi keskmisest paremini ja palju vähem töötajaid kaotas oma töö; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et COVID-19 kriisi tõttu on käimas märkimisväärne hulk restruktureerimisprotsesse; arvestades, et pandeemia häiriv mõju on ajutiselt kiirendanud ettevõtete restruktureerimist ja laiendanud selle ulatust, eriti teatavates sektorites; arvestades, et töötajatega konsulteerimine ning nende osalemine ja kollektiivläbirääkimised on restruktureerimise positiivse ja negatiivse mõjuga tegelemiseks hädavajalikud; arvestades, et tehnoloogia areng, üleminek vähese CO2-heitega majandusele ning majanduslik ja sotsiaalne ja taastumine COVID-19 pandeemiast annavad võimaluse minna kõigil tasanditel üle laialdaselt kaasatud töökorralduse vormidega töökohtadele; arvestades, et Eurostati andmetel toimisid hästi arenenud töösuhete süsteemide, töökorralduse ja lühendatud tööaja kavadega ELi liikmesriigid 2020. aastal ELi keskmisest paremini ja palju vähem töötajaid kaotas oma töö;

| K. | arvestades, et uuringute põhjal aitab osalemine töökohal kaasa ettevõtte tulemuslikkusele, töö kvaliteedile ja heaolule; arvestades, et Eurofoundi (26) andmetel on vähem kui kolmandik (31 %) ELi 27 liikmesriigi ettevõtetest hõlbustanud töötajate korrapärast otsest osalemist organisatsiooniliste otsuste tegemisel 2019. aastal ning et töötajate osalemise ulatus ELis on viimase kümne aasta jooksul vähenenud (27); arvestades, et enam kui poolt Rootsi (56 %) ja Taani (55 %) ettevõtetest iseloomustas korrapärane ja mõjukas otsene koostöö töötajatega; arvestades, et sama kehtib vaid umbes viiendiku kohta Poolas (20 %) ja Madalmaades (21 %) asuvatest ettevõtetest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uuringute põhjal aitab osalemine töökohal kaasa ettevõtte tulemuslikkusele, töö kvaliteedile ja heaolule; arvestades, et Eurofoundi (26) andmetel on vähem kui kolmandik (31 %) ELi 27 liikmesriigi ettevõtetest hõlbustanud töötajate korrapärast otsest osalemist organisatsiooniliste otsuste tegemisel 2019. aastal ning et töötajate osalemise ulatus ELis on viimase kümne aasta jooksul vähenenud (27); arvestades, et enam kui poolt Rootsi (56 %) ja Taani (55 %) ettevõtetest iseloomustas korrapärane ja mõjukas otsene koostöö töötajatega; arvestades, et sama kehtib vaid umbes viiendiku kohta Poolas (20 %) ja Madalmaades (21 %) asuvatest ettevõtetest;

| L. | arvestades, et äriühingu kestlikku üldjuhtimist saab saavutada ainult töötajate kaasamisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et äriühingu kestlikku üldjuhtimist saab saavutada ainult töötajate kaasamisega;

| M. | arvestades, et vastavalt ILO 2010. aasta veebruari uuringule „A comparative overview of terms and notions on employee participation“ (Võrdlev ülevaade töötajate osalemise mõistetest ja märksõnadest) on olemas palju erinevaid töötajate osalemise mudeleid ning mõne riikliku süsteemi puhul on töötajatel õigus valida oma esindajad äriühingu järelevalve- või haldusorganites; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt ILO 2010. aasta veebruari uuringule „A comparative overview of terms and notions on employee participation“ (Võrdlev ülevaade töötajate osalemise mõistetest ja märksõnadest) on olemas palju erinevaid töötajate osalemise mudeleid ning mõne riikliku süsteemi puhul on töötajatel õigus valida oma esindajad äriühingu järelevalve- või haldusorganites;

| N. | arvestades, et jätkusuutlikke äriühinguid eristab asjaolu, et neil on mehhanismid töötajate hääle väljendamiseks ja töötajate seisukohtade kaasamiseks strateegiliste otsuste langetamise protsessi, mis mõjutavad tööjõudu ning terveid kogukondi ja piirkondi (28); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et jätkusuutlikke äriühinguid eristab asjaolu, et neil on mehhanismid töötajate hääle väljendamiseks ja töötajate seisukohtade kaasamiseks strateegiliste otsuste langetamise protsessi, mis mõjutavad tööjõudu ning terveid kogukondi ja piirkondi (28);

| O. | arvestades, et uuringud on näidanud, et töötajate osalemine suurendab tootlikkust, töötajate kaasamist, innovatsiooni ja töökorraldust, toetab üleminekut CO2-neutraalsele, kliimaneutraalsele, ressursitõhusale ringmajandusele (29) ja soolisele võrdõiguslikkusele, parandab head töökorraldust ja otsuste tegemist ning pakub alternatiive kriisist tingitud tööhõive vähendamisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uuringud on näidanud, et töötajate osalemine suurendab tootlikkust, töötajate kaasamist, innovatsiooni ja töökorraldust, toetab üleminekut CO2-neutraalsele, kliimaneutraalsele, ressursitõhusale ringmajandusele (29) ja soolisele võrdõiguslikkusele, parandab head töökorraldust ja otsuste tegemist ning pakub alternatiive kriisist tingitud tööhõive vähendamisele;

| P. | arvestades, et otsuseid tegevatel ametikohtadel püsib jätkuvalt sooline ja palgalõhe, takistades naiste täielikku osalemist ja panust majandus- ja ühiskondlikku ellu ning hoides naiste vähese tööhõive kõrget taset muutumatuna, millel on tõsised tagajärjed ühiskonnale ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et otsuseid tegevatel ametikohtadel püsib jätkuvalt sooline ja palgalõhe, takistades naiste täielikku osalemist ja panust majandus- ja ühiskondlikku ellu ning hoides naiste vähese tööhõive kõrget taset muutumatuna, millel on tõsised tagajärjed ühiskonnale ja majanduskasvule;

| Q. | arvestades, et vastavalt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamusele Euroopa äriühinguõiguse paketi kohta tuleb tõhustada Euroopa töönõukogude rolli suurettevõtete ümberkujundamisel kooskõlas direktiiviga 2009/38/EÜ; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastavalt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamusele Euroopa äriühinguõiguse paketi kohta tuleb tõhustada Euroopa töönõukogude rolli suurettevõtete ümberkujundamisel kooskõlas direktiiviga 2009/38/EÜ;

| R. | arvestades, et töötajad ei ole pelgalt äriühingute sidusrühmad, vaid aktsionäride ja juhtide kõrval osalejad; arvestades, et töötajate osalus äriühingutes on demokraatlikel põhimõtetel, õiglusel ja tõhususel põhineva äriühingu üldjuhtimise pluralistliku mudeli põhikomponent (30); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et töötajad ei ole pelgalt äriühingute sidusrühmad, vaid aktsionäride ja juhtide kõrval osalejad; arvestades, et töötajate osalus äriühingutes on demokraatlikel põhimõtetel, õiglusel ja tõhususel põhineva äriühingu üldjuhtimise pluralistliku mudeli põhikomponent (30);

| S. | arvestades, et töötajate aktiivne kaasamine äriühingute otsustusprotsessidesse on hädavajalik kiire, olulise ja jätkusuutliku poliitika ning strateegia muutmise tagamiseks, mida nõuab digitaalne ja ökoloogiline kaksiküleminek, mis annab märku märkimisväärsetest muutustest töömaailmas; arvestades, et samuti toob see kaasa kõige haavatavamate töötajate parema kaasamise keskkonnahoidlikule ja digitaalsele majandusele ülemineku protsessi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et töötajate aktiivne kaasamine äriühingute otsustusprotsessidesse on hädavajalik kiire, olulise ja jätkusuutliku poliitika ning strateegia muutmise tagamiseks, mida nõuab digitaalne ja ökoloogiline kaksiküleminek, mis annab märku märkimisväärsetest muutustest töömaailmas; arvestades, et samuti toob see kaasa kõige haavatavamate töötajate parema kaasamise keskkonnahoidlikule ja digitaalsele majandusele ülemineku protsessi;

| T. | arvestades, et taastekava pakub nii tööandjatele kui ka töötajatele enneolematut võimalust innovatsiooniks, et rahastada kestlikke ja digitaalseid investeeringuid ning projekte; arvestades, et töötajate õigeaegne ja tõhus kaasamine nende projektide kavandamisse ja elluviimisse on oluline, et asjakohaselt tuvastada, ennetada ja hallata nende võimalikku ümberkujundavat mõju töökohale ja sotsiaalpartnerite vahelistele suhetele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et taastekava pakub nii tööandjatele kui ka töötajatele enneolematut võimalust innovatsiooniks, et rahastada kestlikke ja digitaalseid investeeringuid ning projekte; arvestades, et töötajate õigeaegne ja tõhus kaasamine nende projektide kavandamisse ja elluviimisse on oluline, et asjakohaselt tuvastada, ennetada ja hallata nende võimalikku ümberkujundavat mõju töökohale ja sotsiaalpartnerite vahelistele suhetele;

| U. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on näidanud tungivat vajadust sotsiaalpartnerite palju laiema ja tugevama osalemise järele, eriti kui eesmärgiks on saavutada rohe- ja digipööre kestliku, õiglase ja sotsiaalse ELi tuleviku nimel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on näidanud tungivat vajadust sotsiaalpartnerite palju laiema ja tugevama osalemise järele, eriti kui eesmärgiks on saavutada rohe- ja digipööre kestliku, õiglase ja sotsiaalse ELi tuleviku nimel;

| V. | arvestades, et Euroopa tuleviku konverents pakub võimaluse kriisirežiimist kaugemale liikuda ja kaasata ELi kodanikke oma tuleviku kujundamisse, tugevdades demokraatiat kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa tuleviku konverents pakub võimaluse kriisirežiimist kaugemale liikuda ja kaasata ELi kodanikke oma tuleviku kujundamisse, tugevdades demokraatiat kõikidel tasanditel;

| W. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) annavad ELis igast kümnest töökohast kuus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) annavad ELis igast kümnest töökohast kuus;

Töötajate osalemine äriühingutes

| 1. | märgib ära rikkaliku ja omavahel ühendatud töötajate võrgustiku osalemise töökohtadel kogu liidus, alates töötajatest ja töötajate esindajatest, sealhulgas ametiühingutest, kes on valitud tööjõu poolt ja seast kohalikul tasandil, kuni keerukamates äriühingutes olevate töönõukogudeni, sihtotstarbeliselt määratud tervise ja ohutuse esindajateni ning töötajate esindajateni äriühingute nõukogudes või haldusnõukogudes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab juhatuse tasandil töötajate osalemise erinevat õigusraamistikku 18 liikmesriigis; rõhutab, et töötajate osalemise ulatus ja intensiivsus ettevõtte juhatustes on väga varieeruv; rõhutab, et digi- ja rohepööre mõjutavad suuresti töömaailma ning et vastupidavamad ja kestlikumad ettevõtted on need, kellel on hästi juurdunud töötajate osalemise süsteemid ettevõtetega seotud küsimustes (31); |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et töötajate hääl peab olema kesksel kohal ELi algatustes, mille eesmärk on tagada äriühingute kestlik ja demokraatlik üldjuhtimine ning inimõiguste, sealhulgas tööjõu, kliimamuutuste ja keskkonnaga seotud hoolsuskohustus, samuti vähendada selliste ebaausate tavade kasutamist nagu tööalane ärakasutamine ja kõlvatu konkurents siseturul, kui see on asjakohane, pidades silmas ka ELi toimimise lepingu artiklit 154; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, kui oluline on pidevalt parandada ELi ja liikmesriikide haridus-, koolitus- ja oskuste poliitikat, sealhulgas kutseõpet, eelkõige selleks, et tagada elukestev õpe ja koolitus ning kõigi töötajate oskuste täiendamine ja ümberõpe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles austama Euroopa sotsiaalpartnerite vahelisi kokkuleppeid nii valdkonnaülesel kui ka sektori tasandil, nagu on sätestatud aluslepingutes; rõhutab, et Euroopa sotsiaalpartnerite kokkulepete austamine hõlmab nende rakendamist allakirjutanute ühisel taotlusel ELi toimimise lepingu artikliga 153 hõlmatud küsimustes nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib ära, et õiguslünkade (32) kaudu võib Euroopa äriühingu põhikiri (Societas Europeae – SE) tahtmatult võimaldada äriühingutel mööda hiilida riiklikest eeskirjadest, iseäranis töötajate juhatuse tasandil esindamise kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2019. aasta äriühinguõiguse paketis (33) ei ole neid puudusi kõrvaldatud, ning kutsub komisjoni üles jätkama hindamist kohe pärast seda, kui liikmesriigid on paketi üle võtnud, et hinnata väidetavaid lünki; märgib, et mõned piiriülesed ühinemised võivad tugevdada ühtset turgu, luues suuremat koostoimet Euroopa ettevõtete vahel, kuid see võib mõnikord põhjustada ebaausaid tavasid, millega tuleb tegeleda, ning et seda saab kasutada ka esindusõiguste vältimiseks; rõhutab, et sotsiaalsete standardite järgimise tagamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata keerukatele ettevõtlusstruktuuridele ning tarne- või alltöövõtuahelatele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et töötajate esindajatel peab olema õigus saada teavet lähetatud töötajate kasutamise kohta alltöövõtuahelates ja võimalus nende töötajatega ühendust võtta kooskõlas renditöö direktiivi (34) artiklis 8 sätestatud kohustusega, mis kohustab kasutajaettevõtjat andma töötajaid esindavatele organitele teavet renditöötajate kasutamise kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et direktiivi (EL) 2019/2121 (35) (piiriülese ümberkujundamise, ühinemise ja jagunemise kohta) põhjenduses 35 on märgitud, et „[t]eatavatel asjaoludel võidakse äriühingu õigust teha piiriüleseid tehinguid kasutada kuritarvitamise või pettuse eesmärgil, näiteks töötajate õigustest, sotsiaalkindlustusmaksetest või maksukohustustest kõrvalehoidmiseks, või kuritegelikul eesmärgil.“; peab sellega seoses oluliseks määratleda piisavalt ambitsioonikad ELi miinimumnõuded teavitamise, konsulteerimise ning töötajate esindatuse ja osalemise kohta juhatuse tasandil juhtudel, kui äriühingud restruktureerivad piiriüleselt; kutsub komisjoni üles võtma direktiivi (EL) 2019/2121 eelseisva hindamise raames arvesse heade tavade olemasolu ning uuringute ja hinnangute tulemusi töötajate esindatuse positiivse sotsiaal-majandusliku mõju ja tagajärgede kohta äriühingute organites, muutes samal ajal ka olemasolevaid direktiive, mis seda küsimust mõjutavad, mis võivad aidata parandada äriühingu üldjuhtimist; kutsub komisjoni üles töötama välja algatusi, et suurendada teadlikkust ja parandada teadmisi liikmesriikide ja ELi eeskirjade kohta, mis reguleerivad töötajate esindatust äriühingutes eri liikmesriikides, ning edendada parimate tavade vahetamist, hinnates töötajate osalemise eri vorme ja nende sotsiaal-majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab, et mitmes ELi õigusaktis, mis käsitlevad töötajate juhatuse tasandil esindamisõigusi, ei ole kehtestatud miinimumnõudeid juhatuse tasandi esindatusele erinevat tüüpi Euroopa äriühingutes või äriühingutele, kes kasutavad ELi äriühinguõiguse vahendeid äriühingu piiriülese liikuvuse ja õigusliku ümberkorraldamise võimaldamiseks, näiteks piiriüleste ühinemiste, ümberkujundamiste ja jagunemiste puhul (36); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi ja otsustavaid meetmeid tagamaks, et Euroopa ettevõtted austaksid töötajate teavitamis-, nõustamis- ja osalemisõigusi ning täidaksid vastavalt kehtivaid ELi ja riiklikke õiguslikke kohustusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tegema vajalikke parandusi ühisettevõtteid ja Euroopa ühistuid reguleerivates raamistikes ning komisjoni õigeaegse hindamise alusel äriühinguõiguse paketis ning neid muutma, et kehtestada ELi miinimumeeskirjad töötajate osalemise ja esindatuse kohta nõukogudes, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama vajalikud tingimused ja nõuded tagamaks, et 2030. aastaks (37) on vähemalt 80 % ELi ettevõtetest hõlmatud äriühingu jätkusuutliku üldjuhtimise lepingutega, tunnistades samas ka sellega VKEde jaoks kaasnevat erilist halduskoormust; nõuab sel eesmärgil töötajatega kokkulepitud strateegiate kehtestamist, et üldjuhtimistavade ja turuloleku kaudu positiivselt mõjutada keskkonnaalast, sotsiaalset ja majandusarengut, tugevdada juhtide rolli oma äriühingu pikaajaliste huvide järgimisel, parandada juhtide vastutust jätkusuutlikkuse integreerimisel äriühingu otsuste tegemisse ja äriühingu jätkusuutlikkust soodustavate äriühingu üldjuhtimistavade edendamist, sealhulgas ettevõtte aruandlust, juhatuse tasustamist, juhatuse koosseisu ja sidusrühmade kaasamist (38); |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles täitma oma kohustust esitada viivitamatult direktiiv siduva keskkonna ja inimõiguste hoolsuskohustuse ja vastutustundliku äritegevuse kohta, sealhulgas töötajate õiguste osas, näiteks õigus korraldada ja pidada kollektiivläbirääkimisi, töötervishoid ja tööohutus ja töötingimused; rõhutab, et selle direktiiviga tuleks kehtestada kohustuslikud hoolsuskohustuse nõuded, mis hõlmavad äriühingute tegevust ja nende ärisuhteid, sealhulgas tarne- ja allhankeahelaid, ning peaks tagama ametiühingute ja töötajate esindajate kaasamise kogu hoolsuskohustuse täielikus protsessis, sealhulgas väljatöötamise ja rakendamise protsessis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud, et uute digitehnoloogiate kasutuselevõtt võib avaldada positiivset mõju töökeskkonnale, kui neid rakendatakse ja jälgitakse usaldusväärsel viisil, mis nõuab õigeaegset ja sisulist teavet ning konsulteerimist töötajate esindajatega, sealhulgas ametiühingutega, et tagada nende tervise ja ohutuse, andmekaitse, võrdse kohtlemise, tööhõive stabiilsuse, sotsiaalkaitse ja tööheaolu täielik austamine ning vältida töötajate põhjendamatut ärakasutamist ja jälgimist, samuti diskrimineerimist ja häbimärgistamist, eelkõige algoritmide abil juhtimise kaudu; rõhutab asjaolu, et ametiühingutel ja töötajate esindajatel peaks olema vajalik juurdepääs ning vajalikud vahendid digitehnoloogia hindamiseks enne selle kasutuselevõttu; rõhutab, et uued digitehnoloogiad ja tehisintellekt ei tohiks jäljendada olemasolevat diskrimineerimist ja ühiskondlikke eelarvamusi, vaid peaksid aitama kaasa eri rühmade sotsiaalsele kaasatusele ja osalemisele; rõhutab vajadust kohaldada vaikimisi eetika põhimõtet kogu digitehnoloogia elutsükli jooksul, et kasutada täielikult ära nende potentsiaal ja vältida eelarvamusi; rõhutab, et sotsiaaldialoogi struktuurid, valdkondlikud kollektiivläbirääkimised, ametiühingutele ja töötajate esindajatele teabe andmine ning nendega konsulteerimine ja nende osalemine on keskse tähtsusega, et pakkuda töötajatele vajalikku tuge, et paremini ehitada üles digitehnoloogia kasutuselevõttu ja järelevalvet tööturu osapoolte poolt ja osaleda selles; |
| --- | --- |

13.

| 14. | usub, et töötajate õigus organiseeruda, kollektiivsele ametiühingute esindatusele, kogunemis- ja ühinemisvabadusele ning kollektiivselt nõuda oma töökohtadel reforme on Euroopa projekti põhiaspektid ja sotsiaalse mudeli aluspõhimõtted, mida ELi institutsioonid on kinnitanud ja õiguslikult kinnitanud; tunneb muret asjaolu pärast, et mõnedel uutes töövormides osalevatel töötajatel ei ole töökohal tegelikku esindatust ega osalemisõigust; taunib asjaolu, et see kehtib eelkõige sektorites, kus enamik töötajaid on naised (39); kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele tagada töötajate õigus ühinemisvabadusele ja osaleda töökohal kõigis tööhõivevormides; kutsub komisjoni üles täiendama liikmesriikide tegevust, et kaitsta töötajaid nende ühinemisvabaduse õiguse kasutamisel ja töökohal osalemisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühenduma koos sotsiaalpartneritega kollektiivläbirääkimiste 90 % määra saavutamisele 2030. aastaks nendes riiklikes süsteemides, kes kombineerivad tööhõive ja töötingimuste reguleerimist seadusandlikult ja sotsiaalpartnerite poolt; rõhutab, et kollektiivläbirääkimised aitavad kaasa sotsiaalsele turumajandusele, nagu on ette nähtud Lissaboni lepinguga; kordab, et tuleb kaitsta Euroopa lepinguid, mis kaitsevad selgesõnaliselt sotsiaalpartnerite autonoomiat, ning mõnes liikmesriigis kehtivaid iseregulatsioonisüsteeme, et sotsiaalpartneritel oleks autonoomse reguleerimise volitused, tagades tugeva legitiimsuse ja edusammud kollektiivlepingute kohaldamisala suurendamisel; kutsub liikmesriike lõpetama kõigi selliste riigisiseste õigusaktide kohaldamist, mis takistavad kollektiivläbirääkimisi, sh tagades ametiühingute organiseerumise eesmärgil juurdepääsu töökohtadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et reformid liikmesriikides ei tohiks kollektiivläbirääkimisi negatiivselt mõjutada ja et kollektiivläbirääkimisi tuleb edendada valdkondlikul tasandil, sealhulgas toetades sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid sotsiaalpartnereid täielikult ELi poliitikakujundamisse; rõhutab, et riigi tasandil tööreformid peavad aitama kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, sealhulgas 8. põhimõtte (sotsiaaldialoog ja töötajate kaasamine, kollektiivläbirääkimised ja sotsiaalpartnerite autonoomia järgimine, kollektiivse tegutsemise õigus ning õigus saada aegsasti teavet ettevõtete ülemineku, ümberkorraldamise ja ühinemise ning kollektiivsete koondamiste kohta) rakendamisele; kutsub komisjoni üles analüüsima nendes konkreetsetes aspektides riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvaid tööjõureforme; |
| --- | --- |

16.

Uus teavitamise, konsulteerimise ja juhatuse tasandil esindamise raamistik

| 17. | rõhutab vajadust põhjalikult jõustada, hinnata ja vajaduse korral sellele hinnangule tuginedes tugevdada ja konsolideerida kõiki asjakohaseid ELi õigusakte, tagamaks, et töötajate teavitamine ja nendega konsulteerimine on ettevõtte otsuste tegemise lahutamatu osa ning et see toimub ettevõtte sees asjakohasel tasandil; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on tagada õigeaegne ja sisukas teavitamine ja konsulteerimine kogu ELis enne selliste juhtimisotsuste tegemist, millel võib olla mõju töötajatele, tööhõivele ja töötingimustele, ning poliitika või meetmete, eriti piiriülese mõjuga meetmete kohta; rõhutab, et töötajate esindajatel, sealhulgas ametiühingutel, peab olema juurdepääs juhtimisotsustega seotud vajalikele eksperditeadmistele ja tõendavatele dokumentidele, et hinnata nende piiriüleste poliitikameetmete ja protsesside mõju tööjõule ning pakkuda välja alternatiive; rõhutab, et nende alternatiivide üle peab toimuma tõeline dialoog ametiühingute, töötajate esindajate ja juhtkonna vahel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, kui oluline on, et töötajate esindajad ja eelkõige Euroopa töönõukogud osaleksid pärast tulemuslikku teavitamist ja nendega konsulteerimist sisukalt töötajate huve oluliselt mõjutavate riikidevaheliste küsimuste väljatöötamises ja rakendamises; rõhutab, et see peaks hõlmama küsimusi, mis on Euroopa tööjõu jaoks olulised nende võimaliku mõju ulatuse poolest või mis hõlmavad tegevuse üleviimist liikmesriikide vahel; rõhutab, et Euroopa töönõukogu tuleb teavitada ja temaga tuleb konsulteerida eelkõige küsimustes, mis on seotud tööhõive ja investeeringute praeguse olukorra ja tõenäoliste suundumustega ning oluliste muudatustega töökorralduses, uute töömeetodite või tootmisprotsesside kasutuselevõtus, tootmise üleandmises, ühinemistes, vähendamistes, ettevõtete, üksuste või nende oluliste osade sulgemises ja kollektiivsetes koondamistes; rõhutab samuti, et Euroopa töönõukogude kaasamine võib arendada ja edendada ettevõtluskultuuri ja ühtekuuluvust ning et töötajate esindajad peaksid osalema sotsiaalkavade väljatöötamises eesmärgiga reguleerida muutusi, mis võivad mõjutada töötajaid ja põhjustada koondamisi; on veendunud, et on oluline tugevdada Euroopa töönõukogusid, võttes arvesse liikmesriikide töösuhete süsteemide erinevusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et ELi liikmesriikide vahel püsivad erinevused seoses ettevõtjate otsuste tegemisele eelneva teavitamise ja konsulteerimise kvaliteedi, ajastuse ja tõhususega ning et restruktureerimisprotsessid toimuvad Euroopas erinevalt; märgib, et dialoog koondamiste alternatiivide ja tehaste sulgemise üle on ELis erinev; tuletab meelde, et Euroopa Parlament tegi juba 2013. aastal ettepaneku õigusraamistiku (40) kohta, mis käsitleb töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist ning restruktureerimise ettevalmistamist ja juhtimist, et kujundada jätkusuutlikke ja sotsiaalselt kaasavaid ümberkorraldusi ning mitte jätta töötajaid kõrvale; on veendunud, et vaja on järjepidevat ELi strateegiat, et valmistada ettevõtteid ja töötajaid ette õiglase rohe- ja digipöördega toimetulekuks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et töötajate õigus teavitamisele ja konsulteerimisele tuleks alati tagada õigeaegselt ning käsitleda võimalikku kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõju tööhõivele ja töötingimustele ning digitehnoloogiast ja -rakendustest tulenevaid muutusi, et parandada olemasolevaid äriprotsesse ja tööjõu tõhusust; juhib tähelepanu sellele, et töötajate teavitamine ning nendega konsulteerimine ja juhatuse tasandil osalemine on tõhusad vahendid töötajate õiguste jõustamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub ELi üles tagama, et töötajad oleksid esindatud ka Euroopa õigusaktide (41) kohaselt tegutsevate äriühingute juhatustes äriühingute piiriülese ümberkorraldamise ja liikuvuse eesmärgil; rõhutab vajadust sooliselt tasakaalustatud juhtorganite järele nii töötajate kohtade arvu kui ka juhatuse üldarvu osas; kordab oma üleskutset nõukogule lõpetada blokaad naissoost juhatuse liikmete direktiivile, mis kajastab asjaolu, et osalusel töökohtade loomiseks tuleb kõigil tasanditel tagada sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste tagamiseks kõigis töötajate osalemise ning puuetega töötajate nõuetekohase esindamise aspektides kogu ELis on veel palju teha; märgib, et püsiv sooline ebavõrdsus kajastub ka naiste piiratud juurdepääsus juhtivatele ja esinduslikele ametikohtadele; kordab, et sooline võrdõiguslikkus ja mitmekesisus juhtorganites on peamine demokraatlik põhimõte, millel on positiivne majanduslik kõrvalmõju; kutsub üles võtma sotsiaalpartneritega konsulteerides rohkem meetmeid, et tagada tasakaalustatud esindatus ja sooline võrdõiguslikkus; märgib, et soolised kvoodid aitavad saavutada suuremat mitmekesisust ning soolist võrdõiguslikkust ja võrdsust kõigis otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et ettevõtted peaksid tegema edusamme mitmekesisuse ja soolise võrdõiguslikkuse, sealhulgas võrdse tasustamise tagamisel; nõuab tungivalt, et nõukogu teeks edusamme seoses nn naissoost juhatuseliikmete direktiiviga; nõuab, et 40 % kvooti kohaldataks nii tegevjuhtkonda mittekuuluvatele kui ka tegevjuhtkonda mittekuuluvatele juhtorganitele (sõltumatult) nii era- kui ka avalik-õiguslikes ettevõtetes ning et riiklikke õigusakte kohandataks järk-järgult; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles järgima Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2020–2025 esitatud prioriteete ja eelkõige tagama, et nõukogus avaldatakse ettepanek võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas ja sellega seotud meetmeid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles pärast eeldatavat mõjuhinnangut ja sotsiaalpartneritega konsulteerimist võtma vastu uue raamdirektiivi töötajate teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende osalemise kohta Euroopa ettevõtetes ja ettevõtetes, kes kasutavad ELi ettevõtete liikuvuse vahendeid, et kehtestada miinimumnõuded sellistes küsimustes nagu muutuste ennetamine, sealhulgas seoses kliimamuutuste, digiülemineku ja restruktureerimisega seotud meetmetega, eelkõige ettevõtte tasandil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et mõned ELi õiguse puudujäägid oleks võimalik ületada, kehtestades selle uue raamdirektiivi alusel ELi miinimumnõuete künnised juhatuse tasandil esindamiseks; on sellega seoses seisukohal, et töötajate esindajate kohtade arv/osakaal juhatuses peaks ulatuma mõnest liikmest võrdseks, sõltuvalt töötajate arvust ettevõttes ja selle tütarettevõtetes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et Euroopa töönõukogu direktiiv on osa töötajate osalemis-, teavitamis-, ja konsulteerimisõigust käsitlevast ELi õigustikust; väljendab muret puuduste pärast väljatöötatud direktiivis, eelkõige teavitamis- ja konsulteerimisõiguste jõustamise ja nende tõhususe pärast ning taunib 2008. aastal kasutamata jäetud võimalust seda direktiivi edasi arendada ja oluliselt täiustada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust suurendada töötajate ja juhtkonna esindajate teadlikkust Euroopa töönõukogudest; rõhutab, et Euroopa töönõukogud on ainulaadsed riikidevahelised organisatsioonid (42), mis on loodud töötajate teavitamiseks ja nendega konsulteerimiseks ning ettevõtte identiteedi loomiseks ja edendamiseks, ning et neid mõjutavad töösuhete ja poliitikaraamistike tase või intensiivsus; peab kahetsusväärseks asjaolu, et keskjuhatus ei anna alati rahalisi, materiaalseid ja õiguslikke vahendeid, mida on vaja Euroopa töönõukogude ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; kutsub komisjoni üles uurima meetmeid, mida on vaja töötajate osaluse parandamiseks ja Euroopa töönõukogu direktiivi paremaks jõustamiseks, ning tegema vajaduse korral ettepaneku direktiiv läbi vaadata, et tugevdada töötajate esindajate õigust teavitamisele ja konsulteerimisele, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teavitamis- ja konsulteerimisõiguste tugevdamist, tagamaks, et Euroopa töönõukogu arvamust võetakse arvesse ettevõtte otsustes ning et see esitatakse enne vastaval tasandil konsulteerimise lõpuleviimist ja enne juhtorganite otsuse tegemist; kutsub lisaks komisjoni üles tugevdama jõustamismehhanisme, liikmesriike tagama spetsiaalsetele läbirääkimisorganitele ning Euroopa töönõukogudele tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, kehtestama tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi, et tagada nõuete täitmine, lõpetada enam kui 20 aasta pärast erandite tegemine vanade, nn vabatahtlike direktiivieelsete lepingute puhul, püüda selgitada mõistet „küsimuse riigiülene olemus“ Euroopa töönõukogu direktiivi kontekstis, vältida konfidentsiaalsuseeskirjade kuritarvitamist kui vahendit teabele juurdepääsu ja tõhusa osalemise piiramiseks, tugevdada täiendavaid nõudeid ning tagada teavitamise, konsulteerimise ja osalemise tõhus koordineerimine kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(4)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 1.

(5)  EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(6)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

(7)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.

(8)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29.

(9)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

(10)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

(11)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 28.

(12)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23.

(13)  ELT C 56, 16.2.2021, lk 10.

(14)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14.

(15)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 24.

(16)  ELT C 177, 18.5.2016, lk 1.

(17)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 35.

(18)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 133.

(19)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 78.

(20)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 23.

(21)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 161.

(22)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 75.

(23)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(24)  Vt ILO põhikiri (1919) ja ILO Philadelphia deklaratsioon (1944).

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Euroopa ettevõtete uuring 2019.

(27)  Euroopa Ametiühingute Instituut, 2021, „Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic“ (Euroopa töötingimuste 2020. aasta võrdlusuuring: Covid 19 ja töömaailm: pandeemia mõju)

(28)  Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., „Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung“ (Ühine otsusetegemine nõukogus ja selle mõju ettevõtte juhtimisele), Hans-Böckler-Stiftung, nr 424, juuni 2019; Ernst and Young, „Study on directors’ duties and sustainable corporate governance“ (Uuring juhatuse liikmete kohustuste ja äriühingu jätkusuutliku üldjuhtimise kohta), juuli 2020.

(29)  Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all, (Suunised õiglaseks üleminekuks keskkonnasäästlikule majandusele ja ühiskonnale kõigi jaoks), https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Employment and Social Developments in Europe 2021 (Tööhõive ja sotsiaalarengud Euroopas 2021), vt https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30)  ILO 2018. aasta novembri uuring äriühingu üldjuhtimise mudelite kohta: struktuur, mitmekesisus, hindamine ja väljavaated.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in% 20Europe%20EN%20WEB.pdf. Praegusel kujul ei aita Euroopa äriühingu põhikirja õigusraamistik kaitsta olemasolevaid töötajate juhatuse tasandil esindatuse õigusi ning pakub ettevõtetele isegi võimalust nendest riiklikest õigustest kõrvale hoida (Kluge ja Stollt, 2011; Keller ja Werner, 2010). Näib, et Euroopa äriühingu põhikirja võiks kasutada kolme võimaliku möödumisstrateegia edendamiseks, nimelt töötajate juhatuse tasandil esindatuse õiguste vältimine, nimetatud õiguste „külmutamine“ või juhatuse tasandil esindavatele töötajatele eraldatud kohtade arvu vähendamine, eriti kui need on võtnud ettevõttevälise ametiühingu esindajad.

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2121, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 seoses äriühingute piiriülese ümberkujundamise, ühinemise ja jagunemisega (ELT L 321, 12.12.2019, lk 1).

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ, renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

(35)  Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2121, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 seoses äriühingute piiriülese ümberkujundamise, ühinemise ja jagunemisega (ELT L 321, 12.12.2019, lk 1).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37)  Komisjoni talituste 4. märtsi 2021. aasta töödokument, mis on lisatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavale (SWD(2021)0046).

(38)  Komisjoni talituste 4. märtsi 2021. aasta töödokument, mis on lisatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavale (SWD(2021)0046).

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/652713/IPOL _STU(2020)662491_EN.pdf

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2015.440.01.0023.01.ENG&toc=OJ%3AC%3A2015%3A440%3ATOC

(41)  Direktiiv (EL) 2019/2121, direktiiv 2001/86/EÜ ja direktiiv 2003/72/EÜ.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: „Euroopa töönõukogud on alalised organid, mis hõlbustavad Euroopa äriühingute ja Euroopa kontsernide töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist, nagu on nõutud 1994. aasta Euroopa töönõukogu direktiivis.“

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

Kodanikuühiskonna ja inimõiguslaste jätkuv mahasurumine Venemaal: inimõiguste organisatsiooni Memorial juhtum

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna ja inimõiguslaste jätkuva mahasurumise kohta Venemaal: inimõiguste organisatsiooni Memorial juhtum (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid Venemaa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja raporteid Venemaa kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, mida Venemaa on kohustunud Euroopa Nõukogu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) liikmena ning muude inimõigustealaste lepingute osalisena täitma, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, mida Venemaa on kohustunud Euroopa Nõukogu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) liikmena ning muude inimõigustealaste lepingute osalisena täitma,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolle, eriti selle artiklit 10 sõnavabaduse kohta ning artiklit 11 kogunemiste ja ühingute moodustamise vabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolle, eriti selle artiklit 10 sõnavabaduse kohta ning artiklit 11 kogunemiste ja ühingute moodustamise vabaduse kohta,

| — | võttes arvesse arvamusi, mille Veneetsia komisjon on esitanud Venemaa nn välisagentide seaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvamusi, mille Veneetsia komisjon on esitanud Venemaa nn välisagentide seaduse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. novembri 2021. aasta avaldust valitsusvälise organisatsiooni Memorial vastu suunatud õiguslike meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. novembri 2021. aasta avaldust valitsusvälise organisatsiooni Memorial vastu suunatud õiguslike meetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Marija Pejčinović Burići 12. novembri 2021. aasta avaldust ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Dunja Mijatovići 30. novembri 2021. aasta kirja Venemaa Föderatsiooni peaprokurörile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Marija Pejčinović Burići 12. novembri 2021. aasta avaldust ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Dunja Mijatovići 30. novembri 2021. aasta kirja Venemaa Föderatsiooni peaprokurörile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Memorial ei ole mitte ainult üks Venemaa vanimaid ja austatuimaid inimõiguste organisatsioone, vaid ka selliste organisatsioonide rahvusvaheline mudel, kes hoolitsevad selle eest, et mälestus poliitilistest repressioonidest ei kustuks, ja kaitsevad inimõigusi; arvestades, et Memorial on aastakümneid seisnud elava humanistliku kultuuri eest, kus mäletatakse kuritegusid, mille nõukogude režiim pani toime omaenda rahva ning teiste Nõukogude Liidu ja muude riikide rahvaste vastu, ning kodanike aktiivse inimõigustealase tegevuse ja ohvrite ja kaitsetute rühmade kaitsmise eest; arvestades, et Memorial annab tänaseni hindamatut panust, et selgitada tõde nõukogude võimu kuritegude kohta, hinnata ajalugu ümber ning rehabiliteerida poliitiliselt tagakiusatud ja ebaõiglaselt süüdi mõistetud inimesi, ning ta sümboliseerib väsimatut võitlust vabaduse, demokraatia ja inimõiguste eest endise Nõukogude Liidu aladel ja mujal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Memorial ei ole mitte ainult üks Venemaa vanimaid ja austatuimaid inimõiguste organisatsioone, vaid ka selliste organisatsioonide rahvusvaheline mudel, kes hoolitsevad selle eest, et mälestus poliitilistest repressioonidest ei kustuks, ja kaitsevad inimõigusi; arvestades, et Memorial on aastakümneid seisnud elava humanistliku kultuuri eest, kus mäletatakse kuritegusid, mille nõukogude režiim pani toime omaenda rahva ning teiste Nõukogude Liidu ja muude riikide rahvaste vastu, ning kodanike aktiivse inimõigustealase tegevuse ja ohvrite ja kaitsetute rühmade kaitsmise eest; arvestades, et Memorial annab tänaseni hindamatut panust, et selgitada tõde nõukogude võimu kuritegude kohta, hinnata ajalugu ümber ning rehabiliteerida poliitiliselt tagakiusatud ja ebaõiglaselt süüdi mõistetud inimesi, ning ta sümboliseerib väsimatut võitlust vabaduse, demokraatia ja inimõiguste eest endise Nõukogude Liidu aladel ja mujal;

| B. | arvestades, et Memorial on samuti koostanud muljetavaldava andmebaasi, mis hõlmab rohkem kui 40 000 Nõukogude Liidu sisejulgeolekujõudude ametnikku, ning on dokumenteerinud nende poolt toime pandud kuritegusid; arvestades, et Vladimir Putini režiimi liikmed, kellest mõnel on KGBga ametialased ja perekondlikud sidemed, püüavad avastatud kuritegusid varjata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Memorial on samuti koostanud muljetavaldava andmebaasi, mis hõlmab rohkem kui 40 000 Nõukogude Liidu sisejulgeolekujõudude ametnikku, ning on dokumenteerinud nende poolt toime pandud kuritegusid; arvestades, et Vladimir Putini režiimi liikmed, kellest mõnel on KGBga ametialased ja perekondlikud sidemed, püüavad avastatud kuritegusid varjata;

| C. | arvestades, et Memorial etendas olulist rolli dokumentide ja faktide avaldamisel 1940. aastal Katõnis toimunud veresauna, kus mõrvati ligi 22 000 Poola sõjaväeohvitseri ja haritlast, 1945. aasta Augustówi haarangu ning muude Nõukogude Liidu ajastu repressioonide ja Jossif Stalini nn suure terrori ohvrite kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Memorial etendas olulist rolli dokumentide ja faktide avaldamisel 1940. aastal Katõnis toimunud veresauna, kus mõrvati ligi 22 000 Poola sõjaväeohvitseri ja haritlast, 1945. aasta Augustówi haarangu ning muude Nõukogude Liidu ajastu repressioonide ja Jossif Stalini nn suure terrori ohvrite kohta;

| D. | arvestades, et Memorial on üks viimastest järelejäänud organisatsioonidest, kes jätkab inimõiguste alast tööd Venemaa Föderatsiooni pea totalitaarses enklaavis Tšetšeenias, kus Kremli toetatud kohalik juht Ramzan Kadõrov on jõhkrate repressioonide abil armutult kaotanud kõik teisitimõtlemise vormid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Memorial on üks viimastest järelejäänud organisatsioonidest, kes jätkab inimõiguste alast tööd Venemaa Föderatsiooni pea totalitaarses enklaavis Tšetšeenias, kus Kremli toetatud kohalik juht Ramzan Kadõrov on jõhkrate repressioonide abil armutult kaotanud kõik teisitimõtlemise vormid;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament nimetas organisatsiooni Memorial kaasasutaja ja esimese esimehe Andrei Sahharovi järgi Sahharovi mõttevabaduse auhinna ning andis selle 2009. aastal Memorialile, keda esindasid Ljudmila Aleksejeva, Sergei Kovaljov ja Oleg Orlov; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament nimetas organisatsiooni Memorial kaasasutaja ja esimese esimehe Andrei Sahharovi järgi Sahharovi mõttevabaduse auhinna ning andis selle 2009. aastal Memorialile, keda esindasid Ljudmila Aleksejeva, Sergei Kovaljov ja Oleg Orlov;

| F. | arvestades, et organisatsiooni Memorial kaks juriidilist isikut, s.o ühing International Memorial ja inimõiguste keskus Memorial, on praegu likvideerimise ohus; arvestades, et 11. novembril 2021. aastal anti ühingule International Memorial teada, et Venemaa Föderatsiooni peaprokurör on esitanud hagi, milles taotletakse ühingu tegevuse lõpetamist, sest väidetavalt on see korduvalt rikkunud Venemaa nn välisagentide seadust ja eelkõige ei ole see teatavatele avaldatud materjalidele kandnud märget „välisagent“; arvestades, et 12. novembril 2021. aastal teavitati inimõiguste keskust Memorial sarnasest hagist, mille esitas Moskva prokuratuur, kes tugines lisaks muule ka kaebustele, et keskuse artiklites õigustatakse väidetavalt terrori- ja äärmusorganisatsioonide tegevust, sest valitsusvälise organisatsiooni veebisaidil avaldati poliitvangide nimekirjad ja avaldused, milles muu hulgas kaitstakse krimmitatarlaste ja Jehoova tunnistajate inimõigusi; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial kohtumenetlus algas 23. novembril 2021. aastal ja ühingu International Memorial oma 25. novembril 2021. aastal; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial järgmine kohtuistung toimub 16. detsembril 2021. aastal ja ühingu International Memorial oma 28. detsembril 2021. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et organisatsiooni Memorial kaks juriidilist isikut, s.o ühing International Memorial ja inimõiguste keskus Memorial, on praegu likvideerimise ohus; arvestades, et 11. novembril 2021. aastal anti ühingule International Memorial teada, et Venemaa Föderatsiooni peaprokurör on esitanud hagi, milles taotletakse ühingu tegevuse lõpetamist, sest väidetavalt on see korduvalt rikkunud Venemaa nn välisagentide seadust ja eelkõige ei ole see teatavatele avaldatud materjalidele kandnud märget „välisagent“; arvestades, et 12. novembril 2021. aastal teavitati inimõiguste keskust Memorial sarnasest hagist, mille esitas Moskva prokuratuur, kes tugines lisaks muule ka kaebustele, et keskuse artiklites õigustatakse väidetavalt terrori- ja äärmusorganisatsioonide tegevust, sest valitsusvälise organisatsiooni veebisaidil avaldati poliitvangide nimekirjad ja avaldused, milles muu hulgas kaitstakse krimmitatarlaste ja Jehoova tunnistajate inimõigusi; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial kohtumenetlus algas 23. novembril 2021. aastal ja ühingu International Memorial oma 25. novembril 2021. aastal; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial järgmine kohtuistung toimub 16. detsembril 2021. aastal ja ühingu International Memorial oma 28. detsembril 2021. aastal;

| G. | arvestades, et isegi Venemaa presidendi kodanikuühiskonna ja inimõiguste nõukogu tunnistas 12. novembril 2021. aastal, et hagi on ebaproportsionaalne, sest viimase 14 kuu jooksul ei tuvastatud ühtegi ühingu International Memorial õigusrikkumist ning inimõiguste keskus Memorial pani toime vaid kaks väikest rikkumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et isegi Venemaa presidendi kodanikuühiskonna ja inimõiguste nõukogu tunnistas 12. novembril 2021. aastal, et hagi on ebaproportsionaalne, sest viimase 14 kuu jooksul ei tuvastatud ühtegi ühingu International Memorial õigusrikkumist ning inimõiguste keskus Memorial pani toime vaid kaks väikest rikkumist;

| H. | arvestades, et enne seda, kui need silmapaistvad valitsusvälised organisatsioonid otsustati likvideerida, kiusati neid aastaid taga; arvestades, et 2014. ja 2016. aastal said need organisatsioonid külge „välisagendi“ sildi, neile määrati välisagentide seaduse väidetava mittejärgimise eest ülisuured trahvid, töötajaid võeti meelevaldselt kriminaalvastutusele ning rünnati ja ahistati; arvestades, et neid rünnakuid, nagu inimõiguste keskuse Memorial uurija Natalja Estemirova tapmine 2009. aastal, ei ole korrektselt uuritud ja tegude toimepanijad on endiselt karistuseta; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenias asuva büroo juhataja Ojub Titijev ja ühingu International Memorial Karjala haru juhataja Juri Dmitrijev on poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel vangistatud; arvestades, et viimati, 14. oktoobril 2021. aastal, ründas ühingu International Memorial Moskvas asuvat bürood vägivaldne rahvahulk ja seejärel tungis büroosse politsei; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enne seda, kui need silmapaistvad valitsusvälised organisatsioonid otsustati likvideerida, kiusati neid aastaid taga; arvestades, et 2014. ja 2016. aastal said need organisatsioonid külge „välisagendi“ sildi, neile määrati välisagentide seaduse väidetava mittejärgimise eest ülisuured trahvid, töötajaid võeti meelevaldselt kriminaalvastutusele ning rünnati ja ahistati; arvestades, et neid rünnakuid, nagu inimõiguste keskuse Memorial uurija Natalja Estemirova tapmine 2009. aastal, ei ole korrektselt uuritud ja tegude toimepanijad on endiselt karistuseta; arvestades, et inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenias asuva büroo juhataja Ojub Titijev ja ühingu International Memorial Karjala haru juhataja Juri Dmitrijev on poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel vangistatud; arvestades, et viimati, 14. oktoobril 2021. aastal, ründas ühingu International Memorial Moskvas asuvat bürood vägivaldne rahvahulk ja seejärel tungis büroosse politsei;

| I. | arvestades, et peale organisatsiooni Memorial tagakiusamise on Venemaa valitsus korduvalt ja pidevalt püüdnud ajalugu ümber kirjutada ja piirata vaba arutelu ajalooliste kuritegude ja sündmuste hindamise üle, eriti nende üle, mis on seotud Nõukogude Liidu valitsuste korraldustega; arvestades, et ametivõimud on võltsinud ajaloolisi fakte, et eitada inimõiguste keskuse Memorial järeldusi Jossif Stalini võimu all toimunud repressioonide ja tagakiusamise kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et peale organisatsiooni Memorial tagakiusamise on Venemaa valitsus korduvalt ja pidevalt püüdnud ajalugu ümber kirjutada ja piirata vaba arutelu ajalooliste kuritegude ja sündmuste hindamise üle, eriti nende üle, mis on seotud Nõukogude Liidu valitsuste korraldustega; arvestades, et ametivõimud on võltsinud ajaloolisi fakte, et eitada inimõiguste keskuse Memorial järeldusi Jossif Stalini võimu all toimunud repressioonide ja tagakiusamise kohta;

| J. | arvestades, et katsed organisatsiooni Memorial hirmutada, vaikima sundida ja see lõpuks sulgeda sümboliseerivad Venemaa ametivõimude üha repressiivsemat poliitikat, mille tagajärjel lisandub Venemaa poliitiliste repressioonide ajaloole veel üks peatükk; arvestades, et aastatel 1987–1992 oli organisatsiooni Memoriali eesmärk eelkõige dokumenteerida, uurida ja mitte lasta unustada teemasid, mis on seotud riigi varasemate repressioonide ja traagilise ajaloolise pärandiga, ning anda nende teemade kohta teavet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et katsed organisatsiooni Memorial hirmutada, vaikima sundida ja see lõpuks sulgeda sümboliseerivad Venemaa ametivõimude üha repressiivsemat poliitikat, mille tagajärjel lisandub Venemaa poliitiliste repressioonide ajaloole veel üks peatükk; arvestades, et aastatel 1987–1992 oli organisatsiooni Memoriali eesmärk eelkõige dokumenteerida, uurida ja mitte lasta unustada teemasid, mis on seotud riigi varasemate repressioonide ja traagilise ajaloolise pärandiga, ning anda nende teemade kohta teavet;

| K. | arvestades, et aktiivne kodanikuühiskond on demokraatliku ja avatud ühiskonna oluline osa ning see on inimõiguste ja õigusriigi kaitsmise seisukohast ülimalt tähtis; arvestades, et vabaühendustel on tänapäeva demokraatlikes ühiskondades oluline roll ja seetõttu peavad nad saama vabalt tegutseda ilma riigiasutuste põhjendamatu sekkumiseta; arvestades, et Memoriali vastu algatatud kohtumenetlused on kõige hiljutisem näide selle kohta, kuidas Venemaa võimud suruvad kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid maha, mis kahjustab lõpptulemusena Venemaa inimeste huve ning pärsib avatud ja vaba dialoogi võimalusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et aktiivne kodanikuühiskond on demokraatliku ja avatud ühiskonna oluline osa ning see on inimõiguste ja õigusriigi kaitsmise seisukohast ülimalt tähtis; arvestades, et vabaühendustel on tänapäeva demokraatlikes ühiskondades oluline roll ja seetõttu peavad nad saama vabalt tegutseda ilma riigiasutuste põhjendamatu sekkumiseta; arvestades, et Memoriali vastu algatatud kohtumenetlused on kõige hiljutisem näide selle kohta, kuidas Venemaa võimud suruvad kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid maha, mis kahjustab lõpptulemusena Venemaa inimeste huve ning pärsib avatud ja vaba dialoogi võimalusi;

| L. | arvestades, et Venemaa nn välisagentide seadus võeti vastu 2012. aastal ja Venemaa parlament laiendas seda eelmisel aastal nii, et seda saaks kohaldada iga avalikult kriitikat tegeva isiku ja aktivisti suhtes; arvestades, et võimude poolt nn välisagendiks nimetatud organisatsioonide ja üksikisikute arv on viimastel kuudel järsult suurenenud; arvestades, et Venemaa võimud on kasutanud seda seadust selleks, et hõlbustada Venemaal tegutseva sõltumatu kodanikuühiskonna mahasurumist, võttes sihikule vabaühendused, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, juristid, naiste õiguste ja LGBTIQ+ õiguste eest võitlevad aktivistid ning keskkonnaaktivistid; arvestades, et see seadus ning õigusaktid nn ebasoovitavate organisatsioonide ja äärmusliku tegevuse vastu võitlemise kohta rikuvad Venemaa enda põhiseadust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust, õigust eraelu puutumatusele, õigust osaleda avalikus elus ja diskrimineerimise keeldu; arvestades, et Memoriali näide näitab selgelt, kuidas Vene võimud kasutavad neid seadusi kriitikute ja sõltumatute esindajate hirmutamiseks ja vaigistamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venemaa nn välisagentide seadus võeti vastu 2012. aastal ja Venemaa parlament laiendas seda eelmisel aastal nii, et seda saaks kohaldada iga avalikult kriitikat tegeva isiku ja aktivisti suhtes; arvestades, et võimude poolt nn välisagendiks nimetatud organisatsioonide ja üksikisikute arv on viimastel kuudel järsult suurenenud; arvestades, et Venemaa võimud on kasutanud seda seadust selleks, et hõlbustada Venemaal tegutseva sõltumatu kodanikuühiskonna mahasurumist, võttes sihikule vabaühendused, inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud, juristid, naiste õiguste ja LGBTIQ+ õiguste eest võitlevad aktivistid ning keskkonnaaktivistid; arvestades, et see seadus ning õigusaktid nn ebasoovitavate organisatsioonide ja äärmusliku tegevuse vastu võitlemise kohta rikuvad Venemaa enda põhiseadust ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, eelkõige ühinemis- ja sõnavabadust, õigust eraelu puutumatusele, õigust osaleda avalikus elus ja diskrimineerimise keeldu; arvestades, et Memoriali näide näitab selgelt, kuidas Vene võimud kasutavad neid seadusi kriitikute ja sõltumatute esindajate hirmutamiseks ja vaigistamiseks;

| 1. | mõistab hukka ühingu International Memorial ning inimõiguste keskuse Memorial korduva tagakiusamise ja hiljutised poliitiliselt motiveeritud katsed Memorial sulgeda; kutsub Venemaa võime üles loobuma viivitamata kõigist Memoriali vastu esitatud süüdistustest ja tagama selle, et Memorial saaks jätkata oma olulist tööd ohutult ilma riigipoolse sekkumiseta; nõuab, et võimud tagaksid seejuures Memoriali kogu materiaalse ja immateriaalse vara, sealhulgas arhiivide ning sõltumatute teatrite, ajakirjanike ja kunstnike esituste ja teoste täieliku kaitse ja kättesaadavuse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 30. novembri 2021. aasta kirja üle Venemaa Föderatsiooni peaprokurörile; rõhutab, et organisatsiooni likvideerimise nõudel puudub mõistlik õiguslik põhjendus; kutsub komisjoni presidenti ja nõukogu eesistujat ning ELi liikmesriike üles esinema avatud toetusavaldustega, milles nõutakse, et Venemaa võimud tagaksid Memoriali turvalisuse ja võtaksid kõik süüdistused tagasi; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriikide Venemaa esindusi üles näitama avalikult üles solidaarsust Memorialiga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kehtestama kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi alusel sanktsioonid nende Venemaa ametnike suhtes, kes on seotud Memoriali ebaseadusliku represseerimisega ning selle organisatsioonide ja liikmete vastu algatatud kohtumenetlustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Venemaa lõpetaks kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ja sõltumatu meedia jätkuva mahasurumise, tühistades nn välisagentide ja ebasoovitavate organisatsioonide seadused, lõpetades eriotstarbeliste õigusaktide koostamise ning kehtiva kriminaal- või haldusõiguse kuritarvitamise teisitimõtlejate vaigistamiseks nii Venemaal kui ka välismaal ning viies oma õigusaktid kooskõlla kohustustega, mille Venemaa on vabatahtlikult võtnud rahvusvahelise õiguse ja oma põhiseaduse alusel, sealhulgas taastades täielikult ühinemis- ja väljendusvabaduse ning meedia- ja internetivabaduse; kutsub Venemaa võime üles tagama selle, et nn välisagente ja ebasoovitavaid organisatsioone käsitlevate seaduste rakendamise käigus toime pandud rikkumiste hüvitamiseks võetakse kasutusele tagastamis- ja heastamismeetmed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab solidaarsust Venemaa rahvaga ja nõuab tungivalt, et Venemaa võimud lõpetaksid Memoriali, selle töötajate ja kõigi teiste vabaühenduste, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, juristide, teadlaste, ajaloolaste, naiste õiguste ning LGBTIQ+ õiguste eest võitlevate aktivistide ja keskkonnaaktivistide tagakiusamise Venemaal; kordab oma toetust Venemaa kodanikuühiskonnale ja inimõiguste kaitsjatele ning kutsub Venemaad üles looma kodanikuühiskonna jaoks selge õigusraamistiku ja turvalise töökeskkonna kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; rõhutab vajadust tagada tulemuslikud ja tõhusad õiguskaitsemenetlused kodanikuühiskonna osalejatele, kelle vabadust töötada on rikutud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide ja meedia vaba ja sõltumatu töö on õigusriigil põhineva demokraatliku ühiskonna nurgakivi; kutsub seetõttu komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama toetust Venemaal tegutsevale kodanikuühiskonnale, sõltumatutele vabaühendustele, inimõiguste kaitsjatele, ajaloolastele ja sõltumatutele meediaväljaannetele, sealhulgas andma kestlikku ja paindlikku rahalist toetust ja erakorralist abi ning julgustama nendele osalejatele suurema rahvusvahelise toetuse andmist ja nende laiemat kaasamist rahvusvahelistesse kodanikuühiskonna võrgustikesse; apelleerib Venemaa akadeemiliste ringkondade vastutustundele, et nad annaksid neile teadlastele ja ajaloolastele piisavaid ja turvalisi võimalusi akadeemilises tegevuses osalemiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka laimukampaaniad, mida Venemaa praegused võimud korraldavad ajaloolaste ja teadlaste vastu, kes kõnelevad avalikult kommunistliku režiimi toime pandud kuritegudest ning paljastavad otseseid seoseid selle režiimi ja praegu Venemaal võimul olevate inimeste vahel; peab kahetsusväärseks, et Venemaa, kes on endiselt Nõukogude Liidu kommunistliku totalitarismi suurim ohver, ei suuda siiani oma jõhkrat minevikku tunnistada ning selle asemel kiusavad Venemaa võimud taga neid, kes töötavad Nõukogude Liidu totalitaarsete kuritegude päevavalgele toomise nimel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab Memoriali olulist panust Nõukogude Liidu poliitiliste repressioonide dokumenteerimisel, uurimisel ja sellealase haridustöö tegemisel ning rõhutab, et selle tööga pandi paika rahvusvahelised standardid; tunnustab organisatsiooni väsimatut tööd inimõiguste kaitsmisel tänapäeva Venemaal ja mujal; tunnustab eelkõige Memoriali algatusi, nagu taotlus algatada Süüria ohvrite nimel Wagneri rühmituse liikmete vastu kriminaalmenetlus ning jätkuvad pingutused Tšetšeenias toime pandud kuritegude ja inimõiguste rikkumiste eest kriminaalvastutusele võtmiseks; avaldab austust Memoriali liikmetele, eriti Natalja Estemirovale, kes maksis seal toime pandud hirmutegude paljastamise eest kõige kallimat hinda; rõhutab, et ühingu International Memorial ja inimõiguste keskuse Memorial likvideerimisel oleksid seetõttu märkimisväärsed negatiivsed tagajärjed kodanikuühiskonnale tervikuna ja eelkõige inimõiguste kaitsmisele Venemaal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et nende organisatsioonide likvideerimisega tehtaks lõpp ka Memoriali ainulaadsetele andmebaasidele ja dokumendikogudele, ning on veendunud, et need andmed on inimkonna ainulaadne pärand; rõhutab, et on äärmiselt oluline neid kaitsta ja säilitada ning teha need jätkuvalt kättesaadavaks kõigile huvilistele, sealhulgas üliõpilastele, teadlastele ja ohvrite perekondadele; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles koostama koos kodanikuühiskonna ja Venemaa inimõiguste ekspertidega põhjaliku aruande Nõukogude Liidu lähiajaloo miljonite poliitilise terrori ohvrite kohta, mis põhineks Memoriali kogutud tunnistajate ütlustel ja andmebaasidel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka Venemaa valitsuse ja võimude edendatava ajaloo ümber kirjutamise ja stalinismi ülistamise poliitika, mida kasutatakse mitte ainult praegustes inimõiguste keskuse Memorial likvideerimise katsetes, vaid ka paljudel muudel juhtudel, nagu massihaudade avastamise puhul Sandarmohis Karjala Vabariigis ja sellele järgnenud Memoriali kohaliku juhi Juri Dmitrijevi poliitiliselt motiveeritud vanglakaristuse puhul, mis põhines fabritseeritud süüdistustel, ning Koola poolsaare Norra ja Soome kolonistide traagilist saatust käsitleva Agnes Haikara raamatu konfiskeerimise puhul; rõhutab, et totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestamine ning kommunistlike, natsi- ja muude diktatuuride poolt toime pandud kuritegude tunnistamine ja nendest teadlikkuse suurendamine on Euroopa ühtsuse ja demokraatiat ähvardavate tänapäeva ohtude suhtes vastupanuvõime suurendamise seisukohast väga oluline, eriti nooremate põlvkondade seas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi delegatsiooni ja riiklikke diplomaatilisi esindusi Venemaal tähelepanelikult jälgima Memorialiga seotud olukorda ja kohtuprotsesse kohapeal, tagama, et need jõupingutused oleksid nähtavad, ning pakkuma neile vajalikku tuge, sealhulgas otsest rahalist abi juristide ja ekspertide tasustamiseks, aga ka psühhosotsiaalset ja meditsiinilist tuge töötajatele kogu selle äärmusliku surveperioodi jooksul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi liikmesriike üles jätkama Memoriali filiaalide toetamist oma riigis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid varjupaiga andmist Venemaa poolt ähvardatavatele või keelustatud valitsusvälistele organisatsioonidele ja lubaksid neil vajaduse korral tegutseda ELi territooriumilt ning annaksid Memoriali töötajatele ja teistele ähvardatud aktivistidele eriviisad, et nad saaksid Venemaalt lahkuda ja leida ELis ajutise varjupaiga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja liikmesriigid võtaksid sarnaselt meelestatud riikidega kooskõlastatud meetmeid, et juhtida suuremat rahvusvahelist tähelepanu Venemaa piiravatele seadustele, poliitikale ja meetmetele, ning tõstataksid pidevalt Venemaa võimude poolt kehtestatud põhivabaduste ja inimõiguste piirangute küsimuse ja mõistaksid selle tegevuse hukka, sealhulgas kõrgetasemeliste ja riiklike sekkumiste, koordineeritud tegevuse, rahvusvahelistel ja piirkondlikel inimõigustealastel foorumitel tehtava pideva kontrolli ning korrapäraste inimõigustealaste mõjuhinnangute kaudu, tagamaks, et koostöö Venemaaga ei kahjusta inimõiguste eesmärke ega aita otseselt või kaudselt inimõiguste rikkumistele kaasa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ergutab ELi ja liikmesriikide suursaadikuid Venemaal tegema pärast kohtuistungite tulemusi ühise avalikustatud solidaarsusvisiidi ühingu International Memorial ja inimõiguste keskuse Memorial büroosse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Euroopa välisteenistust üles jätkama Venemaa kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate ja sõltumatu meedia takistamatu mahasurumise küsimuse tõstatamist, eriti hiljutise Memoriali juhtumi puhul, ning algatama järelevalve- ja hindamismenetlusi kõigil asjaomastel foorumitel, nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon, Euroopa Nõukogu ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu, ning eelkõige lisama 2022. aasta veebruaris algava ÜRO Inimõiguste Nõukogu järgmise istungjärgu päevakorda kodanikuühiskonna jätkuva mahasurumise Venemaa poolt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles järjepidevalt ja tähelepanelikult jälgima nn välisagentide seaduse mõju, eelkõige selleks, et pidada selliste organisatsioonide ja üksikisikute üksikasjalikku registrit, kes on kuulutatud nn välisagentideks ja kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, ning hinnata seadusemuudatusi ja nende mõju Venemaa kodanikuühiskonnale; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid käsitleksid kõikidel kohtumistel Venemaa esindajatega süstemaatiliselt probleeme, mis on seotud nn välisagentide seaduse ja muude kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vastu suunatud piiravate õigusaktidega, ning kutsuksid Venemaad üles viivitamata tühistama oma nn välisagentide seaduse ja viima õigusaktid kooskõlla oma rahvusvaheliste kohustuste ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub nõukogu, Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles peavoolustama inimõigused ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise kõigis ELi, selle liikmesriikide ja Venemaa vahelistes dialoogides ja koostöövaldkondades ning austama võetud kohustust arvestada soolist aspekti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, ühingule International Memorial ja inimõiguste keskusele Memorial ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

Olukord Kuubal, eriti José Daniel Ferreri, Lady in White Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Roblesi, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, kirikuõpetaja Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera juhtumid

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Kuubas, täpsemalt José Daniel Ferreri, Daamid Valges liikme Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Roblese, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera juhtumite kohta (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kuuba kohta, eriti 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni Kuuba valitsuse repressioonide kohta meeleavaldajate ja kodanike vastu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kuuba kohta, eriti 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni Kuuba valitsuse repressioonide kohta meeleavaldajate ja kodanike vastu (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kuuba vahelist poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut, mis allkirjastati 2016. aasta detsembris ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. novembrist 2017 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kuuba vahelist poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut, mis allkirjastati 2016. aasta detsembris ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. novembrist 2017 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 14. novembri 2021. aasta avaldust otsuse kohta tühistada EFE ajakirjanike volitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 14. novembri 2021. aasta avaldust otsuse kohta tühistada EFE ajakirjanike volitused,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning muid rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja vahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning muid rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja vahendeid,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni ja väljendusvabaduse eriraportööri büroo 29. novembri 2021. aasta avaldust Kuuba repressiivse tegevuse kohta, millega takistati 15. novembril 2021. aastal kodanikuühiskonna marsi toimumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni ja väljendusvabaduse eriraportööri büroo 29. novembri 2021. aasta avaldust Kuuba repressiivse tegevuse kohta, millega takistati 15. novembril 2021. aastal kodanikuühiskonna marsi toimumist,

| — | võttes arvesse 8. detsembri 2021. aasta avaldust, mille tegid mitu kunstnikku koos ühenduste PEN International, PEN America’s Artists at Risk Connection ja Human Rights Watchiga kunstnike represseerimise lõpetamise kohta Kuubas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. detsembri 2021. aasta avaldust, mille tegid mitu kunstnikku koos ühenduste PEN International, PEN America’s Artists at Risk Connection ja Human Rights Watchiga kunstnike represseerimise lõpetamise kohta Kuubas,

| — | võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, milles Kuuba on osaline, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, milles Kuuba on osaline,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse Põhja- ja Lõuna-Ameerika küsimuste eest vastutava direktori asetäitja 10. mai 2021. aasta kirja kodanikuühiskonna esindajatele nende osalemise kohta poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu rakendamises (ARES(2021)247104), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse Põhja- ja Lõuna-Ameerika küsimuste eest vastutava direktori asetäitja 10. mai 2021. aasta kirja kodanikuühiskonna esindajatele nende osalemise kohta poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu rakendamises (ARES(2021)247104),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Teataja veebisaidil (EUR-Lex) avaldatud kodanikuühiskonna organisatsiooni määratlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Teataja veebisaidil (EUR-Lex) avaldatud kodanikuühiskonna organisatsiooni määratlust,

| — | võttes arvesse Kuuba põhiseadust ja karistusseadustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kuuba põhiseadust ja karistusseadustikku,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 11. juulil 2021. aasta toimusid pöördelised meeleavaldused rohkem kui 50 Kuuba linnas, et avaldada rahumeelselt meelt raske sotsiaal-majandusliku kriisi, ravimite ja muude esmatarbekaupade kroonilise nappuse ning inimõiguste süstemaatilise piiramise vastu; arvestades, et need probleemid koos COVID-19ga on suurendanud nõudmisi kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning demokraatia järele; arvestades, et Kuuba valitsus on nendele meeleavaldustele reageerides võtnud demokraatiameelse ja inimõiguste alase aktivismi eest süstemaatiliselt sihikule meeleavaldajaid, poliitilisi teisitimõtlejaid, usujuhte, inimõiguste aktiviste ja sõltumatuid kunstnikke, sealhulgas Sahharovi auhinna laureaate; arvestades, et väidetavalt on mitukümmend inimest meelevaldselt vahistatud, kinni peetud või paigutatud koduaresti pideva järelevalve all ning neile esitatakse fiktiivseid ja kuritahtlikult moonutatud alustel kriminaalsüüdistusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 11. juulil 2021. aasta toimusid pöördelised meeleavaldused rohkem kui 50 Kuuba linnas, et avaldada rahumeelselt meelt raske sotsiaal-majandusliku kriisi, ravimite ja muude esmatarbekaupade kroonilise nappuse ning inimõiguste süstemaatilise piiramise vastu; arvestades, et need probleemid koos COVID-19ga on suurendanud nõudmisi kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning demokraatia järele; arvestades, et Kuuba valitsus on nendele meeleavaldustele reageerides võtnud demokraatiameelse ja inimõiguste alase aktivismi eest süstemaatiliselt sihikule meeleavaldajaid, poliitilisi teisitimõtlejaid, usujuhte, inimõiguste aktiviste ja sõltumatuid kunstnikke, sealhulgas Sahharovi auhinna laureaate; arvestades, et väidetavalt on mitukümmend inimest meelevaldselt vahistatud, kinni peetud või paigutatud koduaresti pideva järelevalve all ning neile esitatakse fiktiivseid ja kuritahtlikult moonutatud alustel kriminaalsüüdistusi;

| B. | arvestades, et José Daniel Ferrer, Daamid Valges liige Aymara Nietos, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera on vaid mõned näited sadadest Kuuba elanikest, kes seisavad silmitsi Kuuba režiimi kehtestatud ebaõigluse ja repressioonidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et José Daniel Ferrer, Daamid Valges liige Aymara Nietos, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García ja Yunior García Aguilera on vaid mõned näited sadadest Kuuba elanikest, kes seisavad silmitsi Kuuba režiimi kehtestatud ebaõigluse ja repressioonidega;

| C. | arvestades, et meelevaldselt vangistatud isikuid hoitakse pidevas isolatsioonis, sealhulgas karistuskambrites, neid piinatakse julmalt, koheldakse ebainimlikult ja alandavalt ning neile ei võimaldata juurdepääsu oma advokaatidele ega vajalikule ravile; arvestades, et mõnda neist peetakse kinni oma kodust kaugel asuvates vanglates, mis takistab nende perekondadel neid külastada; arvestades, et paljud kinnipeetavad kannatavad terviseprobleemide all, mistõttu oleks nad vaja eriti kiiresti vabastada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meelevaldselt vangistatud isikuid hoitakse pidevas isolatsioonis, sealhulgas karistuskambrites, neid piinatakse julmalt, koheldakse ebainimlikult ja alandavalt ning neile ei võimaldata juurdepääsu oma advokaatidele ega vajalikule ravile; arvestades, et mõnda neist peetakse kinni oma kodust kaugel asuvates vanglates, mis takistab nende perekondadel neid külastada; arvestades, et paljud kinnipeetavad kannatavad terviseprobleemide all, mistõttu oleks nad vaja eriti kiiresti vabastada;

| D. | arvestades, et paljudel teistel, kes on riigist põgenenud või kes on olnud sunnitud riigist lahkuma, ei ole lubatud tagasi pöörduda ja nad jäävad lähemas tulevikus pagulusse; arvestades, et neli ÜRO raportööri on Kuuba teisitimõtlejate sunniviisilise kodumaalt lahkumise juba kuriteona hukka mõistnud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljudel teistel, kes on riigist põgenenud või kes on olnud sunnitud riigist lahkuma, ei ole lubatud tagasi pöörduda ja nad jäävad lähemas tulevikus pagulusse; arvestades, et neli ÜRO raportööri on Kuuba teisitimõtlejate sunniviisilise kodumaalt lahkumise juba kuriteona hukka mõistnud;

| E. | arvestades, et 21. septembril 2021 taotlesid Archipiélago platvorm ja teised kodanikuühiskonna rühmitused avalikult ja läbipaistvalt pädevatelt asutustelt luba, et viia 15. novembril 2021 läbi rahumeelne meeleavaldus inimõiguste austamise ja poliitvangide vabastamise toetuseks riigis; arvestades, et Kuuba ametivõimud keelasid kavandatud meeleavalduse ära, leides, et see on ebaseaduslik, ning ei tunnustanud meeleavalduse põhjenduste õiguspärasust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 21. septembril 2021 taotlesid Archipiélago platvorm ja teised kodanikuühiskonna rühmitused avalikult ja läbipaistvalt pädevatelt asutustelt luba, et viia 15. novembril 2021 läbi rahumeelne meeleavaldus inimõiguste austamise ja poliitvangide vabastamise toetuseks riigis; arvestades, et Kuuba ametivõimud keelasid kavandatud meeleavalduse ära, leides, et see on ebaseaduslik, ning ei tunnustanud meeleavalduse põhjenduste õiguspärasust;

| F. | arvestades, et 15. novembriks 2021 kavandatud rahumeelsete meeleavalduste eel tühistasid Kuuba ametivõimud Hispaania uudisteagentuuri EFE heaks töötavate ajakirjanike volitused, soovides selgelt peatada avatud ja täpsete uudiste edastamise saareriigist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 15. novembriks 2021 kavandatud rahumeelsete meeleavalduste eel tühistasid Kuuba ametivõimud Hispaania uudisteagentuuri EFE heaks töötavate ajakirjanike volitused, soovides selgelt peatada avatud ja täpsete uudiste edastamise saareriigist;

| G. | arvestades, et Kuuba riik on kohustatud tagama õiguse rahumeelsele kogunemisele ja sõnavabadusele ilma poliitilistel vaadetel põhineva diskrimineerimiseta, ning seda õigust tunnustama ja kaitsma; arvestades, et on oluline, et riigi õiguskaitseametnikud tegutseksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, pidades silmas seaduslikkuse, erandlikkuse, proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kuuba riik on kohustatud tagama õiguse rahumeelsele kogunemisele ja sõnavabadusele ilma poliitilistel vaadetel põhineva diskrimineerimiseta, ning seda õigust tunnustama ja kaitsma; arvestades, et on oluline, et riigi õiguskaitseametnikud tegutseksid rangelt kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, pidades silmas seaduslikkuse, erandlikkuse, proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtteid;

| H. | arvestades, et 5. juulil 2017 andis Euroopa Parlament poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule oma nõusoleku selgete tingimustega, mis on seotud inimõiguste ja demokraatia parandamisega Kuubas; need tingimused sisaldavad ka peatamisklauslit inimõigusi käsitlevate sätete rikkumise korral; arvestades, et 26. veebruaril 2021 pidasid EL ja Kuuba poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu raames oma kolmanda ametliku inimõigusdialoogi; arvestades, et lepinguosalised arutasid rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse küsimust; arvestades, et EL rõhutas kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega, kui oluline on võimaldada kõigil kodanikel ühineda kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ühendustega ning seeläbi aktiivselt ühiskondlikus elus osaleda; arvestades, et EL tuletas meelde vajadust austada inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 5. juulil 2017 andis Euroopa Parlament poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule oma nõusoleku selgete tingimustega, mis on seotud inimõiguste ja demokraatia parandamisega Kuubas; need tingimused sisaldavad ka peatamisklauslit inimõigusi käsitlevate sätete rikkumise korral; arvestades, et 26. veebruaril 2021 pidasid EL ja Kuuba poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu raames oma kolmanda ametliku inimõigusdialoogi; arvestades, et lepinguosalised arutasid rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse küsimust; arvestades, et EL rõhutas kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega, kui oluline on võimaldada kõigil kodanikel ühineda kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ühendustega ning seeläbi aktiivselt ühiskondlikus elus osaleda; arvestades, et EL tuletas meelde vajadust austada inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi;

| I. | arvestades, et poliitiline dialoog peab igal juhul hõlmama sõltumatu kodanikuühiskonna ja kõigi opositsioonipoliitikute intensiivset otsest ja piiranguteta osalemist, nagu on rõhutatud poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu artiklis 36; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et poliitiline dialoog peab igal juhul hõlmama sõltumatu kodanikuühiskonna ja kõigi opositsioonipoliitikute intensiivset otsest ja piiranguteta osalemist, nagu on rõhutatud poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu artiklis 36;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on inimõiguste rikkumised Kuubas korduvalt hukka mõistnud, rõhutades, et on rikutud 2016. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Kuuba vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu artikli 1 lõiget 5, artikli 2 punkti c, artikleid 5 ja 22 ning artikli 43 lõiget 2, milles Kuuba valitsus kohustub austama inimõigusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on inimõiguste rikkumised Kuubas korduvalt hukka mõistnud, rõhutades, et on rikutud 2016. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Kuuba vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu artikli 1 lõiget 5, artikli 2 punkti c, artikleid 5 ja 22 ning artikli 43 lõiget 2, milles Kuuba valitsus kohustub austama inimõigusi;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament on kolmel korral andnud Kuuba aktivistidele Sahharovi auhinna mõttevabaduse eest: Oswaldo Payá sai auhinna 2002. aastal, Daamid Valges 2005. aastal ja Guillermo Fariñas 2010. aastal; arvestades, et Sahharovi auhinna laureaate ja nende sugulasi ahistatakse ja hirmutatakse ikka veel korrapäraselt ning neid takistatakse riigist lahkumast ja rahvusvahelistel üritustel osalemast; arvestades, et 8. detsembril 2021 saatsid Sahharovi auhinna laureaadid Berta Soler, kes on ühenduse Daamid Valges juht, ning Guillermo Fariñas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale kirja, milles tegid ettepaneku nende auhind tühistada, kui Euroopa välisteenistus hoidub lähitulevikus jätkuvalt kodanikuühiskonna toetamisest, samal ajal kui Kuubas pannakse toime inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et 9. detsembril 2021 rööviti Guillermo Fariñas ja viidi tema tahte vastaselt haiglasse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament on kolmel korral andnud Kuuba aktivistidele Sahharovi auhinna mõttevabaduse eest: Oswaldo Payá sai auhinna 2002. aastal, Daamid Valges 2005. aastal ja Guillermo Fariñas 2010. aastal; arvestades, et Sahharovi auhinna laureaate ja nende sugulasi ahistatakse ja hirmutatakse ikka veel korrapäraselt ning neid takistatakse riigist lahkumast ja rahvusvahelistel üritustel osalemast; arvestades, et 8. detsembril 2021 saatsid Sahharovi auhinna laureaadid Berta Soler, kes on ühenduse Daamid Valges juht, ning Guillermo Fariñas liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale kirja, milles tegid ettepaneku nende auhind tühistada, kui Euroopa välisteenistus hoidub lähitulevikus jätkuvalt kodanikuühiskonna toetamisest, samal ajal kui Kuubas pannakse toime inimsusevastaseid kuritegusid; arvestades, et 9. detsembril 2021 rööviti Guillermo Fariñas ja viidi tema tahte vastaselt haiglasse;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka süstemaatilised rikkumised muu hulgas meeleavaldajate, poliitiliste teisitimõtlejate, usujuhtide, inimõiguste aktivistide ja sõltumatute kunstnike vastu, sealhulgas nende meelevaldse kinnipidamise ning nende liikumise ja suhtluse kuritahtliku piiramise, nagu koduarestid ja jälitamine, ning piinamise ja väärkohtlemise, mida Kuuba valitsus on toime pannud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et José Daniel Ferreri, Daamid Valges liige Aymara Nieto Lady, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo ja Andy Dunier García viivitamata ja tingimusteta vabastataks, ning et vabastataks kõik isikud, keda peetakse kinni sõnavabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise eest; kutsub Kuuba ametivõime üles loobuma kuritahtlikest kriminaalsüüdistustest ja lubama eksiilis viibivatel isikutel, sealhulgas näiteks Yunior Garcíal, oma kodumaale naasta; mõistab hukka asjaolu, et Kuuba valitsus saadab inimesi süstemaatiliselt ja sunniviisiliselt riigist välja nende veendumuste tõttu; mõistab hukka Sahharovi auhinna laureaadi Guillermo Fariñase hiljutise röövimise ja meelevaldse kinnipidamise ning ehkki ta hiljuti vabastati, nõuab, et lõpetataks tema ahistamine ning korrapärased ja pidevad meelevaldsed vahistamised; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka Kuuba ametivõimude poolse piinamise, ning ebainimliku, alandava ja väärkohtlemise; nõuab nende juhtumite viivitamatut ja erapooletut uurimist ning ohvrite perekondadele viivitamatu juurdepääsu ja ohvritele nende valitud arstiabi võimaldamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab usaldusväärseid tagatisi õiguse kohta õiglasele kohtumenetlusele ja kohtusüsteemi sõltumatusele ning nõuab, et kinnipeetavatel võimaldataks suhelda sõltumatu advokaadiga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Kuuba ametivõimud lõpetaksid viivitamata repressioonid, mis säilitavad hirmukultuuri ja tühistavad kõik dialoogi vormid, samuti väljendus- ja kogunemisvabaduse; mõistab hukka Kuuba jätkuva repressiivse hirmutamisstrateegia, mille eesmärk on takistada kodanikuühiskonna demokraatiat toetavaid algatusi, nagu 15. novembriks 2021 välja kuulutatud kodanike marss, mis ähvarduste, ahistamise, piiramise, kinnipidamiste ja mitmete muude tsiviilelanike vastu suunatud repressiivsete meetmete tõttu ära jäeti; rõhutab, et põhiõigusi, nagu väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus, tuleb alati täita ja austada; kutsub Kuuba ametivõime üles alati kindlustama ja tagama väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse, võimaldades riigis rahumeelsete meeleavalduste korraldamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Kuuba ametivõimud tagaksid elanikkonna majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste järgimise, et rahuldada nende vajadust toidu ja ravimite parema kättesaadavuse järele ning reageerida tõhusalt COVID-19 pandeemiale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Kuuba ametivõime üles viivitamata võimaldama ÜRO arvamus- ja väljendusvabaduse eriraportöörile ning inimõiguste kaitsjate olukorraga tegelevale ÜRO eriraportöörile juurdepääsu riiki, et dokumenteerida inimõiguste olukorda Kuubas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma üleskutset, et liikmesriigid, Euroopa välisteenistus ja selle delegatsioon Kuubas mõistaksid kindlalt ja avalikult hukka hr Ferreri, pr Nieto, hr Castillo, hr Otero, hr Roblese, hr Navarro, pastor Rosales Fajardo, hr García Lorenzo ja sadade rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse kinnipidamise ja vangistamise 11. juuli ja 15. novembri 2021. aasta meeleavalduste tagajärjel ning võtaksid kõik vajalikud meetmed demokraatia ja inimõiguste kaitsmiseks; väljendab kõige kindlamat toetust kunstnikele, kes pidid kodumaalt lahkuma, ning ajakirjanikele, inimõiguste kaitsjatele ning ühiskondlikele ja poliitilistele aktivistidele, nagu García Aguilera, kes olid sunnitud Kuubast põgenema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Kuuba ametivõimud võimaldaksid ELi delegatsioonile ja liikmesriikide esindajatele ning sõltumatutele inimõiguste organisatsioonidele juurdepääsu sadadele aktivistidele ja tavalistele Kuuba elanikele, keda peetakse jätkuvalt kinni väljendus- ja kogunemisvabaduse õiguse kasutamise eest, sealhulgas nendele isikutele, keda süüdistatakse vastavalt karistusseadustiku sätetele, mis muu hulgas käsitlevad solvamist, vastupanu ja kuriteole õhutamist, et jälgida nende kohtuprotsesse ja külastada neid vanglas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Kuuba valitsus viiks oma inimõiguste poliitika kooskõlla rahvusvaheliste standarditega, mis on määratletud hartades, deklaratsioonides ja rahvusvahelistes dokumentides, millele Kuuba on alla kirjutanud, ning võimaldaks kodanikuühiskonna ja opositsiooni poliitilistel osalejatel aktiivselt ja piiranguteta osaleda poliitilises ja ühiskondlikus elus, ning tagaks põhivabadused ja rakendaks neid; kutsub Kuuba ametivõime üles oma kodanikke ära kuulama ja osalema demokraatlikus riiklikus protsessis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka EFE pressivolituste meelevaldse tühistamise ning kõik meelevaldsed piirangud rahvusvaheliste ja Kuuba pressikorrespondentide tööle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde oma kindlat toetust Kuuba inimõiguste kaitsjatele ja nende tööle; kutsub kõiki liikmesriikide esindajaid üles tõstatama Kuuba ametivõimude külastamisel inimõigustega seotud mureküsimusi ja suurendama toetust tõelisele ja sõltumatule kodanikuühiskonnale, ning kohtuma Kuubat külastades Sahharovi auhinna laureaatidega, et tagada ELi inimõiguspoliitika ühtne sisemine ja väline rakendamine, tugevdades seeläbi sõltumatute kodanikuühiskonna esindajate osalemist ja parandades inimõiguste kaitsjate tööd; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Kuuba ja Euroopa kodanikuühiskonna sõltumatud esindajad on jäetud dialoogist välja, kuigi nende osalemine on poliitilise dialoogi ja koostöö lepingus siduvalt sätestatud; peab kahetsusväärseks, et Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Parlamendi seisukohad ja poliitika Kuuba suhtes lahknevad, ning kutsub Euroopa välisteenistust tungivalt üles Kuuba kodanikuühiskonda mitte hülgama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Kuuba ametivõimud ei ole lubanud Euroopa Parlamendil, parlamendi delegatsioonidel ja mõnel fraktsioonil Kuubat külastada, kuigi parlament andis poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule nõusoleku; kutsub ametivõime üles viivitamata lubama neil riiki siseneda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab kõigi osapoolte kohustust täita poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu siduvaid sätteid ning 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Liidu ja Kuuba kodanikuühiskonna vaheline dialoog rahastamise üle peab toimuma ainult sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonidega, ning et tuleb tagada, et mis tahes rahastamine ei aitaks rahastada Kuuba režiimi ning et selle eesmärk on parandada Kuuba rahva elatustaset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab kahetsust, et vaatamata poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu vastuvõtmisele ei ole demokraatia ja inimõiguste olukord paranenud, vaid hoopis tõsiselt halvenenud; tuletab meelde, et Kuuba peab poliitilise dialoogi ja koostöö lepingut silmas pidades järgima ja tugevdama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste põhimõtteid; peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et kõik eespool nimetatud juhtumid kujutavad endast selle lepingu täiendavat ja püsivat rikkumist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma üleskutset nõukogule kehtestada sanktsioonid nende vastu, kes vastutavad inimõiguste jätkuvate rikkumiste eest Kuubas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et poliitilise dialoogi ja koostöö leping sisaldab inimõiguste klauslit, mis on ELi rahvusvaheliste lepingute tavapärane oluline osa ning võimaldab inimõigusi käsitlevate sätete rikkumise korral lepingu peatada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab oma nõudmist, et Euroopa Liit käivitaks artikli 85 lõike 3 punkti b, et nõuda ühiskomitee viivitamatut kokkukutsumist seoses lepingu rikkumisega Kuuba valitsuse poolt, mis kujutab endast kiireloomulist erijuhtumit, mis võib kaasa tuua lepingu peatamise demokraatlike põhimõtete pideva, raske ja olulise rikkumise ning inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud kõigi põhiliste inimõiguste ja põhivabaduste mitteaustamise tõttu, mis on selle lepingu oluline osa, nagu on sätestatud artikli 1 lõikes 5, ja toonitab, et need probleemid on endiselt lahendamata, hoolimata arvukatest üleskutsetest seda teha; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kuuba valitsusele ja rahvusassambleele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0389.

(2)  ELT L 337 I, 13.12.2016, lk 1.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Sunniviisiline töö Linglongi tehases ja keskkonnateemalised meeleavaldused Serbias

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon sunniviisilise töö kohta Linglongi tehases ja keskkonnateemaliste meeleavalduste kohta Serbias (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1), mis jõustus 1. septembril 2013. aastal, ja Serbia kandidaatriigi staatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (1), mis jõustus 1. septembril 2013. aastal, ja Serbia kandidaatriigi staatust,

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta aruannet Serbia kohta, mis avaldati 19. oktoobril 2021. aastal (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta aruannet Serbia kohta, mis avaldati 19. oktoobril 2021. aastal (SWD(2021)0288),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Serbiat, nagu iga riiki, kes soovib saada ELi liikmesriigiks, tuleb hinnata tema saavutuste põhjal ühinemiseks nõutavate kriteeriumide ja ühiste väärtuste täitmisel, rakendamisel ja järgimisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Serbiat, nagu iga riiki, kes soovib saada ELi liikmesriigiks, tuleb hinnata tema saavutuste põhjal ühinemiseks nõutavate kriteeriumide ja ühiste väärtuste täitmisel, rakendamisel ja järgimisel;

| B. | arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on ELi alusväärtused, mis on laienemis-, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessides kesksel kohal; arvestades, et nendes valdkondades püsivate suurte probleemide lahendamiseks on vaja kestlikke reforme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on ELi alusväärtused, mis on laienemis-, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessides kesksel kohal; arvestades, et nendes valdkondades püsivate suurte probleemide lahendamiseks on vaja kestlikke reforme;

| C. | arvestades, et Serbia peab saavutama pöördumatuid tulemusi selliste väärtuste järgimisel, toetamisel ja kaitsmisel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Serbia peab saavutama pöördumatuid tulemusi selliste väärtuste järgimisel, toetamisel ja kaitsmisel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine;

| D. | arvestades, et väljendusvabadus ja meedia sõltumatus on endiselt tõsised mureküsimused, millele tuleb esmajärjekorras tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et väljendusvabadus ja meedia sõltumatus on endiselt tõsised mureküsimused, millele tuleb esmajärjekorras tähelepanu pöörata;

| E. | arvestades, et Serbia suurendab suurte Hiina tööstusettevõtjatega sõlmitud lepingute arvu ja annab Hiinale üha rohkem õiguslikke privileege, isegi kui need on vastuolus ELi õigusega; arvestades, et Belgradi ja Pekingi vaheline välismaalaste tööhõivet käsitlev leping võimaldab kohaldada Serbias Hiina tööõigust; arvestades, et 2021. aasta märtsis avaldati pressis teateid töötajate väärkohtlemise kohta Hiina ettevõttes Zijin Mining, mis võttis 2018. aastal üle ühe Ida-Serbia vasekaevanduse, kuna töötajatelt võeti ära passid ja neid majutati ebakindlates tingimustes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Serbia suurendab suurte Hiina tööstusettevõtjatega sõlmitud lepingute arvu ja annab Hiinale üha rohkem õiguslikke privileege, isegi kui need on vastuolus ELi õigusega; arvestades, et Belgradi ja Pekingi vaheline välismaalaste tööhõivet käsitlev leping võimaldab kohaldada Serbias Hiina tööõigust; arvestades, et 2021. aasta märtsis avaldati pressis teateid töötajate väärkohtlemise kohta Hiina ettevõttes Zijin Mining, mis võttis 2018. aastal üle ühe Ida-Serbia vasekaevanduse, kuna töötajatelt võeti ära passid ja neid majutati ebakindlates tingimustes;

| F. | arvestades, et Põhja-Serbias Zrenjaninis asuva Hiina rehvitootmisettevõtte Linglong Tire vastu on esitatud tõsiseid süüdistusi seoses 500 Vietnamist pärit töötaja töötingimustega; arvestades, et need süüdistused hõlmavad inimõiguste rikkumisi, inimkaubandust ja tingimusi, mis võivad ohustada inimeste tervist ja elu; arvestades, et töötajate passid konfiskeeriti; arvestades, et töötajate lepingud Linglong Tire’i tehases sisaldavad õigusnormide rikkumisi, mis näitavad, et palga, puhkuse ja tööaja osas on toimunud tööalane ärakasutamine, mis on vastuolus Serbia tööseaduse kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Põhja-Serbias Zrenjaninis asuva Hiina rehvitootmisettevõtte Linglong Tire vastu on esitatud tõsiseid süüdistusi seoses 500 Vietnamist pärit töötaja töötingimustega; arvestades, et need süüdistused hõlmavad inimõiguste rikkumisi, inimkaubandust ja tingimusi, mis võivad ohustada inimeste tervist ja elu; arvestades, et töötajate passid konfiskeeriti; arvestades, et töötajate lepingud Linglong Tire’i tehases sisaldavad õigusnormide rikkumisi, mis näitavad, et palga, puhkuse ja tööaja osas on toimunud tööalane ärakasutamine, mis on vastuolus Serbia tööseaduse kohaldatavate eeskirjadega;

| G. | arvestades, et hiljuti teatati kõikjal Serbias laialt levinud keskkonnateemalistest meeleavaldustest kahe seaduse – rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse ning maa sundvõõrandamise seaduse – kiire vastuvõtmise taustal; arvestades, et viimati nimetatud seadus avab ruumi vastuolulistele välisinvesteeringute projektidele, nagu Rio Tinto kaevandus, millel on keskkonnale suur mõju; arvestades, et Serbia kodanikud kasutasid oma põhiõigust rahumeelsele kogunemisele; arvestades, et tugevates süüdistustes on rõhutatud, et politseijõud rikkusid oma kohustust kaitsta kodanike elu, õigusi ja vabadusi ning õigusriiki; arvestades, et politsei kasutas tugevat jõudu ja vahistas mitu meeleavaldajat; arvestades, et meeleavaldajaid ründasid tuvastamata relvastatud rühmitused, huligaanid ja buldooserid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hiljuti teatati kõikjal Serbias laialt levinud keskkonnateemalistest meeleavaldustest kahe seaduse – rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse ning maa sundvõõrandamise seaduse – kiire vastuvõtmise taustal; arvestades, et viimati nimetatud seadus avab ruumi vastuolulistele välisinvesteeringute projektidele, nagu Rio Tinto kaevandus, millel on keskkonnale suur mõju; arvestades, et Serbia kodanikud kasutasid oma põhiõigust rahumeelsele kogunemisele; arvestades, et tugevates süüdistustes on rõhutatud, et politseijõud rikkusid oma kohustust kaitsta kodanike elu, õigusi ja vabadusi ning õigusriiki; arvestades, et politsei kasutas tugevat jõudu ja vahistas mitu meeleavaldajat; arvestades, et meeleavaldajaid ründasid tuvastamata relvastatud rühmitused, huligaanid ja buldooserid;

| H. | arvestades, et Serbia valitsus tegi otsuse võtta maa sundvõõrandamise seadus parlamendimenetlusest tagasi pärast seda, kui president oli selle uuesti läbivaatamiseks saatnud; arvestades, et valitsus analüüsib seadust ja teeb muudatusi pärast ulatuslikku avalikku arutelu; arvestades, et 10. detsembril 2021 võttis rahvuskogu vastu rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse muudatused, mis puudutavad allkirjade sertifitseerimist ja allkirjade kontrollimise tasu kaotamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Serbia valitsus tegi otsuse võtta maa sundvõõrandamise seadus parlamendimenetlusest tagasi pärast seda, kui president oli selle uuesti läbivaatamiseks saatnud; arvestades, et valitsus analüüsib seadust ja teeb muudatusi pärast ulatuslikku avalikku arutelu; arvestades, et 10. detsembril 2021 võttis rahvuskogu vastu rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse muudatused, mis puudutavad allkirjade sertifitseerimist ja allkirjade kontrollimise tasu kaotamist;

| I. | arvestades, et nii seoses Linglong Tire’i tehase kui ka keskkonnateemaliste meeleavaldustega on esitatud väiteid meediatöötajate, aktivistide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide hirmutamise ja füüsiliste rünnakute kohta nende vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii seoses Linglong Tire’i tehase kui ka keskkonnateemaliste meeleavaldustega on esitatud väiteid meediatöötajate, aktivistide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide hirmutamise ja füüsiliste rünnakute kohta nende vastu;

| J. | arvestades, et Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste 4. teemavaldkond avati 14. detsembril 2021 valitsustevahelisel konverentsil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Serbiaga peetavate ühinemisläbirääkimiste 4. teemavaldkond avati 14. detsembril 2021 valitsustevahelisel konverentsil;

| 1. | väljendab sügavat muret umbes 500 vietnamlase väidetava sunniviisilise töö, inimõiguste rikkumise ja inimkaubanduse pärast Hiina Linglong Tire’i tehase ehitusplatsil Serbias; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud uuriksid juhtumit hoolikalt ja tagaksid tehases põhiliste inimõiguste, eelkõige töötajate õiguste austamise, esitaksid ELile uurimise järeldused ja võtaksid süüdlased vastutusele; kutsub Serbia ametivõime üles võimaldama valitsusvälistele organisatsioonidele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele, ELi ametnikele ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele vaba, sisulist ja takistamatut juurdepääsu Zrenjaninis asuvale Linglong Tire’i tehasele ning Vietnami töötajate majutusrajatistele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu delegatsioon Serbia Vabariigis jälgiks tähelepanelikult neid protsesse ja 500 Vietnami töötaja saatust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Serbiat üles parandama kooskõla ELi tööõigusega, võtma vastu uue streigiõiguse seaduse, tegelema deklareerimata töö probleemiga ning parandama kontrollimeetmete järelevalvet käsitlevat õigusakti, et viia see vastavusse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjaomaste konventsioonidega, mille Serbia on ratifitseerinud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab sügavat muret tõsiste korruptsioonijuhtumite ja õigusriigiga seotud probleemide pärast keskkonna valdkonnas, üldise läbipaistvuse puudumise ning keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise pärast taristuprojektide puhul, sealhulgas Hiina investeeringute ja laenude abil ning selliste rahvusvaheliste ettevõtete kaudu nagu Rio Tinto; märgib sellega seoses, et ELiga ühinemise läbirääkimistel avati 4. teemavaldkond „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“; kutsub ELi ja Serbia ametivõime üles reageerima keskkonnateemalistel meeleavaldustel väljendatud õiguspärastele muredele ja läbirääkimiste käigus neid probleeme viivitamata käsitlema; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret Hiina kasvava mõju pärast Serbias ja Lääne-Balkani riikides; kutsub Serbiat üles tugevdama õigusnormidele vastavuse nõuet seoses Hiina äritegevusega; rõhutab, et Serbia töö- ja keskkonnaõigust tuleks kohaldada ka riigis tegutsevate Hiina ettevõtete suhtes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret äärmuslike ja huligaanirühmituste kasvava vägivalla pärast rahumeelsete keskkonnateemaliste meeleavalduste vastu; peab kahetsusväärseks, et politsei kasutab meeleavaldajate vastu ülemäärast jõudu; mõistab hukka huligaanide vägivaldse käitumise rahumeelsete meeleavaldajate suhtes; mõistab teravalt hukka rahumeelse kogunemise põhiõiguse mis tahes rikkumise; rõhutab, et kogunemisvabadus on inimõigus; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud uuriksid nõuetekohaselt hiljutisi massimeeleavaldusi, mille käigus politsei väidetavalt ületas oma volitusi või ei suutnud kaitsta meeleavaldajaid vägivalla eest ega kaitsta nende inimõigust rahumeelsele kogunemisele; kutsub Serbia ametivõime üles mõistma avalikult hukka huligaanide tegevuse meeleavaldajate vastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab sellega seoses hukka ka huligaanirühmituste rolli süüdimõistetud sõjakurjategija Ratko Mladići fresko kaitsmisel Belgradis ning vastavad vahejuhtumid, mis on paljastanud tihedad sidemed huligaanide ja politsei vahel; väljendab muret ametivõimude ilmse soovimatuse pärast tagada fresko alaline eemaldamine, seistes vastu nii elanike soovidele kui ka omavalitsuse ametlikele otsustele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab muret piiratud aja ja ruumi pärast, mis on antud rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse ning maa sundvõõrandamise seaduse muudatuste avalikuks aruteluks; võtab teadmiseks otsuse maa sundvõõrandamise seadus tagasi võtta ja läbi vaadata ning rahvahääletuste ja rahvaalgatuse seaduse vastuvõetud muudatused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks pikaajalist meedia kallutatuse suundumust ning piiride hägustumist riigiametnike, politsei ja parteipoliitikute tegevuse vahel; peab kahetsusväärseks, et meediavabadus on vähenenud ja sagenenud on solvav keelekasutus, hirmutamine ja isegi vaenukõne parlamendi opositsiooniliikmete, sõltumatute intellektuaalide, valitsusväliste organisatsioonide, ajakirjanike ja prominentsete isikute aadressil, sealhulgas võimuerakondade liikmete poolt, kelle puhul kohustus kohelda kõiki meedia esindajaid austusega on äärmiselt tähtis; nõuab tungivalt, et Serbia ametivõimud võtaksid viivitamata meetmeid väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse tagamiseks ning tagaksid eespool kirjeldatud juhtumite nõuetekohase uurimise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib murega, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja valitsusvälistel organisatsioonidel tuleb tegutseda keskkonnas, mis ei ole avatud kriitikale; mõistab hukka valitsuse rahastatud telekanalis aset leidnud hiljutised rünnakud Serbia ühendatud opositsiooni juhi Marinika Tepići vastu, mis olid tingitud viimase etnilisest päritolust; palub Serbia ametiasutustel peatada kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia tegevusruumi vähendamine ning tagada, et neil oleks võimalik tegutseda piirangutevabalt, sh nii, et neid organisatsioone ei hirmutata ega kriminaliseerita; nõuab tungivalt, et ametiasutused kujundaksid võimalikult kiiresti õhkkonna, mis toetab kõigi kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tihendada koostööd kodanikuühiskonna, valitsusväliste organisatsioonide ja kohapealse sõltumatu meediaga ning neid rohkem toetada; kinnitab taas oma toetust Euroopa demokraatlike poliitiliste sihtasutuste tööle Serbia demokraatlike protsesside tugevdamisel ja uue poliitiliste liidrite põlvkonna kasvatamisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Serbia valitsust üles töötama tõhusate ja kontrollitavate põhireformide läbiviimise nimel ning tegelema struktuuriliste reformide ja puudustega õigusriigi, põhiõiguste, meediavabaduse, korruptsiooni tõkestamise ning demokraatlike institutsioonide ja avaliku halduse toimimise vallas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi liikmesus on jätkuvalt Serbia strateegiline eesmärk ja et see kuulub valitsuse prioriteetide hulka; ergutab Serbia ametivõime näitama avalikus arutelus aktiivsemalt ja ühemõttelisemalt oma pühendumust ELi väärtustele ning ootab Serbialt nii sõnades kui ka tegudes selget ja ühemõttelist pühendumist, et täita nähtaval ja kontrollitaval viisil oma kohustusi ELiga ühinemise protsessis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | loodab, et läbirääkimiste alustamisega 4. teemavaldkonna „Roheline tegevuskava ja kestlik ühenduvus“ (14., 15., 21. ja 27. peatükk) üle saavutatakse uus hoog ELi standardite täielikuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Serbia. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 278, 18.10.2013, lk 16.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Põhiõigused ja õigusriik Sloveenias, eelkõige Euroopa Prokuratuuri prokuröride ametissenimetamisega viivitamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon põhiõiguste ja õigusriigi kohta Sloveenias, eelkõige Euroopa Prokuratuuri prokuröri kandidaatide nimetamisega viivitamise kohta (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 86, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 86,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu sellega seotud kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu sellega seotud kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembril 2020 avaldatud 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (COM(2020)0580) ja 20. juulil 2021 avaldatud 2021. aasta aruannet õigusriigi kohta (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembril 2020 avaldatud 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (COM(2020)0580) ja 20. juulil 2021 avaldatud 2021. aasta aruannet õigusriigi kohta (COM(2021)0700),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (3) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (3) (edaspidi „õigusriigi tingimuslikkuse määrus“),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 17. novembri 2021. aasta lähetusaruannet, mis koostati pärast ajutise delegatsiooni 13.–15. oktoobril 2021 tehtud visiiti Sloveeniasse ja mille eesmärk oli hinnata ELi väärtuste austamist ja õigusriigi olukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 17. novembri 2021. aasta lähetusaruannet, mis koostati pärast ajutise delegatsiooni 13.–15. oktoobril 2021 tehtud visiiti Sloveeniasse ja mille eesmärk oli hinnata ELi väärtuste austamist ja õigusriigi olukorda,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma tööd,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta täiskogu arutelu Ungari sekkumise kohta meediasse Sloveenias ja Põhja-Makedoonias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta täiskogu arutelu Ungari sekkumise kohta meediasse Sloveenias ja Põhja-Makedoonias,

| — | võttes arvesse kirju, mille komisjon saatis 15. veebruaril, 29. aprillil ja 23. juunil 2021 justiitsministrile ning milles komisjon väljendas muret kahe Euroopa delegaatprokuröri kandidaadi nimetamise poolelioleva riikliku menetluse lõpuleviimise pärast ja selle pärast, et riiklikku menetlust ei ole nõuetekohaselt järgitud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirju, mille komisjon saatis 15. veebruaril, 29. aprillil ja 23. juunil 2021 justiitsministrile ning milles komisjon väljendas muret kahe Euroopa delegaatprokuröri kandidaadi nimetamise poolelioleva riikliku menetluse lõpuleviimise pärast ja selle pärast, et riiklikku menetlust ei ole nõuetekohaselt järgitud,

| — | võttes arvesse kirja, mille Sloveenia Vabariigi välisminister saatis 4. mail 2020 õigusküsimuste volinikule ja milles reageeriti komisjoni esimese õigusriiki käsitleva aastaaruande ettevalmistamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirja, mille Sloveenia Vabariigi välisminister saatis 4. mail 2020 õigusküsimuste volinikule ja milles reageeriti komisjoni esimese õigusriiki käsitleva aastaaruande ettevalmistamisele,

| — | võttes arvesse kirja, mille Sloveenia Vabariigi peaminister saatis 23. veebruaril 2021 komisjoni presidendile seoses ettevalmistustega Sloveenia eesistumisperioodiks ELi nõukogus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirja, mille Sloveenia Vabariigi peaminister saatis 23. veebruaril 2021 komisjoni presidendile seoses ettevalmistustega Sloveenia eesistumisperioodiks ELi nõukogus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, mis on liikmesriikide ühised väärtused ning mida peavad järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis oma poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 2 kohaselt rajaneb liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, mis on liikmesriikide ühised väärtused ning mida peavad järgima nii EL kui ka iga liikmesriik kõigis oma poliitikavaldkondades;

| B. | arvestades, et õigusriik on üks ühistest väärtustest, millel EL rajaneb; arvestades, et aluslepingute kohaselt on komisjoni kohustus koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tagada õigusriigi kui ELi ühe alusväärtuse ning ELi õiguse, väärtuste ja põhimõtete austamine ja järgimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigusriik on üks ühistest väärtustest, millel EL rajaneb; arvestades, et aluslepingute kohaselt on komisjoni kohustus koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tagada õigusriigi kui ELi ühe alusväärtuse ning ELi õiguse, väärtuste ja põhimõtete austamine ja järgimine;

| C. | arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on oluline selleks, et tagada õigusriigi toimimine ning kodanike põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmine ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on oluline selleks, et tagada õigusriigi toimimine ning kodanike põhiõiguste ja kodanikuvabaduste kaitsmine ELis;

| D. | arvestades, et määrus (EL) 2017/1939, millega luuakse Euroopa Prokuratuur 22 liikmesriigi (sh Sloveenia) tõhustatud koostöö alusel, võeti vastu 12. oktoobril 2017 ja jõustus 20. novembril 2017; arvestades, et Euroopa Prokuratuur on Euroopa Liidu sõltumatu ja detsentraliseeritud prokuratuur, millel on pädevus uurida ELi eelarve vastaseid kuritegusid, nagu pettus, korruptsioon või raske piiriülene käibemaksupettus, esitada nende toimepanijatele süüdistus ja anda nad kohtu alla; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määrus (EL) 2017/1939, millega luuakse Euroopa Prokuratuur 22 liikmesriigi (sh Sloveenia) tõhustatud koostöö alusel, võeti vastu 12. oktoobril 2017 ja jõustus 20. novembril 2017; arvestades, et Euroopa Prokuratuur on Euroopa Liidu sõltumatu ja detsentraliseeritud prokuratuur, millel on pädevus uurida ELi eelarve vastaseid kuritegusid, nagu pettus, korruptsioon või raske piiriülene käibemaksupettus, esitada nende toimepanijatele süüdistus ja anda nad kohtu alla;

| E. | arvestades, et Euroopa Prokuratuur on korraldatud nii kesktasandil kui ka riiklikul tasandil; arvestades, et detsentraliseeritud tasand koosneb osalevate ELi riikide Euroopa delegaatprokuröridest, kes tegelevad juhtumitega, viivad läbi uurimisi ja esitavad süüdistusi oma päritoluliikmesriigis; arvestades, et Euroopa delegaatprokurörid on Euroopa Prokuratuuri lahutamatu osa ning seetõttu on nad Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvate kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel funktsionaalselt ja õiguslikult sõltumatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Prokuratuur on korraldatud nii kesktasandil kui ka riiklikul tasandil; arvestades, et detsentraliseeritud tasand koosneb osalevate ELi riikide Euroopa delegaatprokuröridest, kes tegelevad juhtumitega, viivad läbi uurimisi ja esitavad süüdistusi oma päritoluliikmesriigis; arvestades, et Euroopa delegaatprokurörid on Euroopa Prokuratuuri lahutamatu osa ning seetõttu on nad Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvate kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel funktsionaalselt ja õiguslikult sõltumatud;

| F. | arvestades, et Euroopa Prokuratuur võttis talle määrusega (EL) 2017/1939 antud uurimis- ja süüdistuse esitamise ülesanded üle 1. juunil 2021; arvestades, et iga liikmesriik oleks pidanud enne 1. juunit 2021 nimetama vähemalt kaks Euroopa delegaatprokuröri kandidaati; arvestades, et Sloveenia nimetas viimase osaleva riigina ja märkimisväärse viivitusega kaks delegaatprokuröri kandidaati 22. novembril 2021; arvestades, et Sloveenia valitsuse arvates oli tegemist ajutise kandidaatide esitamisega, kuni riiklik valikumenetlus on lõpule viidud; arvestades, et Euroopa Prokuratuuri kolleegium nimetas 24. novembril 2021 kaks Sloveeniast pärit Euroopa delegaatprokuröri viieks aastaks ametisse; arvestades, et liikmesriik ei või vabastada Euroopa delegaatprokuröri ametist või võtta tema suhtes distsiplinaarmeetmeid tema Euroopa Prokuratuuri määrusest tulenevate ülesannetega seotud põhjustel ilma Euroopa peaprokuröri nõusolekuta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Prokuratuur võttis talle määrusega (EL) 2017/1939 antud uurimis- ja süüdistuse esitamise ülesanded üle 1. juunil 2021; arvestades, et iga liikmesriik oleks pidanud enne 1. juunit 2021 nimetama vähemalt kaks Euroopa delegaatprokuröri kandidaati; arvestades, et Sloveenia nimetas viimase osaleva riigina ja märkimisväärse viivitusega kaks delegaatprokuröri kandidaati 22. novembril 2021; arvestades, et Sloveenia valitsuse arvates oli tegemist ajutise kandidaatide esitamisega, kuni riiklik valikumenetlus on lõpule viidud; arvestades, et Euroopa Prokuratuuri kolleegium nimetas 24. novembril 2021 kaks Sloveeniast pärit Euroopa delegaatprokuröri viieks aastaks ametisse; arvestades, et liikmesriik ei või vabastada Euroopa delegaatprokuröri ametist või võtta tema suhtes distsiplinaarmeetmeid tema Euroopa Prokuratuuri määrusest tulenevate ülesannetega seotud põhjustel ilma Euroopa peaprokuröri nõusolekuta;

| G. | arvestades, et pärast kahe delegaatprokuröri nimetamist Euroopa Prokuratuuri teatas justiitsminister seadusemuudatusest, mille koostas peaministri büroo ja mis võeti vastu kiirmenetluse korras ilma tavapärase ekspertidega konsulteerimiseta ning mis annab justiitsministeeriumile kaalutlusõiguse esitada kandidaate juhul, kui avalikult konkursilt ei tule piisavalt kandidaate, ning millega nihkuvad volitused riiklikult prokuratuurinõukogult valitsusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast kahe delegaatprokuröri nimetamist Euroopa Prokuratuuri teatas justiitsminister seadusemuudatusest, mille koostas peaministri büroo ja mis võeti vastu kiirmenetluse korras ilma tavapärase ekspertidega konsulteerimiseta ning mis annab justiitsministeeriumile kaalutlusõiguse esitada kandidaate juhul, kui avalikult konkursilt ei tule piisavalt kandidaate, ning millega nihkuvad volitused riiklikult prokuratuurinõukogult valitsusele;

| H. | arvestades, et sama seadusemuudatusega nähakse ette üleminekusätted, mis võimaldaksid asendada Euroopa Prokuratuuri delegaatprokurörid kolme kuu jooksul pärast seaduse jõustumist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sama seadusemuudatusega nähakse ette üleminekusätted, mis võimaldaksid asendada Euroopa Prokuratuuri delegaatprokurörid kolme kuu jooksul pärast seaduse jõustumist;

| I. | arvestades, et prokurörid on kohtusüsteemi lahutamatu osa ja neil on õigusriigi kaitsmisel keskne roll; arvestades, et on oluline, et prokurörid oleksid sõltumatud ja võimelised täitma oma kohustusi põhjendamatu sekkumise ja surveta; arvestades, et Sloveenias on 258 prokuröri ametikohast praegu täidetud ainult 206; arvestades, et vähemalt 15 valitud riigiprokuröri ootab valitsuse poolt ametissenimetamist; arvestades, et komisjon märkis õigusriiki käsitleva 2021. aasta aruande Sloveeniat puudutavas peatükis, et riigiprokuröride ametisse nimetamisega viivitati põhjendamatult; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et prokurörid on kohtusüsteemi lahutamatu osa ja neil on õigusriigi kaitsmisel keskne roll; arvestades, et on oluline, et prokurörid oleksid sõltumatud ja võimelised täitma oma kohustusi põhjendamatu sekkumise ja surveta; arvestades, et Sloveenias on 258 prokuröri ametikohast praegu täidetud ainult 206; arvestades, et vähemalt 15 valitud riigiprokuröri ootab valitsuse poolt ametissenimetamist; arvestades, et komisjon märkis õigusriiki käsitleva 2021. aasta aruande Sloveeniat puudutavas peatükis, et riigiprokuröride ametisse nimetamisega viivitati põhjendamatult;

| J. | arvestades, et meediavabadus on toimiva demokraatia ja õigusriigi üks tugisambaid ja tagatisi; arvestades, et meediavabadus, mitmekesisus ja sõltumatus ning ajakirjanike turvalisus on väljendus- ja teabevabaduse õiguse äärmiselt olulised osad ning ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise seisukohast väga tähtsad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et meediavabadus on toimiva demokraatia ja õigusriigi üks tugisambaid ja tagatisi; arvestades, et meediavabadus, mitmekesisus ja sõltumatus ning ajakirjanike turvalisus on väljendus- ja teabevabaduse õiguse äärmiselt olulised osad ning ELi ja selle liikmesriikide demokraatliku toimimise seisukohast väga tähtsad;

| K. | arvestades, et Sloveenia on Piirideta Reporterite 2021. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis maailmas 36. kohal (ELis 18. kohal), olles langenud eelmise aasta 32. kohalt veel neli kohta tahapoole (5); arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande kohaselt tähendab see, et meediavabadus ja ajakirjanike kaitse riigis halveneb; arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik märkis oma 4. juuni 2021. aasta memorandumis, et Sloveenias on elav meediamaastik ja kodanikuühiskond ning kodaniku- ja poliitilised õigused, sealhulgas väljendusvabadus ja rahumeelse kogunemise vabadus, on üldiselt kaitstud nii seadusega kui ka tegelikkuses; arvestades, et inimõiguste volinik märkis ka, et Sloveenia meediavabaduse aluseks olevad tingimused on viimase aasta jooksul halvenenud ning et viimase 13 kuu jooksul on Euroopa Nõukogu platvormil avaldatud Sloveenia kohta 13 hoiatusteadet; arvestades, et seda on oluliselt rohkem kui viimastel aastatel (6); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Sloveenia on Piirideta Reporterite 2021. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis maailmas 36. kohal (ELis 18. kohal), olles langenud eelmise aasta 32. kohalt veel neli kohta tahapoole (5); arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande kohaselt tähendab see, et meediavabadus ja ajakirjanike kaitse riigis halveneb; arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik märkis oma 4. juuni 2021. aasta memorandumis, et Sloveenias on elav meediamaastik ja kodanikuühiskond ning kodaniku- ja poliitilised õigused, sealhulgas väljendusvabadus ja rahumeelse kogunemise vabadus, on üldiselt kaitstud nii seadusega kui ka tegelikkuses; arvestades, et inimõiguste volinik märkis ka, et Sloveenia meediavabaduse aluseks olevad tingimused on viimase aasta jooksul halvenenud ning et viimase 13 kuu jooksul on Euroopa Nõukogu platvormil avaldatud Sloveenia kohta 13 hoiatusteadet; arvestades, et seda on oluliselt rohkem kui viimastel aastatel (6);

| L. | arvestades, et Sloveenia pressiagentuuril (STA), kes on riiklik ja avalik teabeedastaja, on oluline roll meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamisel riigis; arvestades, et agentuuri sõltumatus ja võime tegutseda ilma poliitilise sekkumiseta ning stabiilne rahastamine on tema osutatava avaliku teenuse seisukohast väga tähtis; arvestades, et STA seaduse artiklis 3 on selgelt sätestatud riigi kohustus tagada STA institutsiooniline autonoomia, toimetuslik sõltumatus ja piisav rahastamine avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Sloveenia pressiagentuuril (STA), kes on riiklik ja avalik teabeedastaja, on oluline roll meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse tagamisel riigis; arvestades, et agentuuri sõltumatus ja võime tegutseda ilma poliitilise sekkumiseta ning stabiilne rahastamine on tema osutatava avaliku teenuse seisukohast väga tähtis; arvestades, et STA seaduse artiklis 3 on selgelt sätestatud riigi kohustus tagada STA institutsiooniline autonoomia, toimetuslik sõltumatus ja piisav rahastamine avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks;

| M. | arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku sõnul ei käsitleta Sloveenia asjakohastes õigusaktides huvide konflikti meediakanalite omanike ja erakondade vahel; arvestades, et läbipaistvuse puudumine ja see, et riigiasutustel ei ole erikohustust anda aru summadest, mida riigiettevõtted või riigile kuuluvad ettevõtted on kulutanud reklaamile meedias, tõstatab küsimuse riikliku reklaami võimalikust poliitilisest ärakasutamisest; arvestades, et meediat ja audiovisuaalteenuseid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine on ikka veel pooleli; arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande kohaselt suureneks meediaomandi läbipaistvus, kui võetaks vastu massimeediaseaduse muudatusettepanekute projektid, mille valitsus avaldas 2020. aasta juulis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku sõnul ei käsitleta Sloveenia asjakohastes õigusaktides huvide konflikti meediakanalite omanike ja erakondade vahel; arvestades, et läbipaistvuse puudumine ja see, et riigiasutustel ei ole erikohustust anda aru summadest, mida riigiettevõtted või riigile kuuluvad ettevõtted on kulutanud reklaamile meedias, tõstatab küsimuse riikliku reklaami võimalikust poliitilisest ärakasutamisest; arvestades, et meediat ja audiovisuaalteenuseid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine on ikka veel pooleli; arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande kohaselt suureneks meediaomandi läbipaistvus, kui võetaks vastu massimeediaseaduse muudatusettepanekute projektid, mille valitsus avaldas 2020. aasta juulis;

| N. | arvestades, et hoolimata oma juriidilisest kohustusest maksta riiklikku toetust, peatas Sloveenia valitsus 2021. aastal 312 päevaks STA poolt osutatava avaliku teenuse rahastamise; arvestades, et STA esitas avaliku teenuse osutamise eest tasu maksmise tagamiseks nõude kohtule; arvestades, et 8. novembril 2021 kirjutasid STA ja valitsuse kommunikatsioonibüroo (UKOM) alla avalike teenuste lepingule avalike teenuste osutamiseks 2021. aasta novembris ja detsembris; arvestades, et 17. novembril 2021 maksis UKOM STA poolt jaanuarist aprillini osutatud avaliku teenuse eest 676 000 eurot; arvestades, et lisaks maksti 140 000 eurot STA poolt augustis osutatud avaliku teenuse eest; arvestades, et avalike teenuste rahastamisega seoses on ikka veel tasumata vähemalt 507 000 euro ulatuses nõudeid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hoolimata oma juriidilisest kohustusest maksta riiklikku toetust, peatas Sloveenia valitsus 2021. aastal 312 päevaks STA poolt osutatava avaliku teenuse rahastamise; arvestades, et STA esitas avaliku teenuse osutamise eest tasu maksmise tagamiseks nõude kohtule; arvestades, et 8. novembril 2021 kirjutasid STA ja valitsuse kommunikatsioonibüroo (UKOM) alla avalike teenuste lepingule avalike teenuste osutamiseks 2021. aasta novembris ja detsembris; arvestades, et 17. novembril 2021 maksis UKOM STA poolt jaanuarist aprillini osutatud avaliku teenuse eest 676 000 eurot; arvestades, et lisaks maksti 140 000 eurot STA poolt augustis osutatud avaliku teenuse eest; arvestades, et avalike teenuste rahastamisega seoses on ikka veel tasumata vähemalt 507 000 euro ulatuses nõudeid;

| O. | arvestades, et Sloveenia Ajakirjanike Liit kogus koos STAga 2021. aastal 385 132 eurot kahes ühisrahastuskampaanias „#zaobSTAnek“ (7), mille eesmärk oli vältida pankrotti, kuna professionaalse ja sõltumatu agentuuri püsimajäämine ning umbes 100 töötaja töökohad olid suures ohus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Sloveenia Ajakirjanike Liit kogus koos STAga 2021. aastal 385 132 eurot kahes ühisrahastuskampaanias „#zaobSTAnek“ (7), mille eesmärk oli vältida pankrotti, kuna professionaalse ja sõltumatu agentuuri püsimajäämine ning umbes 100 töötaja töökohad olid suures ohus;

| P. | arvestades, et STA ja UKOM peavad praegu läbirääkimisi 2022. aasta avalike teenuste lepingu üle; arvestades, et 12. novembril 2021 tehti meediavabaduse kiirreageerimise projekti ühisavalduses (8), millele on alla kirjutanud Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus, Euroopa Ajakirjanike Liit, Free Press Unlimited, rahvusvaheline võrgustik International Press Institute ja OBC Transeuropa, hoiatus STA pikaajalise rahalise elujõulisuse kohta ning väljendati muret, et UKOMi uus järelevalve STA finantstegevuse üle võib rikkuda toimetuslikku sõltumatust; lisaks märgiti, et allkirjastatud lepingu kohased kaubandustingimused nõrgendavad STA ärimudeli jätkusuutlikkust kehtiva lepingu tingimuste kohaselt, kuna oluline on piisav ja õiglane rahastamine, tagades samal ajal STA toimetusliku sõltumatuse, nagu on ette nähtud seadusega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et STA ja UKOM peavad praegu läbirääkimisi 2022. aasta avalike teenuste lepingu üle; arvestades, et 12. novembril 2021 tehti meediavabaduse kiirreageerimise projekti ühisavalduses (8), millele on alla kirjutanud Euroopa Ajakirjandus- ja Meediavabaduse Keskus, Euroopa Ajakirjanike Liit, Free Press Unlimited, rahvusvaheline võrgustik International Press Institute ja OBC Transeuropa, hoiatus STA pikaajalise rahalise elujõulisuse kohta ning väljendati muret, et UKOMi uus järelevalve STA finantstegevuse üle võib rikkuda toimetuslikku sõltumatust; lisaks märgiti, et allkirjastatud lepingu kohased kaubandustingimused nõrgendavad STA ärimudeli jätkusuutlikkust kehtiva lepingu tingimuste kohaselt, kuna oluline on piisav ja õiglane rahastamine, tagades samal ajal STA toimetusliku sõltumatuse, nagu on ette nähtud seadusega;

| Q. | arvestades, et Sloveenias esineb järjest enam ajakirjanike, eriti naisajakirjanike internetis ahistamist, ähvardamist ja nende vastu suunatud hagisid, mille taga on silmapaistvad poliitikud ja avaliku elu tegelased, sealhulgas valitsuse liikmed; arvestades, et Sloveenias on teatatud juhtumitest, kus meediasse on sekkutud poliitiliselt; arvestades, et ajakirjanikel on endiselt takistusi juurdepääsul avalikule teabele ja dokumentidele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Sloveenias esineb järjest enam ajakirjanike, eriti naisajakirjanike internetis ahistamist, ähvardamist ja nende vastu suunatud hagisid, mille taga on silmapaistvad poliitikud ja avaliku elu tegelased, sealhulgas valitsuse liikmed; arvestades, et Sloveenias on teatatud juhtumitest, kus meediasse on sekkutud poliitiliselt; arvestades, et ajakirjanikel on endiselt takistusi juurdepääsul avalikule teabele ja dokumentidele;

| R. | arvestades, et puuduvad läbipaistvad ja selged põhimõtted selle kohta, kuidas riigi valitsus ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused jaotavad reklaami meediakanalitele; arvestades, et eriti läbipaistmatu on kohaliku meedia olukord; arvestades, et meedia majanduslik olukord Sloveenias on COVID-19 pandeemia ajal halvenenud ja ei ole vastu võetud erimeetmeid, millega leevendada pandeemia mõju meediakanalitele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puuduvad läbipaistvad ja selged põhimõtted selle kohta, kuidas riigi valitsus ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused jaotavad reklaami meediakanalitele; arvestades, et eriti läbipaistmatu on kohaliku meedia olukord; arvestades, et meedia majanduslik olukord Sloveenias on COVID-19 pandeemia ajal halvenenud ja ei ole vastu võetud erimeetmeid, millega leevendada pandeemia mõju meediakanalitele;

| S. | arvestades, et Euroopa Ülikool-Instituudi 2021. aasta meedia mitmekesisuse seire aruandes ja eri sidusrühmade poolt on väljendatud muret rahvusringhäälingu RTV Slovenia finantsseisundi ja talle avaldatava poliitilise surve pärast; arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Liidus ja meediavabaduse kiirreageerimise projektis on väljendatud muret Sloveenia avalik-õigusliku telejaama RTV Slovenia uudistesaadetes kavandatud muudatuste pärast, mis võivad vähendada televisiooniteenuse osutaja võimet teavitada üldsust ja kontrollida võimupositsioonil olevaid isikuid (9); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Ülikool-Instituudi 2021. aasta meedia mitmekesisuse seire aruandes ja eri sidusrühmade poolt on väljendatud muret rahvusringhäälingu RTV Slovenia finantsseisundi ja talle avaldatava poliitilise surve pärast; arvestades, et Euroopa Ajakirjanike Liidus ja meediavabaduse kiirreageerimise projektis on väljendatud muret Sloveenia avalik-õigusliku telejaama RTV Slovenia uudistesaadetes kavandatud muudatuste pärast, mis võivad vähendada televisiooniteenuse osutaja võimet teavitada üldsust ja kontrollida võimupositsioonil olevaid isikuid (9);

| T. | arvestades, et Sloveenia ja mõned teised liikmesriigid ei ole veel rakendanud kõiki audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (10) ja Euroopa elektroonilise side seadustiku (11) nõudeid, eelkõige neid, mis käsitlevad meediaturgu reguleeriva riikliku asutuse sõltumatust, ega tugevdatud reegleid vägivallale või vihkamisele õhutamise vastu võitlemiseks ning turvalisema, õiglasema ja mitmekesisema audiovisuaalmaastiku edendamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Sloveenia ja mõned teised liikmesriigid ei ole veel rakendanud kõiki audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (10) ja Euroopa elektroonilise side seadustiku (11) nõudeid, eelkõige neid, mis käsitlevad meediaturgu reguleeriva riikliku asutuse sõltumatust, ega tugevdatud reegleid vägivallale või vihkamisele õhutamise vastu võitlemiseks ning turvalisema, õiglasema ja mitmekesisema audiovisuaalmaastiku edendamiseks;

| U. | arvestades, et on tulnud murelikke teateid, et surve sõltumatutele avaliku sektori asutustele ja meediale jätkub, hõlmates laimukampaaniad, kriminaaluurimisi ning üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid, mille on esitanud silmapaistvad avaliku elu tegelased ja poliitikud, sealhulgas valitsuse liikmed; arvestades, et Sloveenia ei ole laimu täielikult dekriminaliseerinud, millel võib olla pärssiv mõju väljendusvabadusele ja riigiametnike kuritarvitustest teatamisele ning mis võib viia enesetsensuurini; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et on tulnud murelikke teateid, et surve sõltumatutele avaliku sektori asutustele ja meediale jätkub, hõlmates laimukampaaniad, kriminaaluurimisi ning üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid, mille on esitanud silmapaistvad avaliku elu tegelased ja poliitikud, sealhulgas valitsuse liikmed; arvestades, et Sloveenia ei ole laimu täielikult dekriminaliseerinud, millel võib olla pärssiv mõju väljendusvabadusele ja riigiametnike kuritarvitustest teatamisele ning mis võib viia enesetsensuurini;

| V. | arvestades, et piiravad meetmed COVID-19 pandeemia leviku vastu võitlemiseks on võetud enamasti vastu määruste ja dekreetidega ning harvemini seaduste ja õigusaktide kujul; arvestades, et Sloveenia konstitutsioonikohus on kuulutanud mitu valitsuse dekreeti ja piiravaid meetmeid käsitlevat õigusnormi põhiseadusevastaseks kas seetõttu, et need rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet, või seetõttu, et neil puudub õiguslik alus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et piiravad meetmed COVID-19 pandeemia leviku vastu võitlemiseks on võetud enamasti vastu määruste ja dekreetidega ning harvemini seaduste ja õigusaktide kujul; arvestades, et Sloveenia konstitutsioonikohus on kuulutanud mitu valitsuse dekreeti ja piiravaid meetmeid käsitlevat õigusnormi põhiseadusevastaseks kas seetõttu, et need rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet, või seetõttu, et neil puudub õiguslik alus;

| W. | arvestades, et komisjon leidis oma õigusriiki käsitlevate 2020. ja 2021. aasta aruannete Sloveeniat käsitlevas peatükis, et kohtunõukogule ja riiklikule prokuratuurinõukogule piisavate vahendite tagamine on nende autonoomsete organite sõltumatu ja tulemusliku toimimise oluline tingimus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjon leidis oma õigusriiki käsitlevate 2020. ja 2021. aasta aruannete Sloveeniat käsitlevas peatükis, et kohtunõukogule ja riiklikule prokuratuurinõukogule piisavate vahendite tagamine on nende autonoomsete organite sõltumatu ja tulemusliku toimimise oluline tingimus;

| X. | arvestades, et konstitutsioonikohtusse on esitatud rekordarv kohtuasju; arvestades, et mitmeid konstitutsioonikohtu otsuseid ei rakendatud ettenähtud aja jooksul; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et konstitutsioonikohtusse on esitatud rekordarv kohtuasju; arvestades, et mitmeid konstitutsioonikohtu otsuseid ei rakendatud ettenähtud aja jooksul;

| Y. | arvestades, et on tulnud teateid väidetava poliitilise sekkumise kohta uurimisasutuste ja prokuratuuriasutuste, eriti riikliku uurimisbüroo tegevusse; arvestades, et 2020. aasta oktoobris tegi halduskohus otsuse selle kohta, kas riikliku uurimisbüroo endise direktori ametist vabastamine oli ebaseaduslik, ning arvestades, et selle otsuse peale on esitatud apellatsioonikaebus; arvestades, et komisjoni õigusriiki käsitleva 2021. aasta aruande Sloveeniat käsitleva peatüki kohaselt ei ole uurimisbüroo kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite vallas konkreetseid tulemusi saavutanud; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et on tulnud teateid väidetava poliitilise sekkumise kohta uurimisasutuste ja prokuratuuriasutuste, eriti riikliku uurimisbüroo tegevusse; arvestades, et 2020. aasta oktoobris tegi halduskohus otsuse selle kohta, kas riikliku uurimisbüroo endise direktori ametist vabastamine oli ebaseaduslik, ning arvestades, et selle otsuse peale on esitatud apellatsioonikaebus; arvestades, et komisjoni õigusriiki käsitleva 2021. aasta aruande Sloveeniat käsitleva peatüki kohaselt ei ole uurimisbüroo kõrgemal tasandil esinevate korruptsioonijuhtumite vallas konkreetseid tulemusi saavutanud;

| Z. | arvestades, et valitsus võttis vastu uue muudetud politseikorralduse ja -töö seaduse, mis kehtib alates 13. novembrist 2021 ja sisaldab üleminekusätteid, millega nähakse ette, et kõrged politseiametnikud vabastatakse kohe oma ametikohustuste täitmisest, lõpetades seega umbes 130 politseijuhi, sealhulgas korrakaitse- ja kriminaalpolitsei direktorite, kõigi kaheksa politseiasutuse direktori ja 110 politseijaoskonna ülema töösuhte; arvestades, et politseiseaduse muudatustega muudetakse menetlusi, mis käsitlevad seda ajahetke, mil riigiprokurör juhtumi üle võtab, mis võib mõjutada prokuratuuri sõltumatust; arvestades, et 2021. aastal vabastati ametist kolm riikliku uurimisbüroo juhti ja politsei kõrgematel tasanditel toimus mitu olulist muutust, sealhulgas riikliku politseiüksuse direktori ebaseaduslik ametist vabastamine; arvestades, et siseminister ja politsei peadirektor ei ole nimetatud ebaseaduslikku ametist vabastamist käsitlevat otsust nr 82/2020–33 seni rakendanud (12); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et valitsus võttis vastu uue muudetud politseikorralduse ja -töö seaduse, mis kehtib alates 13. novembrist 2021 ja sisaldab üleminekusätteid, millega nähakse ette, et kõrged politseiametnikud vabastatakse kohe oma ametikohustuste täitmisest, lõpetades seega umbes 130 politseijuhi, sealhulgas korrakaitse- ja kriminaalpolitsei direktorite, kõigi kaheksa politseiasutuse direktori ja 110 politseijaoskonna ülema töösuhte; arvestades, et politseiseaduse muudatustega muudetakse menetlusi, mis käsitlevad seda ajahetke, mil riigiprokurör juhtumi üle võtab, mis võib mõjutada prokuratuuri sõltumatust; arvestades, et 2021. aastal vabastati ametist kolm riikliku uurimisbüroo juhti ja politsei kõrgematel tasanditel toimus mitu olulist muutust, sealhulgas riikliku politseiüksuse direktori ebaseaduslik ametist vabastamine; arvestades, et siseminister ja politsei peadirektor ei ole nimetatud ebaseaduslikku ametist vabastamist käsitlevat otsust nr 82/2020–33 seni rakendanud (12);

| AA. | arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande Sloveeniat käsitleva peatüki kohaselt on kodanikuühiskonna tegutsemisruum ahenenud; arvestades, et teatatud on valitsusväliste organisatsioonide vastu suunatud laimukampaaniatest, eriti sotsiaalmeedias; arvestades, et need kampaaniad on eriti mõjutanud rändajate, meediapädevuse ja inimkaubanduse probleemidega tegelevaid kodanikuühiskonna organisatsioone; arvestades, et Sloveenia riikliku valitsusväliste organisatsioonide katusvõrgustiku CNVOS kogutud andmete kohaselt on avaliku sektori vahendite saamisel edukad ainult need valitsusvälised organisatsioonid, kellele on antud avalikes huvides tegutsemise staatus; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide rahastamist suurendati 372 miljonilt eurolt 2019. aastal 416 miljoni euroni 2020. aastal, ning arvestades, et valitsus tegi mitu seadusandlikku muudatust, et toetada valitsusväliseid organisatsioone pandeemia ajal (13); |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjoni 2021. aasta õigusriiki käsitleva aruande Sloveeniat käsitleva peatüki kohaselt on kodanikuühiskonna tegutsemisruum ahenenud; arvestades, et teatatud on valitsusväliste organisatsioonide vastu suunatud laimukampaaniatest, eriti sotsiaalmeedias; arvestades, et need kampaaniad on eriti mõjutanud rändajate, meediapädevuse ja inimkaubanduse probleemidega tegelevaid kodanikuühiskonna organisatsioone; arvestades, et Sloveenia riikliku valitsusväliste organisatsioonide katusvõrgustiku CNVOS kogutud andmete kohaselt on avaliku sektori vahendite saamisel edukad ainult need valitsusvälised organisatsioonid, kellele on antud avalikes huvides tegutsemise staatus; arvestades, et valitsusväliste organisatsioonide rahastamist suurendati 372 miljonilt eurolt 2019. aastal 416 miljoni euroni 2020. aastal, ning arvestades, et valitsus tegi mitu seadusandlikku muudatust, et toetada valitsusväliseid organisatsioone pandeemia ajal (13);

| AB. | arvestades, et Sloveenia ülemkohus leidis, et Sloveenia politsei käitumine varjupaigataotleja suhtes, kes oli langenud aheltagasitõrjumise ohvriks, on ebaseaduslik ning rikub kollektiivse väljasaatmise keeldu, piinamise keeldu ja taotleja õigust varjupaigamenetlusele (14); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Sloveenia ülemkohus leidis, et Sloveenia politsei käitumine varjupaigataotleja suhtes, kes oli langenud aheltagasitõrjumise ohvriks, on ebaseaduslik ning rikub kollektiivse väljasaatmise keeldu, piinamise keeldu ja taotleja õigust varjupaigamenetlusele (14);

| AC. | arvestades, et 13.–15. oktoobril 2021 külastas Sloveeniat demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma delegatsioon, kes jõudis järeldusele, et avaliku sektori asutused, eriti konstitutsioonikohus, andmekaitsevolinik ja riigi peaprokurör, toimivad üldiselt hästi; arvestades, et samal ajal väljendas delegatsioon sügavat muret muude käesolevas resolutsioonis käsitletud küsimuste pärast; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 13.–15. oktoobril 2021 külastas Sloveeniat demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma delegatsioon, kes jõudis järeldusele, et avaliku sektori asutused, eriti konstitutsioonikohus, andmekaitsevolinik ja riigi peaprokurör, toimivad üldiselt hästi; arvestades, et samal ajal väljendas delegatsioon sügavat muret muude käesolevas resolutsioonis käsitletud küsimuste pärast;

| 1. | peab hädavajalikuks tagada, et ELi lepingu artiklis 2 loetletud ühiste Euroopa väärtuste järgimine tagataks täielikult; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt mures Sloveenia avaliku arutelu taseme, vaenuõhkkonna, usaldamatuse ja sügava polariseerumise pärast, mis on vähendanud usaldust avaliku sektori asutuste vastu ja nende vahel; rõhutab asjaolu, et silmapaistvad avaliku elu tegelased ja poliitikud, sealhulgas valitsuse liikmed, peavad olema eeskujuks ja tagama lugupidava ja tsiviliseeritud avaliku arutelu, mille käigus ei ähvardata, rünnata, hägustata ega ahistata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt, et 24. novembril 2021 nimetati pärast kuuekuulist viivitust Sloveeniast Euroopa Prokuratuuri kolleegiumisse kaks delegaatprokuröri, mis tähendab, et Euroopa Prokuratuuri koosseis on nüüd täielik ja kõik osalevad liikmesriigid on delegaatprokurörid nimetanud; on seisukohal, et täielikult toimiv Euroopa Prokuratuur on äärmiselt oluline, et kaitsta ELi eelarve terviklikkust ja tagada ELi finantshuve kahjustavate kuritegude eest vastutusele võtmine; väljendab muret justiitsministeeriumi kavandatavate muudatuste pärast riigiprokuröre käsitlevates õigusaktides, mis võimaldaksid tagasiulatuvalt muuta prokuröride ametisse nimetamise kriteeriume ja tooksid kaasa ohu, et kaks hiljuti ametisse nimetatud Sloveeniast pärit Euroopa Prokuratuuri delegaatprokuröri vabastatakse ametist (15); palub, et Sloveenia valitsus tagaks Sloveenias vastavalt Euroopa Prokuratuuri määruses sätestatud reeglitele Euroopa Prokuratuuri tulemusliku struktuurse toimimise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub, et valitsus viiks praegu kinnitamist ootavate riiklike prokuröride ametisse nimetamise protsessi võimalikult kiiresti lõpule; võtab teadmiseks kohtunõukogu ja riikliku prokuratuurinõukogu vahendite suurendamise ning rõhutab, kui oluline on nende isevalitsevate asutuste finantsautonoomia ja neile piisavate vahendite eraldamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks STA-le antava riigi toetuse taasalustamise; rõhutab, kui oluline on agentuuri pikaajaline majanduslik elujõulisus, et ta saaks täita oma ülesandeid sõltumatult; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub valitsust üles taastama STA riiklikku rahastamist, mida ta on õiguslikult kohustatud tegema, ning kandma raha üle korrapäraselt ja täielikult kooskõlas riigisisese õigusega; palub valitsusel tagada agentuuri toimetuslik sõltumatus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab muret rünnakute, laimukampaaniate, kriminaaluurimiste ja üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide pärast, mille algatajaks on väljapaistvad avaliku elu tegelased ja poliitikud, sealhulgas valitsuse liikmed, eriti kui need pärinevad ametivõimudelt ja ametiisikutelt, ning kutsub kõiki osalisi üles sellist tegevust lõpetama; palub Sloveenia valitsusel tagada Sloveenia avalik-õiguslikule televisioonile RTV piisavad rahalised vahendid, lõpetada igasuguse poliitiline sekkumine ja surve avaldamine selle toimetuspoliitikale ning tagada selle ringhäälinguorganisatsiooni sõltumatus; kutsub ametivõime üles parandama meediaomandi läbipaistvust, kehtestama selged reeglid riigiettevõtete ja riigile kuuluvate ettevõtete reklaamile kulutatavate summade kohta ning tagama, et üldsusel ja ajakirjanikel oleks avalikule teabele nõuetekohane juurdepääs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks valitsuse poolt 2020. aasta juulis esitatud muudatusettepanekud, mis kavatseti vastu võtta 2021. aasta lõpuks ja mis vastuvõtmise korral suurendaksid meediaomandi läbipaistvust; kutsub Sloveenia valitsust, Sloveenia Riigikogu ja Sloveenia Riiginõukogu üles kiirendama arutelusid menetluses oleva massimeediaseaduse üle; rõhutab lisaks vajadust selgete reeglite järele riikliku reklaami jaotamise kohta, et tagada, et üldsusel ja ajakirjanikel on avalikule teabele tegelik juurdepääs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab muret selle pärast, et ikka veel valitsetakse dekreetidega ja et seetõttu puudub parlamentaarne kontroll, ning on eriti mures praeguste COVID-19 pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse pärast; märgib, et paljudel valitsuse dekreetidel puudub selge õiguslik alus ja need jäetakse sageli ametlikus väljaandes avaldamata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise õigus- ja institutsiooniline raamistik on pidevalt paranenud, mis kajastub eelkõige seadusandlikes muudatustes, mis on parandanud korruptsiooni ennetamise komisjoni sõltumatust, korraldust ja toimimist, kuigi selle asutuse inimressursid on endiselt piiratud, ning on tugevdanud lobitööd, rikkumisest teatajate kaitset ja varade deklareerimist käsitlevat õigusraamistikku; märgib, et eelmine strateegia on suures osas ellu viidud, kuid on endiselt mures, et korruptsioonivastaste reeglite täitmist ei tagata tulemuslikult, samuti asjaolu pärast, et mõned meetmed on veel pooleli ja uut kava ei ole vastu võetud, ning suutlikkuse pärast uurida korruptsioonijuhtumeid tulemuslikult, aga ka selle pärast, et korruptsioonijuhtumite, eriti kõrgetasemeliste juhtumite puhul on süüdimõistvate kohtuotsuste arv väike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Sloveenia valitsust üles tagama, et politseiseaduse muudatused ei too mingil juhul kaasa põhjendamatut poliitilist sekkumist ega mõjuta politseijõudude suutlikkust ja/või prokuratuuri rolli ja sõltumatust; kutsub Sloveenia valitsust üles tagama piisavad rahalised vahendid, et ametiasutused saaksid täita oma ülesandeid täielikult ja põhjendamatute takistusteta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab ametiasutustel suurendada pingutusi, et tegeleda peamiste inimõiguste küsimustega, mis mõjutavad varjupaigataotlejaid ja rändajaid, romasid, kadunud inimesi ja vaesuses elavaid inimesi (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt, et inimõiguste ombudsmanile anti hiljuti vastavalt Pariisi põhimõtetele A-staatusega riikliku inimõiguste asutuse akrediteering, mille saamiseks oli tehtud tööd alates 2015. aastast; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub valitsust üles täielikult austama Sloveenia põhiseadust ning ELi ja rahvusvahelist õigust ja kohustusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et kõik liikmesriigid peavad oma õigus- ja haldustavades täielikult järgima ELi õigust ning austama täielikult õigusriigi põhimõtet ja võimude lahususe põhimõtet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub Sloveenial audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja Euroopa elektroonilise side seadustik riigisisesesse õigusesse viivitamata üle võtta; palub Sloveenial võtta riigisisesesse õigusesse üle ka ELi rikkumisest teatajate direktiiv (17); |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Sloveenia valitsust üles kiiresti ja täielikult rakendama konstitutsioonikohtu otsuseid; palub Sloveenia valitsusel tagada kohtunõukogule ja riiklikule prokuratuurinõukogule, konstitutsioonikohtule ja ülemkohtule piisavad rahalised vahendid ning austada nende finantsautonoomiat, et need autonoomsed organid ja sõltumatud institutsioonid saaksid toimida sõltumatult ja tulemuslikumalt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule, Sloveenia presidendile, valitsusele ja parlamendile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0313.

(2)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(4)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 2.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85

(7)  https://www.zaobstanek.si/en

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (ELT L 321, 17.12.2018, lk 36).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/en/ngo-sector-slovenia/public-funding-aggregated-data/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS& database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

Olukord Nicaraguas

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nicaraguas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nicaraguas (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel tehtud avaldusi ja eelkõige 8. novembri 2021. aasta avaldust Nicaragua kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt ELi nimel tehtud avaldusi ja eelkõige 8. novembri 2021. aasta avaldust Nicaragua kohta,

| — | võttes arvesse assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2) (ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika riikide vahel (2) (ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimisleping),

| — | võttes arvesse nõukogu määruseid ja otsuseid, mis käsitlevad Nicaraguas toime pandavate inimõiguste raskete rikkumiste vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta otsust, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1720, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Nicaraguas ning millega pikendati neid sanktsioone 15. oktoobrini 2022 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruseid ja otsuseid, mis käsitlevad Nicaraguas toime pandavate inimõiguste raskete rikkumiste vastu suunatud piiravaid meetmeid, ning nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta otsust, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1720, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Nicaraguas ning millega pikendati neid sanktsioone 15. oktoobrini 2022 (3),

| — | võttes arvesse 59 riigi ühisavaldust Nicaragua kohta, mis võeti vastu 22. juunil 2021. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogu 47. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 59 riigi ühisavaldust Nicaragua kohta, mis võeti vastu 22. juunil 2021. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogu 47. istungjärgul,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 13. septembril 2021. aastal Inimõiguste Nõukogu 48. istungjärgul antud suulist ajakohastatud ülevaadet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 13. septembril 2021. aastal Inimõiguste Nõukogu 48. istungjärgul antud suulist ajakohastatud ülevaadet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas,

| — | võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni Peaassamblee 12. novembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni Peaassamblee 12. novembri 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Nicaraguas,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide presidendi Joe Bideni 16. novembri 2021. aasta meedet „Teadaanne Nicaraguas demokraatiat ohustava poliitika ja tegevuse eest vastutavate isikute sisserändajana või muu kui sisserändajana riiki sisenemise peatamise kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide presidendi Joe Bideni 16. novembri 2021. aasta meedet „Teadaanne Nicaraguas demokraatiat ohustava poliitika ja tegevuse eest vastutavate isikute sisserändajana või muu kui sisserändajana riiki sisenemise peatamise kohta“,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni avaldusi, eelkõige 10. novembri 2021. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Nicaraguas valimiste toimumise ajal teatatud inimõiguste rikkumised, ja 20. novembri 2021. aasta avaldust, milles rõhutatakse oma pädevust Nicaragua suhtes ja peetakse kahetsusväärseks Nicaragua otsust denonsseerida inimõiguste raskete rikkumiste olukorras Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) harta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni avaldusi, eelkõige 10. novembri 2021. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Nicaraguas valimiste toimumise ajal teatatud inimõiguste rikkumised, ja 20. novembri 2021. aasta avaldust, milles rõhutatakse oma pädevust Nicaragua suhtes ja peetakse kahetsusväärseks Nicaragua otsust denonsseerida inimõiguste raskete rikkumiste olukorras Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) harta,

| — | võttes arvesse ARO 8. detsembri 2021. aasta resolutsiooni alalise nõukogu 29. novembri 2021. aasta arutelude tulemuste kohta olukorra üle Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO 8. detsembri 2021. aasta resolutsiooni alalise nõukogu 29. novembri 2021. aasta arutelude tulemuste kohta olukorra üle Nicaraguas,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 4. märtsil 2018 Costa Ricas Escazús allkirjastatud piirkondlikku lepingut, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. märtsil 2018 Costa Ricas Escazús allkirjastatud piirkondlikku lepingut, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 7. novembril 2021. aastal korraldas Daniel Ortega režiim farsi, et jätta mulje, nagu oleks Nicaraguas toimunud valimisprotsess, kuigi tegelikkuses ei olnud see ei vaba ega õiglane, vaid läbinisti ebademokraatlik ja õigusvastane ning pettustest varjutatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 7. novembril 2021. aastal korraldas Daniel Ortega režiim farsi, et jätta mulje, nagu oleks Nicaraguas toimunud valimisprotsess, kuigi tegelikkuses ei olnud see ei vaba ega õiglane, vaid läbinisti ebademokraatlik ja õigusvastane ning pettustest varjutatud;

| B. | arvestades, et ametisolev president Daniel Ortega, kes on riiki juhtinud alates 2007. aastast, valis end tagasi viiendaks ametiajaks, mis on tema neljas järjestikune ametiaeg, kogudes kõrgeima valimisnõukogu andmetel 65 % suuruse valimisaktiivsuse juures ligi 75 % antud häältest; arvestades, et Nicaragua kodanikuühiskonna organisatsioonide usaldusväärsete vaatluste kohaselt oli valimisaktiivsus hinnanguliselt palju madalam ning hääletamisest hoidumise määr oli ligikaudu 81,5 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ametisolev president Daniel Ortega, kes on riiki juhtinud alates 2007. aastast, valis end tagasi viiendaks ametiajaks, mis on tema neljas järjestikune ametiaeg, kogudes kõrgeima valimisnõukogu andmetel 65 % suuruse valimisaktiivsuse juures ligi 75 % antud häältest; arvestades, et Nicaragua kodanikuühiskonna organisatsioonide usaldusväärsete vaatluste kohaselt oli valimisaktiivsus hinnanguliselt palju madalam ning hääletamisest hoidumise määr oli ligikaudu 81,5 %;

| C. | arvestades, et Daniel Ortega käskis kõigil teistel Nicaragua ametivõimudel võtta selle protsessi tulemuse mõjutamiseks kasutusele kõik kättesaadavad vahendid; arvestades, et 2021. aasta mai ja novembri vahel kõrvaldasid ametivõimud tulemuslikult igasuguse tõsisema valimiskonkurentsi ja hävitasid valimisprotsessi usaldusväärsuse presidendivalimiste seitsme eelkandidaadi ja ligi 40 opositsioonijuhi, üliõpilaste ja maapiirkondade juhtide, ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja äriringkondade esindajate süstemaatilise meelevaldse vangistamise, ahistamise ja hirmutamise teel; arvestades, et meelevaldselt vahistatud isikutele on esitatud väljamõeldud, poliitiliselt motiveeritud ja ebamäärased kriminaalsüüdistused, mille kohta puuduvad tõendid ja mille menetlemisel on rängalt rikutud menetluslikke tagatisi, mis näitab kohtusüsteemi sõltumatuse puudumist; arvestades, et Nicaragua kõrgeim valimisnõukogu tühistas režiimi korraldusel kõigi sõltumatute opositsioonierakondade ja presidendivalimiste seitsme eelkandidaadi juriidilise isiku staatuse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Daniel Ortega käskis kõigil teistel Nicaragua ametivõimudel võtta selle protsessi tulemuse mõjutamiseks kasutusele kõik kättesaadavad vahendid; arvestades, et 2021. aasta mai ja novembri vahel kõrvaldasid ametivõimud tulemuslikult igasuguse tõsisema valimiskonkurentsi ja hävitasid valimisprotsessi usaldusväärsuse presidendivalimiste seitsme eelkandidaadi ja ligi 40 opositsioonijuhi, üliõpilaste ja maapiirkondade juhtide, ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja äriringkondade esindajate süstemaatilise meelevaldse vangistamise, ahistamise ja hirmutamise teel; arvestades, et meelevaldselt vahistatud isikutele on esitatud väljamõeldud, poliitiliselt motiveeritud ja ebamäärased kriminaalsüüdistused, mille kohta puuduvad tõendid ja mille menetlemisel on rängalt rikutud menetluslikke tagatisi, mis näitab kohtusüsteemi sõltumatuse puudumist; arvestades, et Nicaragua kõrgeim valimisnõukogu tühistas režiimi korraldusel kõigi sõltumatute opositsioonierakondade ja presidendivalimiste seitsme eelkandidaadi juriidilise isiku staatuse;

| D. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide teatel registreeriti valimispäeval 285 poliitilise vägivalla ja valimissurve avaldamise juhtumit, mis hõlmasid peamiselt riigitöötajate, avaliku sektori töötajate, üliõpilaste ja meditsiinitöötajate hirmutamist, ahistamist, ähvardamist ja väljapressimist eesmärgiga sundida neid valima; arvestades, et Nicaragua režiim on jätnud Nicaragua rahva ilma kodaniku- ja poliitilistest õigustest ning väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusest, keelustanud hulgaliselt kodanikuühiskonna organisatsioone ning pole täitnud inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustusi, mis tulenevad Nicaragua põhiseadusest, Ameerika riikide demokraatiahartast ja rahvusvahelistest paktidest, mille osaline riik on; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide teatel registreeriti valimispäeval 285 poliitilise vägivalla ja valimissurve avaldamise juhtumit, mis hõlmasid peamiselt riigitöötajate, avaliku sektori töötajate, üliõpilaste ja meditsiinitöötajate hirmutamist, ahistamist, ähvardamist ja väljapressimist eesmärgiga sundida neid valima; arvestades, et Nicaragua režiim on jätnud Nicaragua rahva ilma kodaniku- ja poliitilistest õigustest ning väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadusest, keelustanud hulgaliselt kodanikuühiskonna organisatsioone ning pole täitnud inimõiguste ja põhivabadustega seotud kohustusi, mis tulenevad Nicaragua põhiseadusest, Ameerika riikide demokraatiahartast ja rahvusvahelistest paktidest, mille osaline riik on;

| E. | arvestades, et režiim on ajakirjandust, ajakirjandusvabadust ja õigust teabele üha enam sihipäraselt rünnanud; arvestades, et seitsmel rahvusvahelisel meediakanalil ei lastud riiki siseneda, et petturlikke valimisi kajastada; arvestades, et sõltumatud ajakirjandusühendused on hukka mõistnud vähemalt 52 sõltumatute ajakirjanike vastu suunatud rünnakut, mis toimusid ajavahemikul 25. oktoobrist kuni 7. novembrini 2021; arvestades, et 7. novembril 2021 akrediteeriti ainult ametlikud meediakanalid, millega rikuti õigust teabele ja väljendusvabadust ning mille tagajärjeks oli veelgi ulatuslikum tsensuur ja massiteabevahendite infosulg; arvestades, et sarnaselt sellele represseeritakse inimõiguste kaitsjaid, keskkonnakaitsjaid, nais- ja LGBTIQ aktiviste, ühiskonnategelasi ja poliitilisi liidreid, ettevõtete juhte, juriste ning meditsiinitöötajaid ja valitsusväliste organisatsioonide töötajaid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et režiim on ajakirjandust, ajakirjandusvabadust ja õigust teabele üha enam sihipäraselt rünnanud; arvestades, et seitsmel rahvusvahelisel meediakanalil ei lastud riiki siseneda, et petturlikke valimisi kajastada; arvestades, et sõltumatud ajakirjandusühendused on hukka mõistnud vähemalt 52 sõltumatute ajakirjanike vastu suunatud rünnakut, mis toimusid ajavahemikul 25. oktoobrist kuni 7. novembrini 2021; arvestades, et 7. novembril 2021 akrediteeriti ainult ametlikud meediakanalid, millega rikuti õigust teabele ja väljendusvabadust ning mille tagajärjeks oli veelgi ulatuslikum tsensuur ja massiteabevahendite infosulg; arvestades, et sarnaselt sellele represseeritakse inimõiguste kaitsjaid, keskkonnakaitsjaid, nais- ja LGBTIQ aktiviste, ühiskonnategelasi ja poliitilisi liidreid, ettevõtete juhte, juriste ning meditsiinitöötajaid ja valitsusväliste organisatsioonide töötajaid;

| F. | arvestades, et 3.–7. novembrini 2021 teatati riigis umbes 35 meelevaldsest kinnipidamisest; arvestades, et ainult üheksa vangi on vabastatud ja 26 on endiselt vangistuses; arvestades, et meelevaldselt peetakse kinni kokku vähemalt 170 inimest; arvestades, et sellised inimõiguste rikkumised, mille väidetavalt panid toime peamiselt politseiametnikud, munitsipaalametnikud, riigi osalusega asutuste ametnikud ja miilitsa toetajaks organiseeritud tsiviilrühmitused, suurenesid petturlikele valimistele eelnenud päevadel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 3.–7. novembrini 2021 teatati riigis umbes 35 meelevaldsest kinnipidamisest; arvestades, et ainult üheksa vangi on vabastatud ja 26 on endiselt vangistuses; arvestades, et meelevaldselt peetakse kinni kokku vähemalt 170 inimest; arvestades, et sellised inimõiguste rikkumised, mille väidetavalt panid toime peamiselt politseiametnikud, munitsipaalametnikud, riigi osalusega asutuste ametnikud ja miilitsa toetajaks organiseeritud tsiviilrühmitused, suurenesid petturlikele valimistele eelnenud päevadel;

| G. | arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjoni 2021. aasta oktoobri aruandes märgiti, et valitsus on loonud Nicaraguas repressioonide, korruptsiooni, valimispettuse ja struktuurse karistamatuse kaudu politseiriigi, et saavutada oma „alaline võimul püsimine ning privileegide ja immuniteetide säilitamine“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjoni 2021. aasta oktoobri aruandes märgiti, et valitsus on loonud Nicaraguas repressioonide, korruptsiooni, valimispettuse ja struktuurse karistamatuse kaudu politseiriigi, et saavutada oma „alaline võimul püsimine ning privileegide ja immuniteetide säilitamine“;

| H. | arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja üle 40 riigi on Nicaragua valimised kategooriliselt hukka mõistnud ja keeldunud neid demokraatlikeks tunnistamast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed rahvusvahelised organisatsioonid ja üle 40 riigi on Nicaragua valimised kategooriliselt hukka mõistnud ja keeldunud neid demokraatlikeks tunnistamast;

| I. | arvestades, et Nicaragua režiim on viimastel aastatel võtnud vastu üha piiravamaid seadusi, millega institutsionaliseeritakse repressioonid ja legaliseeritakse riigis seaduste vastuvõtmisest saadik toime pandud teod; arvestades, et Nicaragua on muutunud hirmuvabariigiks, kus rohkem kui 140 000 kodanikku on sunnitud otsima varjupaika paguluses ning elama väga rasketes sotsiaalmajanduslikes tingimustes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Nicaragua režiim on viimastel aastatel võtnud vastu üha piiravamaid seadusi, millega institutsionaliseeritakse repressioonid ja legaliseeritakse riigis seaduste vastuvõtmisest saadik toime pandud teod; arvestades, et Nicaragua on muutunud hirmuvabariigiks, kus rohkem kui 140 000 kodanikku on sunnitud otsima varjupaika paguluses ning elama väga rasketes sotsiaalmajanduslikes tingimustes;

| J. | arvestades, et Nicaragua režiim on kaevandusettevõtetega kontsessioonilepinguid sõlmides ja asunikke toetades raadanud ja hävitanud põlisrahvaste ja Aafrika päritolu inimeste territooriume; arvestades, et Nicaraguas tapeti 2020. aastal 12 keskkonnaliidrit (2019. aastal oli neid viis), mis tähendab, et võttes aluseks rahvaarvu, oli see 2020. aastal maa- ja keskkonnakaitsjate jaoks kõige ohtlikum riik; arvestades, et Nicaraguas alates 2020. aasta jaanuarist territoriaalsete vaidlustega seoses ja põlisrahvaste vastu toime pandud mõrvad ja agressiooniaktid on jätkuvalt karistamata, eelkõige Kariibi mere põhjaranniku autonoomses piirkonnas toime pandud teod, sealhulgas üheksa põliselaniku mõrvamine 23. augustil 2020 ja kahe naise seksuaalne kuritarvitamine rünnakus, mis oli seotud maavaidlusega kulla kaevandamise üle Sauni territooriumidel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Nicaragua režiim on kaevandusettevõtetega kontsessioonilepinguid sõlmides ja asunikke toetades raadanud ja hävitanud põlisrahvaste ja Aafrika päritolu inimeste territooriume; arvestades, et Nicaraguas tapeti 2020. aastal 12 keskkonnaliidrit (2019. aastal oli neid viis), mis tähendab, et võttes aluseks rahvaarvu, oli see 2020. aastal maa- ja keskkonnakaitsjate jaoks kõige ohtlikum riik; arvestades, et Nicaraguas alates 2020. aasta jaanuarist territoriaalsete vaidlustega seoses ja põlisrahvaste vastu toime pandud mõrvad ja agressiooniaktid on jätkuvalt karistamata, eelkõige Kariibi mere põhjaranniku autonoomses piirkonnas toime pandud teod, sealhulgas üheksa põliselaniku mõrvamine 23. augustil 2020 ja kahe naise seksuaalne kuritarvitamine rünnakus, mis oli seotud maavaidlusega kulla kaevandamise üle Sauni territooriumidel;

| 1. | mõistab hukka Daniel Ortega ja Rosario Murillo režiimi poolt 7. novembril 2021 korraldatud valimisfarsi, millega rikuti kõiki rahvusvahelisi demokraatlikke standardeid usaldusväärsete, kaasavate, õiglaste ja läbipaistvate valimiste kohta; ei pea legitiimseks nende võltsitud valimiste tulemusi ega tunnista seetõttu ühegi nendest petturlikest valimistest tuleneva ametivõimu demokraatlikku legitiimsust; toetab avaldusi, milles kinnitatakse, et nende valimistega viidi lõpule Nicaragua üleminek autokraatlikule riigikorrale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Nicaragua ametivõime üles kaitsma ja austama inimõigusi ning võimaldama Nicaragua rahval kasutada oma kodaniku- ja poliitilisi õigusi; nõuab valimiste korraldamist kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja Ameerika riikide demokraatiahartaga, et vastata Nicaragua rahva demokraatlikele püüdlustele, ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide piiranguteta riiki sisenemise lubamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab oma solidaarsust Nicaragua elanikega ja mõistab hukka vägivalla, poliitilise opositsiooni juhtide süstemaatilise mahasurumise, kodanikuühiskonna osalejate, inimõiguste kaitsjate ja nende pereliikmete, samuti meedia allasurumise ning eelkõige seejuures põhjustatud surmajuhtumid, toime pandud kuritegude laialdase karistamatuse ning Nicaragua režiimi ametnike püsiva korruptsiooni; tuletab meelde, et need teod kujutavad endast inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete selget rikkumist ning näitavad president Daniel Ortega, asepresident Rosario Murillo ja Nicaragua režiimi ametnike jätkuvat suutmatust neid põhimõtteid ja väärtusi kaitsta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma nõudmist vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik meelevaldselt kinnipeetud poliitvangid, opositsiooniaktivistid, inimõiguste ja keskkonnakaitsjad ja ajakirjanikud ning tühistada nende vastu algatatud kohtumenetlused; mõistab hukka nende jätkuva psühholoogilise ja füüsilise väärkohtlemise politsei- ja vanglavõimude poolt, kelle sihtmärgiks on eelkõige naised, ning olukorra, kus mõningaid neist hoitakse isolatsioonis, ilma et neil oleks võimalik võtta ühendust advokaatide ja pereliikmetega või saada arstiabi; tuletab meelde, et Nicaragua peab järgima ÜRO poolt vastu võetud kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid (nn Nelson Mandela nõuded), mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt endiselt kohustuslikud; nõuab, et režiim esitaks viivitamata tõendid vangistatud isikute elusoleku ja asukoha kohta; mõistab hukka Daniel Ortega režiimi otsuse külmutada nende vastu algatatud kohtumenetlused, mille tulemusel nad jäävad tähtajatusse eelvangistusse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et kooskõlas Nicaragua õigusaktide ning rahvusvaheliste lubaduste ja kohustustega tagataks erapooletute, põhjalike ja sõltumatute uurimiste abil õiglus ja vastutavus kõigi ohvrite eest; nõuab tungivalt, et Nicaragua ametivõimud korraldaksid põhjalikud struktuurireformid, et tagada õiguslikud miinimumtagatised ja nõuetekohane menetlus; mõistab lisaks hukka kasvava vägivalla ja hirmutamise, sealhulgas naiste tapmised, millega puutuvad riigis kokku inimõiguste kaitsjad, LGBTIQ kogukonna liikmed, naisaktivistid ja põlisrahvaste aktivistid; nõuab tungivalt, et Nicaragua ametivõimud lõpetaksid repressioonid ja inimõiguste rikkumised ning taastaksid inimõiguste täieliku austamise, eelkõige tühistades kõik piiravad ja õigustühised seadused ning taastades inimõiguste kaitsjate organisatsioonide juriidilise isiku staatuse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid ÜRO Inimõiguste Nõukogus uurimis- ja aruandlusmehhanismi loomist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et Nicaragua sügava poliitilise kriisi ainus lahendus on kaasav ja sisukas riigisisene dialoog, ning peab kahetsusväärseks Nicaragua režiimi korduvat eemaldumist ja soovimatust sellega kaasa tulla; märgib, et Nicaragua režiimiga dialoogi pidamise eeltingimused on vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamine, õigusriigi ja vabaduste taastamine ning represseerimise ja hirmu lõpetamine, omavoliliselt kinni peetud poliitvangide vabastamine, meelevaldselt laiali saadetud erakondade õigusliku seisundi taastamine, riigist põgenenud isikute tagasipöördumine nii, et neid ei tõrjuta ja neile antakse täielikud tagatised, ning rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonide tagasipöördumine riiki; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid läheksid kaasa kodanikuühiskonna praeguste ja tulevaste püüdlustega luua tingimused demokraatiale üleminekut edendavaks dialoogiks, järgides 2019. aasta märtsi kokkulepetes kehtestatut; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldust, milles kaalutakse kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid, et võtta lisameetmeid, sealhulgas individuaalsetest piirangutest kaugemale minna võivaid meetmeid, püüdes samal ajal vältida meetmeid, mis võivad Nicaragua rahva olukorda veelgi raskendada; tunneb heameelt asjaolu üle, et niisuguste isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, on lisatud paljude teiste hulgas ka Rosario Murillo ja et selle loetelu kehtivust on pikendatud 2022. aasta oktoobrini; nõuab, et sellesse loetellu lisataks viivitamata ka Daniel Ortega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et korruptsioon, millest Daniel Ortega ja Rosario Murillo perekond otseselt kasu saab, ja Nicaragua režiimi patrimoniaalne kord, mis hõlmab ka riigi loodusvarade hävitamist, on endeemiline ja laialt levinud ning viib riigi majandusliku ja humanitaarse kokkuvarisemiseni; juhib tähelepanu sellele, et EL ja selle liikmesriigid peaksid jätkama humanitaarabi andmist, et toetada kõige kaitsetumaid, ning püüdma ühtlasi leida laialt levinud korruptsiooni vastu võitlemiseks alternatiivseid meetmeid; nõuab sellega seoses, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid, et rahalised vahendid, mida Euroopa eraldab, muu hulgas mitmepoolsete ja finantseerimisasutuste kaudu, ei aitaks kaasa režiimi korruptsiooni tugevdamisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on vapustatud keskkonnakaitsjate üha suurenevast kriminaliseerimisest ja tagakiusamisest Nicaraguas; mõistab hukka jätkuvad rünnakud ja agressiooni Nicaragua põlisrahvaste vastu; kutsub Nicaragua valitsust üles täitma Escazú lepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid oma Nicaraguas olevate esindajate ja saatkondade kaudu tähelepanelikult kohapealset olukorda, jälgiksid muu hulgas kohtuprotsesse, külastaksid vanglas või koduarestis viibivaid valitsuskriitilisi isikuid ja opositsioonijuhte ning hõlbustaksid erakorraliste viisade väljastamist ja pakuksid liikmesriikides poliitilistel põhjustel ajutist varjupaika; rõhutab ja tunnustab kodanikuühiskonna, inimõiguste kaitsjate, keskkonnakaitsjate ja ajakirjanike keskset rolli Nicaraguas; nõuab, et Euroopa välisteenistus tõhustaks korrapärast dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjatega ning tugevdaks mehhanisme, mis toetavad nende asendamatut tööd; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et Nicaragua välisminister denonsseeris 19. novembril 2021. aastal välja antud ARO harta, ning rõhutab, et see otsus sulgeks riigile ka juurdepääsu Ameerika Riikide Arengupanga poolsele rahastamisele ja tähendaks loobumist oma piirkondlikest inimõiguste kaitsmise mehhanismidest; tuletab meelde, et kuigi Nicaragua loobus harta kohaldamisest, on tema suhtes endiselt siduvad niisugused kohustused, mis tulenevad muudest ARO dokumentidest, sealhulgas Ameerika inimõiguste konventsioonist; toonitab, et niisuguse taganemise jõustumine võib võtta aega kuni kaks aastat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja sarnaselt meelestatud demokraatlikke partnereid üles suurendama mitmepoolsetel foorumitel kooskõlastatult poliitilist survet Nicaragua režiimile, et toetada ja soodustada kiiret üleminekut, mis aitaks Nicaragua rahval taastada täielikult demokraatlik kord ning rahva suveräänsus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks, et Nicaragua režiim katkestas 10. detsembril 2021 diplomaatilised sidemed demokraatliku Taiwaniga, et taotleda totalitaarse Hiina Rahvavabariigi toetust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et Nicaragua peab ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingut silmas pidades järgima ja tugevdama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste põhimõtteid; kordab oma nõudmist, et praegust olukorda arvesse võttes rakendataks assotsieerimislepingu demokraatiaklauslit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab oma nõudmist, et Alessio Casimirri antaks viivitamata Itaaliale välja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Kesk-Ameerika Parlamendile, Lima rühmale ning Nicaragua Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0359.

(2)  ELT L 346, 15.12.2012, lk 3.

(3)  ELT L 361, 12.10.2021, lk 52.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

MeToo liikumine ja ahistamine – tagajärjed ELi institutsioonidele

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon MeToo liikumise ja ahistamise ning selle tagajärgede kohta ELi institutsioonidele (2021/2986(RSP))

(2022/C 251/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10 ja 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 21 ja 23,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (nr 190) ja selle peamisi sätteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (nr 190) ja selle peamisi sätteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mis jõustus 1. augustil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mis jõustus 1. augustil 2014,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (2),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (3),

| — | võttes arvesse oma 14. mai 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2021 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. mai 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2021 tulude ja kulude eelarvestuse kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (5),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2020. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse indeksi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 17. detsembri 2018. aasta aruannet väärikuse kohta ELi institutsioonides ja asutustes töötamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 17. detsembri 2018. aasta aruannet väärikuse kohta ELi institutsioonides ja asutustes töötamisel,

| — | võttes arvesse kodukorra II lisa „Euroopa Parlamendi liikme sobiliku käitumise juhend oma ülesannete täitmisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra II lisa „Euroopa Parlamendi liikme sobiliku käitumise juhend oma ülesannete täitmisel“,

| — | võttes arvesse parlamendi õigusteenistuse 18. novembri 2021. aasta arvamust SJ-0328/21 (D(2021)24350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi õigusteenistuse 18. novembri 2021. aasta arvamust SJ-0328/21 (D(2021)24350),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust „MeToo liikumine ja ahistamine ning tagajärjed ELi institutsioonidele“ (O-000074/2021 – B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust „MeToo liikumine ja ahistamine ning tagajärjed ELi institutsioonidele“ (O-000074/2021 – B9-0045/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu alusväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on liidu alusväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus;

| B. | arvestades, et seksuaalne ahistamine on ELi õiguses (7) defineeritud kui „seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna“; arvestades, et seksuaalne ahistamine on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla vorm ning soolise diskrimineerimise äärmuslik vorm, mis mõjutab naisi ja tütarlapsi ebaproportsionaalselt; arvestades, et sooline vägivald tuleneb võimu ebavõrdsest jaotusest naiste ja meeste vahel, seksismist ja soostereotüüpidest, mis on viinud meeste domineerimise ja naiste diskrimineerimiseni; arvestades, et ligikaudu 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on ELi õiguses (7) defineeritud kui „seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna“; arvestades, et seksuaalne ahistamine on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla vorm ning soolise diskrimineerimise äärmuslik vorm, mis mõjutab naisi ja tütarlapsi ebaproportsionaalselt; arvestades, et sooline vägivald tuleneb võimu ebavõrdsest jaotusest naiste ja meeste vahel, seksismist ja soostereotüüpidest, mis on viinud meeste domineerimise ja naiste diskrimineerimiseni; arvestades, et ligikaudu 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 3. märtsi 2014. aasta aruandest „Naistevastane vägivald: kogu ELi hõlmav uuring“ nähtub, et iga kolmas naine on täisealisena kogenud füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et seksuaalset ahistamist on ELis kogenud kuni 55 % naistest; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 75 % naistest, kes töötavad kõrget kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 61 % teenindussektoris töötavatest naistest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 3. märtsi 2014. aasta aruandest „Naistevastane vägivald: kogu ELi hõlmav uuring“ nähtub, et iga kolmas naine on täisealisena kogenud füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et seksuaalset ahistamist on ELis kogenud kuni 55 % naistest; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 75 % naistest, kes töötavad kõrget kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas; arvestades, et seksuaalset ahistamist on kogenud 61 % teenindussektoris töötavatest naistest;

| D. | arvestades, et küberahistamine, nagu ka muud soolise kübervägivalla vormid, on muutunud üha sagedasemaks; arvestades, et soolise kübervägivalla kohta koostatud Euroopa lisaväärtuse hinnangu (8) kohaselt oli uuringule eelnenud 12 kuu jooksul küberahistamist kogenud 4–7 % ELi naistest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et küberahistamine, nagu ka muud soolise kübervägivalla vormid, on muutunud üha sagedasemaks; arvestades, et soolise kübervägivalla kohta koostatud Euroopa lisaväärtuse hinnangu (8) kohaselt oli uuringule eelnenud 12 kuu jooksul küberahistamist kogenud 4–7 % ELi naistest;

| E. | arvestades, et kolme aasta jooksul pärast MeToo liikumise algust ei ole seksuaalse ahistamise probleemi lahendamisega piisavalt edasi liigutud ning palju on veel teha nii ELi institutsioonides kui ka mujal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kolme aasta jooksul pärast MeToo liikumise algust ei ole seksuaalse ahistamise probleemi lahendamisega piisavalt edasi liigutud ning palju on veel teha nii ELi institutsioonides kui ka mujal;

| F. | arvestades, et uuringute kohaselt on ahistamine laiemalt levinud kui üldiselt arvatakse ja sellest teatatakse liiga vähe (9); arvestades, et lisaks soolisele diskrimineerimisele on ahistamine sageli seotud ka muude diskrimineerimise vormidega, millega tuleb tegeleda valdkonnaüleselt ja igas aspektis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uuringute kohaselt on ahistamine laiemalt levinud kui üldiselt arvatakse ja sellest teatatakse liiga vähe (9); arvestades, et lisaks soolisele diskrimineerimisele on ahistamine sageli seotud ka muude diskrimineerimise vormidega, millega tuleb tegeleda valdkonnaüleselt ja igas aspektis;

| G. | arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine töökohal on tervise ja ohutuse küsimus ning neid tuleks sellisena käsitleda ja ära hoida; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine töökohal on tervise ja ohutuse küsimus ning neid tuleks sellisena käsitleda ja ära hoida;

| H. | arvestades, et seksuaalse ahistamise ohvrid on sageli parlamendi kõige ebakindlamatel ametikohtadel töötajad, sealhulgas noored spetsialistid, praktikandid, parlamendiliikmete registreeritud assistendid ja lepingulised töötajad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seksuaalse ahistamise ohvrid on sageli parlamendi kõige ebakindlamatel ametikohtadel töötajad, sealhulgas noored spetsialistid, praktikandid, parlamendiliikmete registreeritud assistendid ja lepingulised töötajad;

| I. | arvestades, et seksuaalsest ahistamisest teatamata jätmise üheks põhjuseks on teadlikkuse puudumine, mida mõnikord põhjustab vähene arusaam probleemi tõsidusest, teadmatus ohvriabi kanalitest või sellest, kuidas suhtutakse probleemi tundlikkusse, aga ka hirm jääda ohvri rolli või kaotada töökoht; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seksuaalsest ahistamisest teatamata jätmise üheks põhjuseks on teadlikkuse puudumine, mida mõnikord põhjustab vähene arusaam probleemi tõsidusest, teadmatus ohvriabi kanalitest või sellest, kuidas suhtutakse probleemi tundlikkusse, aga ka hirm jääda ohvri rolli või kaotada töökoht;

| J. | arvestades, et MeToo liikumine on motiveerinud ELi institutsioone kavandama ja kohandama oma sise-eeskirju ja menetlusi, et ahistamist paremini tuvastada ja tõrjuda ning selle toimepanijaid karistada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et MeToo liikumine on motiveerinud ELi institutsioone kavandama ja kohandama oma sise-eeskirju ja menetlusi, et ahistamist paremini tuvastada ja tõrjuda ning selle toimepanijaid karistada;

| K. | arvestades, et endiselt tuleb edendada ja veelgi suurendada soolist võrdõiguslikkust ja soolise aspekti arvestamist ELis, sealhulgas institutsioonide juhtivatel ametikohtadel (10); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et endiselt tuleb edendada ja veelgi suurendada soolist võrdõiguslikkust ja soolise aspekti arvestamist ELis, sealhulgas institutsioonide juhtivatel ametikohtadel (10);

| L. | arvestades, et rikkumisest teatajatel on seksuaalse ja psühholoogilise ahistamise, juhtimisvigade ja töökohal toimuva diskrimineerimise paljastamisel keskne roll; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rikkumisest teatajatel on seksuaalse ja psühholoogilise ahistamise, juhtimisvigade ja töökohal toimuva diskrimineerimise paljastamisel keskne roll;

| M. | arvestades, et parlament nõudis oma varasemates resolutsioonides mitmeid meetmeid täisleppimatuse kui normi kehtestamiseks, kuid ainult mõned neist rakendati täielikult kooskõlas nõudmistega, mis esitati parlamendi resolutsioonis seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis, mistõttu tuleb sellega edasi tegeleda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlament nõudis oma varasemates resolutsioonides mitmeid meetmeid täisleppimatuse kui normi kehtestamiseks, kuid ainult mõned neist rakendati täielikult kooskõlas nõudmistega, mis esitati parlamendi resolutsioonis seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis, mistõttu tuleb sellega edasi tegeleda;

| N. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ja pandeemia ajal parlamendis rakendatud uued töömeetodid võisid vähendada füüsilise ahistamise tõenäosust, kuid samas on ahistamisohvritel raskem oma kaebustest teatada ning nõu ja toetuse saamiseks nõustaja poole pöörduda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ja pandeemia ajal parlamendis rakendatud uued töömeetodid võisid vähendada füüsilise ahistamise tõenäosust, kuid samas on ahistamisohvritel raskem oma kaebustest teatada ning nõu ja toetuse saamiseks nõustaja poole pöörduda;

Üldised märkused

| 1. | mõistab teravalt hukka igasuguse soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla, ja igasuguse ahistamise, eelkõige seksuaalse ahistamise; kinnitab veel kord oma varemgi väljendatud tõsist kavatsust võidelda soolise vägivalla vastu ja rõhutab seisukohta, et parim viis selle kaotamiseks oleks võtta vastu kõiki selle vorme hõlmav terviklik direktiiv; nõuab tungivalt, et nõukogu tegutseks selle nimel, et EL viiks Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise kiiresti lõpule laialdase, ilma piiranguteta ühinemise alusel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et töökohal kogetud ahistamine ja eelkõige seksuaalne ahistamine on inimõiguste rikkumine ning tõsine rünnak inimese psühholoogilise ja füüsilise tervise vastu, mis muudab töökoha tema jaoks ebaturvaliseks ja mõnel juhul takistab tal oma tööd teha; märgib, et naised puutuvad seksuaalse ahistamisega kokku palju tõenäolisemalt kui mehed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ohutu töökeskkonna loomise põhitegur on ennetamine, mille saavutamiseks tuleks pakkuda teavet, suurendada teadlikkust ning edendada ahistamisvastaseid kampaaniaid ja poliitikat, luues ühtlasi ahistamise, eelkõige seksuaalse ahistamise küsimustega tegelemiseks ametlikud ja mitteametlikud struktuurid, ning anda ohvritele nõu ja psühholoogilist abi ning teavet politsei ja õiguskaitseorganite poole pöördumise kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab positiivseks parlamendis MeToo kampaania ajal tehtud jõupingutusi, mis aitavad lõpetada mahavaikimist ja suurendada teadlikkust vajadusest luua kõigi töötajate jaoks paremad töötingimused; |
| --- | --- |

4.

Täisleppimatus ahistamise suhtes kui parlamendi soolise võrdõiguslikkuse poliitika oluline aspekt

| 5. | on seisukohal, et vaatamata senistele püüdlustele kehtestada ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika, esineb parlamendis ikka veel seksuaalse ahistamise juhtumeid ja ohvrid ei julge alati olemasolevaid kanaleid kasutada, mis tähendab, et seksuaalse ahistamise ennetustööd tuleb jätkata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt juhatuse 2018. aasta otsuse üle, millega kehtestati ahistamise, eelkõige seksuaalse ahistamise ennetamise kord ja meetmed, näiteks Euroopa Parlamendi liikme sobiliku käitumise juhend, mis lisati kodukorda 2019. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et 2020. aastal võeti vastu Euroopa Parlamendi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava ja 2021. aastal selle rakenduskava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab siiski kahetsusväärseks, et seksuaalse ahistamise vastased meetmed ei ole piisavalt jõulised ega hõlma kõiki varasemates resolutsioonides nõutud samme, ning seetõttu






  a) | nõuab, et parlamendi teenistused pakuksid ahistamisvastast koolitust kõigis ametlikes keeltes või suulise tõlkega ning keskenduksid teavitustegevusele eri delegatsioonides ja fraktsioonides; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

nõuab, et parlamendi teenistused pakuksid ahistamisvastast koolitust kõigis ametlikes keeltes või suulise tõlkega ning keskenduksid teavitustegevusele eri delegatsioonides ja fraktsioonides;

| b) | nõuab, et parlamendi teenistused koostaksid ahistamisvastastel koolitustel osalenud parlamendiliikmete avaliku nimekirja, mis avaldatakse Euroopa Parlamendi veebisaidil eeskujuks teistele parlamendiliikmetele; |
| --- | --- |

b)

nõuab, et parlamendi teenistused koostaksid ahistamisvastastel koolitustel osalenud parlamendiliikmete avaliku nimekirja, mis avaldatakse Euroopa Parlamendi veebisaidil eeskujuks teistele parlamendiliikmetele;

| c) | nõuab taas (11) jõulisemaid meetmeid, et vältida igasugust ahistamist ja eelkõige seksuaalset ahistamist, ning kooskõlas saadud õigusnõuandega nõuab eelkõige ahistamisvastase koolituse kohustuslikuks muutmist kõigile parlamendiliikmetele esimesel võimalusel ja äsja valitud parlamendiliikmetele nende ametiaja alguses, sest vabatahtlik ahistamise ennetamise alane koolitus on osutunud ebapiisavaks; |
| --- | --- |

c)

nõuab taas (11) jõulisemaid meetmeid, et vältida igasugust ahistamist ja eelkõige seksuaalset ahistamist, ning kooskõlas saadud õigusnõuandega nõuab eelkõige ahistamisvastase koolituse kohustuslikuks muutmist kõigile parlamendiliikmetele esimesel võimalusel ja äsja valitud parlamendiliikmetele nende ametiaja alguses, sest vabatahtlik ahistamise ennetamise alane koolitus on osutunud ebapiisavaks;

| d) | nõuab, et parlamendi teenistused annaksid hinnangu mõeldavatele tagajärgedele, näiteks võimalusele piirata töötajate töölevõtmist, ilma et sellega rikutakse parlamendiliikmete õigust assisteerimiskulude katmisele, mis võiks olla üks võimalik meede, mida rakendatakse juhul, kui käesoleva resolutsiooni punkti 8 alapunktis c kehtestatud kohustust ei täideta ehk kui parlamendiliige keeldub kohustuslikul ahistamisvastasel koolitusel osalemast; |
| --- | --- |

d)

nõuab, et parlamendi teenistused annaksid hinnangu mõeldavatele tagajärgedele, näiteks võimalusele piirata töötajate töölevõtmist, ilma et sellega rikutakse parlamendiliikmete õigust assisteerimiskulude katmisele, mis võiks olla üks võimalik meede, mida rakendatakse juhul, kui käesoleva resolutsiooni punkti 8 alapunktis c kehtestatud kohustust ei täideta ehk kui parlamendiliige keeldub kohustuslikul ahistamisvastasel koolitusel osalemast;

| 9. | nõuab, et parandatakse kõigi parlamendi ruumides regulaarselt töötavate inimeste teadlikkust ja nad peavad läbima koolituse ahistamise suhtes parlamendis valitseva täisleppimatuse poliitika teemal, mis võimaldaks neil ära tunda kõiki ahistamise vorme, sealhulgas eelkõige seksuaalset ahistamist, ja sellest teada anda, ning mis pakuks kohandatud teavet olemasolevate tugistruktuuride kohta; rõhutab vajadust neid tugistruktuure laiemalt tutvustada ja parandada nende kättesaadavust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab samuti meetmeid, mille eesmärk on pakkuda kaebuse esitajatele, ohvritele, tunnistajatele ja rikkumisest teatajatele kaitset ohvristamise või kättemaksu eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et parlament mõistaks seksuaalse ahistamise jätkuvalt avalikult hukka ja kavandaks teadlikkuse suurendamise kampaania, mille eesmärk on võidelda Euroopa Parlamendis igasuguse ahistamise vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et ahistamise ja eelkõige seksuaalse ahistamise ohvrid saavad pöörduda usaldusnõunike poole, kes pakuvad väärtuslikku tuge ja nõustamist, ning palub parlamendi asjaomastel organitel tagada, et usaldusnõunikud oleksid kättesaadavad kõigile abivajajatele ja suudaksid osutada kogu vajalikku abi; rõhutab, et ahistamisvastaste komisjonide liikmete ja usaldusnõunike valikumenetlus peab olema läbipaistev ja nende ametisoleku ajavahemik kindlaks määratud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et parlamendi asjaomased organid looksid seksuaalse ahistamise ohvrite toetamiseks ja aitamiseks professionaalsed mehhanismid, muudaksid need ligipääsetavamaks ja nähtavamaks ning lõpetaksid häbimärgistamise; rõhutab vajadust ohvristamist vältida ja nõuab, et need organid tagaksid, et ohvrite karjäär ei kannataks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab iga tasandi juhtkonnale sihipärasemat koolitust, mille teema on nende institutsiooniline roll ahistamise suhtes täisleppimatuse poliitika lõimimisel oma igapäevategevusse, pöörates erilist tähelepanu kõige kaitsetumas olukorras olevatele rühmadele, nagu praktikandid, registreeritud assistendid ja lepingulised töötajad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab seni tehtud pingutusi selle nimel, et tagada parlamendis sooline võrdõiguslikkus ja soolõime, sealhulgas sooline tasakaal juhtivatel ametikohtadel, ning rõhutab, et rakenduskava täielik elluviimine ja parlamendi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava parandamise eesmärgil kavandatud korrapärane läbivaatamine võivad aidata luua vastastikuse austuse kultuuri, vältida igasugust ahistamist ja muuta parlamendi sootundlikuks; rõhutab, et on oluline parandada teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavast ja selle rakenduskavast, et tagada nende tõhus elluviimine; palub need avaldada Euroopa Parlamendi veebisaidil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks töö, mida teevad ahistamisjuhtude ja nende ärahoidmisega töökohal tegelev nõuandekomitee ning Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebusi menetlev nõuandekomitee; nõuab parlamendi ahistamisjuhtude käsitlemisel täielikku läbipaistvust, kaitstes ühtlasi kannatanute isikuandmeid, ning kutsub mõlemat komiteed üles koostama ja avaldama igal aastal Euroopa Parlamendi veebisaidil oma järelevalvearuanded ja riskihinnangud, rakendama kontrollimehhanisme ning eelkõige avaldama välishindamise, mis on koostatud Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebusi menetleva nõuandekomitee kohta; nõuab taas (12), et praeguse süsteemi tõhususele annaksid sõltumatu hinnangu läbipaistvalt valitud välisaudiitorid ning et vajaduse korral esitataks võimalikult kiiresti ja enne käesoleva ametiaja lõppu ettepanekud muudatuste tegemiseks, et tagada olemasolevates struktuurides sõltumatus ja sooline tasakaal ning vältida huvide konflikte, ning seetõttu






  a. | palub muuta nende kahe komitee koosseisu, et tagada, et sõltumatud eksperdid, kellel on tõendatud erialateadmised ahistamisküsimuste lahendamise kohta töökohal, sealhulgas arstid, terapeudid ja ahistamise valdkonna õiguseksperdid, oleksid hääleõigusega ametlikud liikmed; |
| --- | --- | --- |

16.

a.

palub muuta nende kahe komitee koosseisu, et tagada, et sõltumatud eksperdid, kellel on tõendatud erialateadmised ahistamisküsimuste lahendamise kohta töökohal, sealhulgas arstid, terapeudid ja ahistamise valdkonna õiguseksperdid, oleksid hääleõigusega ametlikud liikmed;

| b. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi liikmed võivad langeda seksuaalse ahistamise ohvriks, ning nõuab, et parlamendi asjaomased teenistused ja fraktsioonid võtaksid sellega seoses konkreetseid meetmeid; |
| --- | --- |

b.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi liikmed võivad langeda seksuaalse ahistamise ohvriks, ning nõuab, et parlamendi asjaomased teenistused ja fraktsioonid võtaksid sellega seoses konkreetseid meetmeid;

| c. | soovitab luua sõltumatutest ekspertidest koosneva töörühma, kelle ülesanne on uurida seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise olukorda Euroopa Parlamendis, et hinnata nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, ning ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, ning teha ettepanekuid asjakohaste muudatuste kohta; |
| --- | --- |

c.

soovitab luua sõltumatutest ekspertidest koosneva töörühma, kelle ülesanne on uurida seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise olukorda Euroopa Parlamendis, et hinnata nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, ning ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, ning teha ettepanekuid asjakohaste muudatuste kohta;

| 17. | soovitab Euroopa Ombudsmanil esitada Euroopa Parlamendi soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelisele töörühmale kord aastas andmed, mis käsitlevad kaebusi haldusomavoli kohta, mis on seotud ombudsmanile teada antud väidetava ahistamise juhtumitega Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

17.

ELi institutsioonide vaheline koostöö

| 18. | kutsub kõiki ELi institutsioone ja asutusi üles vahetama korrapäraselt ahistamisvastase võitluse parimaid tavasid, sealhulgas ahistamisvastaseid poliitikameetmeid, suuniseid või mis tahes uusi sätteid selle kohta, kuidas probleemi lahendada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et kõik ELi institutsioonid looksid usaldusnõunike või väliste vahendajate võrgustiku, et pakkuda seksuaalse ahistamise ohvritele nõustamist ja tuge, ning ergutab eri ELi asutuste usaldusnõunikke koostööd tegema, mis on eriti oluline väiksematele asutustele, kus on vähem töötajaid, kes saaksid piisavat tuge pakkuda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et kõik ELi institutsioonid hindaksid ja kohandaksid vastavalt oma sisepoliitikat, et võimaldada kõigil, mitte ainult alalistel töötajatel, vaid ka praktikantidel ja välistöövõtjatel kasutada nii ametlikke kui ka mitteametlikke struktuure, et juhtida tähelepanu ahistamisjuhtudele ning taotleda nõustamist ja psühholoogilist abi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub Euroopa Parlamendi uuringuteenistust üles tellima uuringu selle kohta, millist lisaväärtust annab rikkumisest teatajate platvorm töökohal ja kuidas seda saaks kohaldada ELi institutsioonides, ning tutvustama selle uuringu tulemusi ja soovitusi seminaril või arvamuste vahetusega kuulamisel asjaomastes parlamendikomisjonides; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles tagama piisavad vahendid, et oleks võimalik tegeleda ahistamisjuhtudega, vältida teisest ohvristamist ja ELi personalieeskirjade läbivaatamisel õigeaegselt reageerida; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub ELi asutusi ja organeid üles kohandama oma sise-eeskirju, et võidelda igasuguse ahistamise ja eelkõige seksuaalse ahistamise vastu, ning tagama ka soolise võrdõiguslikkuse aluspõhimõtte rakendamise kogu oma personali hulgas ja kõigil juhtkonna tasanditel, võttes samuti arvesse uusi kaugtöötingimusi ja COVID-19 pandeemia ajal kaugtöö kohta saadud õppetunde; kutsub komisjoni üles jälgima nende ahistamisvastaste eeskirjade ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tegevuskavade rakendamist, et soolist võrdõiguslikkust ELi asutustes ja organites edendada ja veelgi suurendada; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi asutustele ja organitele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogu parlamentaarsele assambleele. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 192.

(3)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 48.

(4)  ELT C 323, 11.8.2021, lk 33.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0024.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0025.

(7)  Direktiiv 2006/54/EÜ.

(8)  Euroopa Parlamendi 2021. aasta märtsi uuring „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Soolise vägivalla vastu võitlemine: kübervägivald – Euroopa lisaväärtuse hinnang),

(9)  Euroopa Ombudsmani aruanne väärikuse kohta ELi institutsioonides ja asutustes töötamisel.

(10)  Komisjoni teatis „Võrdõiguslik liit: võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“.

(11)  Resolutsioon ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks, punkt 16: „kutsub Euroopa Parlamendi presidenti, juhatust ja administratsiooni üles jätkama tööd selle nimel, et Euroopa Parlament oleks ahistamis- ja seksismivaba töökoht, ning rakendama kooskõlas 2017. aasta resolutsioonis (seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis) vastu võetud nõudmistega järgmisi meetmeid: ... viia läbi kõigile parlamendiliikmetele ja kõigile töötajate kategooriatele kohustuslikud koolitused austuse ja väärikuse kohta töökohal“; Resolutsioon seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis, punkt 17.

(12)  Resolutsioon Euroopa Parlamendi eelarveaasta 2021 tulude ja kulude eelarvestuse kohta, punkt 55.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Olukord Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Ukraina piiril ja Ukraina territooriumitel, mis on Venemaa poolt okupeeritud (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, ÜRO mereõiguse konventsiooni, inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, ÜRO mereõiguse konventsiooni, inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1. augusti 1975. aasta Helsingi lõppakti ja selle alusel vastu võetud dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. augusti 1975. aasta Helsingi lõppakti ja selle alusel vastu võetud dokumente,

| — | võttes arvesse 19.–21. novembril 1990. aastal sõlmitud Pariisi uue Euroopa hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–21. novembril 1990. aastal sõlmitud Pariisi uue Euroopa hartat,

| — | võttes arvesse 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning 12. veebruaril 2015. aastal vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. septembri 2014. aasta Minski memorandumit ning 12. veebruaril 2015. aastal vastu võetud ja allkirjastatud Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, mis kiideti tervikuna heaks ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooniga 2202 (2015),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle II jaotist, mis käsitleb poliitilist dialoogi ja lähendamist välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle II jaotist, mis käsitleb poliitilist dialoogi ja lähendamist välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse 3. juunil 2021. aastal toimunud esimest ELi ja Ukraina küberjulgeolekualast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. juunil 2021. aastal toimunud esimest ELi ja Ukraina küberjulgeolekualast dialoogi,

| — | võttes arvesse USA-Ukraina strateegilise partnerluse hartat, millele kirjutasid 10. novembril 2021. aastal alla USA riigisekretär Antony Blinken ja Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA-Ukraina strateegilise partnerluse hartat, millele kirjutasid 10. novembril 2021. aastal alla USA riigisekretär Antony Blinken ja Ukraina välisminister Dmõtro Kuleba,

| — | võttes arvesse välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli avaldust pärast välisasjade nõukogu 13. detsembri 2021. aasta istungit, mille kohaselt Ukraina vastu suunatud agressioonil on Venemaa jaoks poliitilised tagajärjed ja suured majanduslikud kulud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli avaldust pärast välisasjade nõukogu 13. detsembri 2021. aasta istungit, mille kohaselt Ukraina vastu suunatud agressioonil on Venemaa jaoks poliitilised tagajärjed ja suured majanduslikud kulud,

| — | võttes arvesse NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi avaldust pärast NATO välisministrite 30. novembri 2021. aasta kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi avaldust pärast NATO välisministrite 30. novembri 2021. aasta kohtumist,

| — | võttes arvesse G7 riikide välisministrite 12. detsembri 2021. aasta avaldust Venemaa ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 riikide välisministrite 12. detsembri 2021. aasta avaldust Venemaa ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi, Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli ja Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 12. oktoobri 2021. aasta ühisavaldust pärast ELi ja Ukraina 23. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi, Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli ja Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 12. oktoobri 2021. aasta ühisavaldust pärast ELi ja Ukraina 23. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 2021. aasta resolutsiooni Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna (Ukraina) ning Musta mere ja Aasovi mere osade militariseerimise probleemi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 2021. aasta resolutsiooni Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna (Ukraina) ning Musta mere ja Aasovi mere osade militariseerimise probleemi kohta,

| — | võttes arvesse 5. detsembri 1994. aasta Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. detsembri 1994. aasta Budapesti memorandumit julgeolekutagatiste kohta,

| — | võttes arvesse ELi poliitikat vastuseks Ukraina kriisile, sealhulgas piiravaid meetmeid, mis on kehtinud alates 2014. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poliitikat vastuseks Ukraina kriisile, sealhulgas piiravaid meetmeid, mis on kehtinud alates 2014. aastast,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt hoiduvad kõik riigid oma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse puutumatuse või poliitilise sõltumatuse vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt hoiduvad kõik riigid oma rahvusvahelistes suhetes jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse puutumatuse või poliitilise sõltumatuse vastu;

| B. | arvestades, et ELi-Valgevene piiril valitseva kriisi taustal on Venemaa Föderatsioon pidevalt suurendanud sõjalist kohalolekut Ukraina piiridel, koondades sinna praeguseks ligikaudu 100 000 sõjaväelast, ning Ukraina Donetski ja Luganski piirkondades, mis on praegu Venemaa toetatud vägede poolt okupeeritud, ning on märkimisväärselt suurendanud oma sõjalist tegevust okupeeritud Krimmis ja Musta mere basseinis; arvestades, et seda sõjalise kohaloleku suurendamist kinnitasid hiljutised kommertsotstarbelised satelliidifotod; arvestades, et hiljutist vägede koondamist peetakse suuremaks kui eelmist, mis toimus käesoleva aasta kevadel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi-Valgevene piiril valitseva kriisi taustal on Venemaa Föderatsioon pidevalt suurendanud sõjalist kohalolekut Ukraina piiridel, koondades sinna praeguseks ligikaudu 100 000 sõjaväelast, ning Ukraina Donetski ja Luganski piirkondades, mis on praegu Venemaa toetatud vägede poolt okupeeritud, ning on märkimisväärselt suurendanud oma sõjalist tegevust okupeeritud Krimmis ja Musta mere basseinis; arvestades, et seda sõjalise kohaloleku suurendamist kinnitasid hiljutised kommertsotstarbelised satelliidifotod; arvestades, et hiljutist vägede koondamist peetakse suuremaks kui eelmist, mis toimus käesoleva aasta kevadel;

| C. | arvestades, et USA luurearuannete kohaselt võib Venemaa praegusel juhul lähetada 2022. aasta alguseks piirkonda kuni 175 000 sõjaväelast; arvestades, et seda vägede koondamist võib tõlgendada kas sõjalise ründeagressiooni ettevalmistamisena mitmel rindel või ähvardusena kasutada jõudu naaberriigi Ukraina vastu eesmärgiga rikkuda Ukraina suveräänsust ja vähendada tema poliitilist sõltumatust, mis on vastuolus Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheliste kohustustega; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka on teatanud, et toetab Venemaad Ukraina vastu suunatud sõjalise tegevuse korral täielikult; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et USA luurearuannete kohaselt võib Venemaa praegusel juhul lähetada 2022. aasta alguseks piirkonda kuni 175 000 sõjaväelast; arvestades, et seda vägede koondamist võib tõlgendada kas sõjalise ründeagressiooni ettevalmistamisena mitmel rindel või ähvardusena kasutada jõudu naaberriigi Ukraina vastu eesmärgiga rikkuda Ukraina suveräänsust ja vähendada tema poliitilist sõltumatust, mis on vastuolus Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheliste kohustustega; arvestades, et Aljaksandr Lukašenka on teatanud, et toetab Venemaad Ukraina vastu suunatud sõjalise tegevuse korral täielikult;

| D. | arvestades, et Venemaa vägede hiljutise liikumisega Ukraina piiri lähedal on kaasnenud Venemaa esindajate ja meediaväljaannete suurem sekkumine ja desinformatsioonikampaaniad ELis, Ukrainas ja ka Venemaal; arvestades, et sellise hübriidtaktika juurde kuuluvad NATO ja Ukraina halvustamine, katsed süüdistada võimalikus tulevases Venemaa sõjalises eskaleerumises Ukrainat ja NATOt ning valede narratiivide levitamine, sealhulgas isiklikult president Vladimir Putini ja endise presidendi Dmitri Medvedjevi poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa vägede hiljutise liikumisega Ukraina piiri lähedal on kaasnenud Venemaa esindajate ja meediaväljaannete suurem sekkumine ja desinformatsioonikampaaniad ELis, Ukrainas ja ka Venemaal; arvestades, et sellise hübriidtaktika juurde kuuluvad NATO ja Ukraina halvustamine, katsed süüdistada võimalikus tulevases Venemaa sõjalises eskaleerumises Ukrainat ja NATOt ning valede narratiivide levitamine, sealhulgas isiklikult president Vladimir Putini ja endise presidendi Dmitri Medvedjevi poolt;

| E. | arvestades, et Minski kokkulepete vastuvõtmisest on möödunud üle kuue aasta ning Krimmi poolsaare ebaseaduslikust annekteerimisest ja sõja alustamisest Ukrainas Venemaa Föderatsiooni poolt üle seitsme aasta; arvestades, et selle endiselt kestva konflikti käigus on hukkunud üle 14 000 inimese; arvestades, et konflikt on tekitanud ligikaudu kaks miljonit riigisisest põgenikku; arvestades, et Venemaa kontrolli all olevate ja annekteeritud territooriumide elanike elatusvahendid Ukrainas ja seda ümbritsevates piirkondades on endiselt tõsiselt mõjutatud; arvestades, et Venemaa on konflikti osaline ja ei saa end seetõttu esitleda vahendajana; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Minski kokkulepete vastuvõtmisest on möödunud üle kuue aasta ning Krimmi poolsaare ebaseaduslikust annekteerimisest ja sõja alustamisest Ukrainas Venemaa Föderatsiooni poolt üle seitsme aasta; arvestades, et selle endiselt kestva konflikti käigus on hukkunud üle 14 000 inimese; arvestades, et konflikt on tekitanud ligikaudu kaks miljonit riigisisest põgenikku; arvestades, et Venemaa kontrolli all olevate ja annekteeritud territooriumide elanike elatusvahendid Ukrainas ja seda ümbritsevates piirkondades on endiselt tõsiselt mõjutatud; arvestades, et Venemaa on konflikti osaline ja ei saa end seetõttu esitleda vahendajana;

| F. | arvestades, et 2015. aasta veebruaris sõlmitud Minski kokkulepete täitmiseks võetud meetmete paketi rakendamisel on esinenud tõsiseid tagasilööke, eelkõige Venemaa Föderatsiooni ühepoolsete meetmete tõttu, mis on vastuolus tema kokkulepetest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aasta veebruaris sõlmitud Minski kokkulepete täitmiseks võetud meetmete paketi rakendamisel on esinenud tõsiseid tagasilööke, eelkõige Venemaa Föderatsiooni ühepoolsete meetmete tõttu, mis on vastuolus tema kokkulepetest tulenevate kohustustega;

| G. | arvestades, et Venemaa sõjalise eraettevõtte Wagner Group töötajate kohaolekust Ida-Ukrainas koos venemeelsete separatistidega on teatatud alates 2014. aastast, ning kui esialgu oli neid võitlejaid 250, siis nüüdseks juba 2 500; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa sõjalise eraettevõtte Wagner Group töötajate kohaolekust Ida-Ukrainas koos venemeelsete separatistidega on teatatud alates 2014. aastast, ning kui esialgu oli neid võitlejaid 250, siis nüüdseks juba 2 500;

| H. | arvestades, et ÜRO Ukraina inimõiguste järelevalvemissiooni viimases aruandes, mis avaldati 1. detsembril 2021, märgiti vaenutegevuse ägenemist Donbassi konfliktipiirkonnas, tsiviilohvrite arvu suurenemist Ukraina poolel ja taristu kahjustamist; arvestades, et aruandes märgiti ka, et isehakanud Donbassi vabariigi kohtud jätkasid tsiviilelanike süüdimõistmist konfliktidega seotud kuritegude eest ilma õiglase kohtumõistmiseta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Ukraina inimõiguste järelevalvemissiooni viimases aruandes, mis avaldati 1. detsembril 2021, märgiti vaenutegevuse ägenemist Donbassi konfliktipiirkonnas, tsiviilohvrite arvu suurenemist Ukraina poolel ja taristu kahjustamist; arvestades, et aruandes märgiti ka, et isehakanud Donbassi vabariigi kohtud jätkasid tsiviilelanike süüdimõistmist konfliktidega seotud kuritegude eest ilma õiglase kohtumõistmiseta;

| I. | arvestades, et Venemaa poolt okupeeritud Ukraina aladel Donetski ja Luganski piirkonnas on üle 160 ebaseadusliku vangla, kus on alates konflikti algusest ebaseaduslikult kinni peetud, piinatud ja ebainimlikult koheldud rohkem kui 3 000 inimest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa poolt okupeeritud Ukraina aladel Donetski ja Luganski piirkonnas on üle 160 ebaseadusliku vangla, kus on alates konflikti algusest ebaseaduslikult kinni peetud, piinatud ja ebainimlikult koheldud rohkem kui 3 000 inimest;

| J. | arvestades, et Venemaa rikub Donbassis jätkuvalt relvarahu ning Ukraina positsioone on rünnatud 2 346 korral, mille tagajärjel hukkus 65 Ukraina sõdurit ja 261 sai vigastada, sealhulgas 29 Ukraina relvajõudude sõjaväelast, kelle snaiprid tapsid ajavahemikus 27. juulist 20202. detsembrini 2021; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa rikub Donbassis jätkuvalt relvarahu ning Ukraina positsioone on rünnatud 2 346 korral, mille tagajärjel hukkus 65 Ukraina sõdurit ja 261 sai vigastada, sealhulgas 29 Ukraina relvajõudude sõjaväelast, kelle snaiprid tapsid ajavahemikus 27. juulist 20202. detsembrini 2021;

| K. | arvestades, et 2021. aasta aprillis sulges Venemaa kaitseministeerium ühepoolselt Kertši väina ümbritsevad veed muude riikide mittekaubanduslikele laevadele, takistades seega laevade vaba liikumist Aasovi merele ja sealt välja; arvestades, et kuigi Venemaa teatas, et kaotab piirangud 2021. aasta oktoobris, on need endiselt jõus; arvestades, et neil takistustel on negatiivsed tagajärjed Ukraina sadamatele Aasovi merel ja rahvusvahelisele meretransiidile Mustal merel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2021. aasta aprillis sulges Venemaa kaitseministeerium ühepoolselt Kertši väina ümbritsevad veed muude riikide mittekaubanduslikele laevadele, takistades seega laevade vaba liikumist Aasovi merele ja sealt välja; arvestades, et kuigi Venemaa teatas, et kaotab piirangud 2021. aasta oktoobris, on need endiselt jõus; arvestades, et neil takistustel on negatiivsed tagajärjed Ukraina sadamatele Aasovi merel ja rahvusvahelisele meretransiidile Mustal merel;

| L. | arvestades, et Venemaa president Vladimir Putin allkirjastas 15. novembril 2021 dekreedi lihtsustatud kaubandusreeglite kohta, mis võimaldavad kaupadel liikuda ajutiselt valitsuse kontrolli alla mittekuuluvatesse Ukraina Donetski ja Luganski piirkonda ja sealt välja; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venemaa president Vladimir Putin allkirjastas 15. novembril 2021 dekreedi lihtsustatud kaubandusreeglite kohta, mis võimaldavad kaupadel liikuda ajutiselt valitsuse kontrolli alla mittekuuluvatesse Ukraina Donetski ja Luganski piirkonda ja sealt välja;

| M. | arvestades, et USA-Ukraina 10. novembri 2021. aasta strateegilise partnerluse hartas on sätestatud, et Ameerika Ühendriigid ja Ukraina kavatsevad jätkata mitmeid sisulisi meetmeid Ukraina vastu suunatud otsese ja hübriidagressiooni ärahoidmiseks ning võtta Venemaa sellise agressiooni ja rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest vastutusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et USA-Ukraina 10. novembri 2021. aasta strateegilise partnerluse hartas on sätestatud, et Ameerika Ühendriigid ja Ukraina kavatsevad jätkata mitmeid sisulisi meetmeid Ukraina vastu suunatud otsese ja hübriidagressiooni ärahoidmiseks ning võtta Venemaa sellise agressiooni ja rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest vastutusele;

| N. | arvestades, et president Vladimir Putin nõudis 1. detsembril 2021. aastal NATO-lt õiguslikult siduvaid tagatisi selle kohta, et idalaienemist rohkem ei toimu; arvestades, et NATO peasekretär Jens Stoltenberg teatas 30. novembril 2021 pärast NATO välisministrite kohtumist, viidates Ukraina võimalikule kuulumisele NATOsse, et Venemaal ei ole vetoõigust ega õigust sellesse protsessi sekkuda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et president Vladimir Putin nõudis 1. detsembril 2021. aastal NATO-lt õiguslikult siduvaid tagatisi selle kohta, et idalaienemist rohkem ei toimu; arvestades, et NATO peasekretär Jens Stoltenberg teatas 30. novembril 2021 pärast NATO välisministrite kohtumist, viidates Ukraina võimalikule kuulumisele NATOsse, et Venemaal ei ole vetoõigust ega õigust sellesse protsessi sekkuda;

| 1. | toetab Ukraina sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust selle rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; kordab, et toetab igati ELi põhimõtet Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseaduslikku annekteerimist mitte tunnustada; mõistab Krimmi ja Sevastopoli ebaseadusliku annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning Venemaa otsese ja kaudse osalemise Ida-Ukraina relvakonfliktis, samuti nendel aladel toime pandud jätkuvad inimõiguste rikkumised otsustavalt hukka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab Venemaa praeguse suure sõjalise kohaloleku Ukraina piiri ääres hukka ja lükkab tagasi kõik Venemaa sellealased põhjendused; tuletab meelde, et see on käesoleval aastal teine selline juhtum; rõhutab, et lisaks vägede koondamisele on järsult sagenenud ka Venemaa vaenulikud avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon tõmbaks viivitamata ja täielikult oma sõjalised jõud tagasi, lõpetaks Ukraina territoriaalse terviklikkuse ähvardamise, millel on destabiliseeriv mõju kogu piirkonnale ja kaugemalgi, lõpetaks kõik konflikti veelgi süvendavad meetmed ja leevendaks pingeid vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele; rõhutab vajadust leida konfliktile rahumeelne poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Venemaa sõjalise kohaloleku suurendamine ohustab Euroopas ka üldist rahu, stabiilsust ja julgeolekut, ning kutsub Venemaad üles täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, näiteks Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) põhimõtteid ja kohustusi seoses sõjalise liikuvuse läbipaistvusega, sealhulgas Viini dokumenti; nõuab lisaks tungivalt, et Venemaa täidaks ÜRO mereõiguse konventsioonist tulenevat kohustust ning tagaks meresõidu- ja transiidivabaduse läbi rahvusvahelise Kertši väina Aasovi mere sadamatesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on sügavalt mures Aasovi mere, Musta mere ja Läänemere piirkonna jätkuva militariseerimise pärast, eelkõige Kaliningradi oblasti ja ebaseaduslikult okupeeritud Krimmi militariseerimise pärast, sealhulgas Venemaa Föderatsiooni poolt välja töötatud juurdepääsu ja tegevuse takistamise (A2/AD) võimekuse üle, mis hõlmab uute S-400 õhutõrjesüsteemide kasutamist, ning tavajõudude enneolematu koondamise ja ettevalmistuste pärast tuumarelvade võimalikuks paigaldamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab solidaarsust Ukraina rahvaga, kes on alates 2014. aastast kannatanud sõjategevuse tõttu, mis tõi kaasa tõsise majanduskriisi, ning keda ähvardab praegu täieulatuslik sõjaline rünnak, mis seab ohtu kõigi Ukraina kodanike elu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab, et ELi julgeolekualane dialoog Ukrainaga peaks olema sihikindel ja aitama ühtselt hinnata kohapealseid julgeolekuprobleeme; rõhutab, et kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51, mis lubab individuaalset ja kollektiivset enesekaitset, peaksid sõbralikud riigid pakkuma Ukrainale rohkem sõjalist toetust ja kaitserelvastust; väljendab heameelt ELi nõukogu 2. detsembri 2021. aasta otsuse üle eraldada Ukrainale Euroopa rahutagamisrahastu raames 31 miljoni eurot, et aidata tugevdada riigi vastupanu- ja kaitsevõimet; märgib, et Ukraina võimalik tulevane osalemine alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektides parandaks märkimisväärselt Ukraina riiklikku kaitsevõimet vastavalt ELi parimatele tavadele ja standarditele, nagu on sätestatud assotsieerimislepingus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Venemaa püüab vägede korduva koondamisega Ukraina piirile saavutada seda, et lääneriigid teeksid Ukraina kulul poliitilisi järeleandmisi; rõhutab, et ühegi riigi valikud liitlaste osas ei tohi sõltuda kolmanda riigi heakskiidust, ning lükkab seetõttu tagasi kõik Venemaa katsed kaasata mõned riigid oma mõjusfääri ja seega kujundada nende tulevikku; tuletab meelde, et Venemaa tõlgendab lääneriikide kompromisse ja vastutulekut nõrkusena ja sellega ainult innustataks Venemaad käituma veel agressiivsemalt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Venemaa vägede koondamine on ühtlasi osa laiemast strateegiast, mis hõlmab ka hübriidsõja elemente, mida Venemaa peab Euroopa Liidu ja selle sarnaselt meelestatud partnerite vastu, tekitades liidu naabruses, piiridel ja liidu sees kaost ja segadust; kordab, et Venemaa kombineerib sõjalisi, digitaalseid ning energiavarustust ja desinformatsiooni puudutavaid ohte, kasutades ELi avatud süsteemi selle nõrgestamiseks; on veendunud, et EL peab olema teadlik enda ja oma naabruskonnas asuvate partnerite nõrkadest kohtadest ning tugevdama vastupanuvõimet, et suuta tõhusalt võidelda igasuguste hübriidrünnakute vastu ja parandada koostööd partneritega, eelkõige desinformatsiooni valdkonnas, ning suurendada konfliktide rahumeelse lahendamise suutlikkust, pöörates erilist tähelepanu naiste ja vähekaitstud elanikkonnarühmade olukorrale konfliktipiirkondades; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liit peab olema valmis saatma Venemaa Föderatsioonile väga jõulise hoiatuse, et sõjaline vaenutegevus ei ole mitte ainult lubamatu, vaid et sellel on ka kõrge majanduslik ja poliitiline hind; väljendab heameelt ELi ja G7 välisministrite viimaste avalduste üle, milles väljendatakse kindlat toetust koordineeritud rahvusvahelisele tegevusele Venemaa Föderatsiooni võimaliku sõjalise agressiooni korral Ukraina vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tagaks, et nõukogu oleks Venemaa Föderatsiooni sõjalisest tegevusest pidevalt informeeritud ning jätkuvalt valmis kiiresti kokku leppima edasistes ühismeetmetes, eelkõige rangete majandus- ja finantssanktsioonide vastuvõtmises tihedas koostöös Ameerika Ühendriikide, NATO ja teiste partneritega, et tegeleda Venemaa põhjustatud otseste ja reaalsete ohtudega, selle asemel et oodata uut sissetungi ja alles siis reageerida; rõhutab, et EL ja tema partnerid peaksid jõudma heidutusest ühisele arusaamale; rõhutab, et kõik meetmed tuleks võtta koostöös Ukrainaga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et uus sanktsioonide pakett peaks hõlmama võimaliku sissetungi kavandamisega seotud Venemaa ohvitsere ja kindraleid ning Venemaa presidendi lähikonda ja oligarhe ning nende perekondi; nõuab, et sanktsioonide hulka kuuluks ELis asuvate finants- ja materiaalsete varade külmutamine, reisikeelud ja Venemaa väljaarvamine SWIFTi maksesüsteemist, mille tulemusel jääksid Venemaa ettevõtted rahvusvaheliselt finantsturult eemale, ja keeld osta nii esmas- kui ka järelturult Venemaa riigivõlakirju, ning peab oluliseks, et sanktsioonid suunataks Venemaa majanduse olulistele sektoritele ja et need takistaksid luuretegevuse ja sõjaväe rahastamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Venemaa rünnaku korral Ukrainale peaks EL kõigepealt ja kohe tühistama kõigi Venemaa diplomaatilise passi omanike reisivõimalused ja viisanõudest vabastamise, välja arvatud akrediteeritud diplomaatide puhul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL tegutseks kiiresti ja jõuliselt selle nimel, et vähendada sõltuvust Venemaalt imporditavast energiast, ning soovitab ELil näidata Ukraina suhtes kooskõlas assotsieerimislepinguga üles suuremat energiasolidaarsust, suurendades energiataristute omavahelist seotust; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi institutsioonid ja kõik liikmesriigid tagaksid, et Nord Stream 2 gaasijuhet ei võetaks kasutusse, olenemata sellest, kas see vastab mingil hetkel ELi gaasidirektiivi (2) sätetele; rõhutab veel kord oma kaua aega kestnud põhimõttelist muret Nord Stream 2 projektiga seotud poliitiliste, majanduslike ja julgeolekuriskide pärast; rõhutab vajadust lõpetada Rosatomi ehitatavate vaidlusi põhjustanud tuumaelektrijaamade rajamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid selgelt teada andma, et nad ei kavatse enam ebaselge päritoluga Vene raha ja investeeringuid vastu võtta, ning muu hulgas looma ülemaailmse korruptsioonivastase sanktsioonide mehhanismi ning kehtivaid rahapesuvastaseid direktiive järjepidevalt rakendama ja nende täitmise tagama; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegutsema aktiivsemalt selle nimel, et piirata ELis Kremli strateegilisi investeeringuid, mille eesmärk on õõnestada demokraatlikke protsesse ja institutsioone ning levitada korruptsiooni, ning suurendada läbipaistvust, eelkõige seoses Venemaa eliidi poolt ELis hoiustatavate või kulutatavate rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust võtta otsustavaid meetmeid, et Venemaa ei saaks kehtivatest ELi sanktsioonidest kõrvale hoida; on seisukohal, et selleks peaks EL kohaldatavad õigusnormid läbi vaatama ja neid ajakohastama, et kaotada paljud lüngad ning muuta sanktsioonid niimoodi tõhusamaks ja panna Venemaa vaenuliku tegevuse eest ka tegelikkuses kõrgemat hinda maksma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles oma 16. detsembri 2021. aasta kohtumisel arutama ja põhjalikult hindama kõiki võimalikke reaktsioone Euroopa julgeolekut ähvardavatele ohtudele Venemaa Föderatsiooni poolt ning jätkama oma varasemaid arutelusid ELi tervikliku Venemaa-strateegia üle; nõuab, et EL ja Euroopa partnerid arutaksid Euroopa julgeoleku pikaajalisi plaane, et leevendada ühiselt seda maailmajagu ähvardavaid tulevasi sõjalisi ohte; väljendab muret rahvusvahelise julgeoleku ja relvastuskontrolli raamistiku tugisammaste jätkuva nõrgenemise pärast, sest Venemaa on nendega manipuleerinud ja neid põhimõtteid korduvalt rikkunud; kutsub seetõttu nõukogu ja komisjoni üles käsitlema Venemaad strateegilises kompassis Euroopale suure ohuna, nagu märgiti ka NATO analüüsirühma aruandes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles lõpetama ühepoolsete meetmete võtmise, mis on vastuolus Minski kokkulepete alusel võetud kohustustega, takistavad nende edasist rakendamist, süvendavad konflikti Ida-Ukrainas ning tekitavad rahvusvahelisel tasandil kahtlusi Venemaa Föderatsiooni poliitilises tahtes ja suutlikkuses täita oma kohustusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et Venemaa ja tema toetatavad separatistid järgiksid relvarahukokkulepet; kutsub Venemaad üles osalema konstruktiivselt Normandia formaadi ja kolmepoolse kontaktrühma töös ning täitma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige neid, mis tulenevad Minski kokkulepetest ja ÜRO mereõiguse konventsioonist; nõuab kõigi ebaseaduslikult kinni peetud ja vangistatud Ukraina kodanike viivitamatut vabastamist; innustab nõukogu ühtlasi laiendama oma sanktsioonide kohaldamisala nii, et need hõlmaksid ka Krimmis inimestele Venemaa passi pealesundimist ja ebaseaduslike valimiste korraldamist ning otsust kaasata 2021. aasta septembris toimunud Venemaa Riigiduuma valimistesse Ukraina Donetski ja Luganski piirkonna valitsuse kontrolli alt väljajäävate alade elanikud, ning tõstma hinda, mida Venemaa peab Minski kokkulepete ja Normandia formaadi läbirääkimiste blokeerimise eest maksma; kutsub Rahvusvahelist Kriminaalkohut üles uurima kuritegusid, mille Venemaa ja tema nimel võitlevad üksused on Krimmi poolsaarel ja Ida-Ukrainas toime pannud; rõhutab sellega seoses Rahvusvahelise Kohtu ja üldise kohtualluvuse kohtuasjade võimalikku rolli; on seisukohal, et Luganski ja Donetski nn rahvavabariigi de facto ametivõimude poliitilisi ja sõjalisi juhte tuleks kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi raames karistada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et väga oluline on OSCE erivaatlusmissioon Ukrainas ja võimalus, et see jätkab oma tööd ilma piiranguteta ka pärast 2022. aasta märtsi, mil tema praegused volitused peaksid lõppema; mõistab kindlalt hukka Venemaa tegevuse, mille tõttu OSCE vaatlusmissioon ei saanud oma ülesandeid täita, kuna segati missiooni mehitamata õhusõidukeid ja takistati vaatlejate juurdepääsu okupeeritud aladele; mõistab hukka Venemaa otsuse sulgeda OSCE vaatlusmissioon Gukovo ja Donetski Vene kontrollpunktides; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toetab kindlalt Ukraina jõupingutusi sõjakuritegusid toime pannud Venemaa palgasõdurite kohtu alla andmiseks ning nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid sel eesmärgil oma koostööd; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kinnitab, et toetab Malaysian Airlinesi lennu MH17 traagilise allatulistamise rahvusvahelist uurimist, sest see võib osutuda sõjakuriteoks, ning kordab oma nõudmist tuua süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mõistab hukka president Vladimir Putini poolt allkirjastatud lihtsustatud kaubandusreegleid käsitleva Venemaa dekreedi, mille kohaselt on lubatud võtta meetmeid, mille eesmärk on tagada kaupade lihtsam pääs Ukraina Donetski ja Luganski piirkonda, mis ajutiselt ei ole valitsuse kontrolli all, ja nendest piirkondadest välja, ning kutsub Venemaad üles seda tühistama; rõhutab, et sellised ühepoolsed meetmed rikuvad Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, sealhulgas tollikontrolli osas, ning see võib suurendada pingeid ja pikendada praegust olukorda, takistades samal ajal tulevast taasintegreerimisprotsessi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt rahvusvahelise Krimmi platvormi loomise ja selle tegevuse üle; peab seda väga vajalikuks, sest selle abil saab hoida Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise teema rahvusvahelisel areenil päevakajalisena; on rahul ELi tugeva toetusega sellele algatusele ning nõuab, et EL aitaks veelgi kaasa selle konsulteerimis- ja koordineerimisformaadi väljatöötamisele; taunib asjaolu, et rahvusvahelistele organisatsioonidele ja inimõiguste kaitsjatele ei võimaldata endiselt juurdepääsu Krimmi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Venemaa rahvast üles mitte uskuma üldlevinud ametlikku propagandat, milles lääneriike kujutatakse Venemaa rahva ja riigi vaenlastena; tuletab meelde, et demokraatia ja vabadus on oht ainult korrumpeerunud Venemaa eliidile, mitte rahvale; väljendab soovi alustada dialoogi ja luua edaspidi suhteid demokraatliku Venemaaga; tuletab meelde, et Kremli huve esikohale seadva agressiivse välis- ja sisepoliitika tõttu kannatavad Venemaa inimesed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab Ukraina võimude püüdlusi reformida riiki kooskõlas assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna sätetega; nõuab, et ELi institutsioonid säilitaksid Ukraina ELiga ühinemise realistliku pikaajalise perspektiivi kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49, nagu iga Euroopa riigi puhul; toonitab, et sellised pingutused on vajalikud, et suurendada Ukraina vastupanuvõimet ning tõhusamalt võidelda Venemaa praeguse ja tulevase agressiooni vastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamine

Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses (1) ning komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses (COM(2021)0115), mille eesmärk on hilisemad muudatused selguse huvides uuesti sõnastada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses (1) ning komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses (COM(2021)0115), mille eesmärk on hilisemad muudatused selguse huvides uuesti sõnastada,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (3),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta (O-000073/2021 – B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta (O-000073/2021 – B9-0044/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem loodi 2003. aastal ÜRO mandaadiga sertifitseerimissüsteemina, et lõpetada konfliktiteemantidega kauplemine, mis õhutas kodusõdasid; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemil on kolmepoolne struktuur, mis hõlmab valitsusi kui otsusetegijaid, rahvusvahelist teemanditööstust ja kodanikuühiskonna esindajaid vaatlejatena; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi otsuste vastuvõtmiseks on nõutav absoluutne konsensus selle 56 osaleva liikme vahel, kes esindavad 82 riiki; ELi ja selle 27 liikmesriiki loetakse üheks osalejaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem loodi 2003. aastal ÜRO mandaadiga sertifitseerimissüsteemina, et lõpetada konfliktiteemantidega kauplemine, mis õhutas kodusõdasid; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemil on kolmepoolne struktuur, mis hõlmab valitsusi kui otsusetegijaid, rahvusvahelist teemanditööstust ja kodanikuühiskonna esindajaid vaatlejatena; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi otsuste vastuvõtmiseks on nõutav absoluutne konsensus selle 56 osaleva liikme vahel, kes esindavad 82 riiki; ELi ja selle 27 liikmesriiki loetakse üheks osalejaks;

| B. | arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemis määratletakse konfliktiteemante kui „töötlemata teemante, mida kasutavad mässuliste liikumised või nende liitlased, et rahastada konflikte, mille eesmärk on kahjustada seaduslikke valitsusi“; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem on väidetavasti peaaegu täielikult peatanud algse määratluse kohaste konfliktiteemantidega kauplemise, mis nüüd moodustavad vähem kui 1 % töötlemata teemantidega kauplemisest, võrreldes 15 %-ga 2003. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemis määratletakse konfliktiteemante kui „töötlemata teemante, mida kasutavad mässuliste liikumised või nende liitlased, et rahastada konflikte, mille eesmärk on kahjustada seaduslikke valitsusi“; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem on väidetavasti peaaegu täielikult peatanud algse määratluse kohaste konfliktiteemantidega kauplemise, mis nüüd moodustavad vähem kui 1 % töötlemata teemantidega kauplemisest, võrreldes 15 %-ga 2003. aastal;

| C. | arvestades, et teemandirikastes konflikti- ja riskipiirkondades esineb seoses teemantide kaevandamisega jätkuvalt inimõiguste rikkumisi, mis võivad hõlmata lapstööjõu ja sunniviisilise töö kasutamist, peksmist, piinamist, seksuaalset vägivalda, kadunuks jääma sundimist, sunniviisilist väljatõstmist ja ümberasustamist, ebaseaduslikku maa hõivamist ning rituaalse või kultuurilise tähtsusega paikade hävitamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teemandirikastes konflikti- ja riskipiirkondades esineb seoses teemantide kaevandamisega jätkuvalt inimõiguste rikkumisi, mis võivad hõlmata lapstööjõu ja sunniviisilise töö kasutamist, peksmist, piinamist, seksuaalset vägivalda, kadunuks jääma sundimist, sunniviisilist väljatõstmist ja ümberasustamist, ebaseaduslikku maa hõivamist ning rituaalse või kultuurilise tähtsusega paikade hävitamist;

| D. | arvestades, et alates Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi kui ülemaailmse algatuse jõustumisest 2003. aastal on konfliktide olemus ja tegelik olukord muutunud; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem ei hõlma olukordi, kus avalik-õiguslikud või eraõiguslikud julgeolekujõud, ettevõtted, kurjategijad või relvastatud rühmitused kasutavad laialdast või süstemaatilist vägivalda, et kindlustada teemantide tootmisel oma majanduslikud huvid; arvestades, et praegu ei ole tarbijatele võimalik pakkuda teemantide päritolu ja eetilisuse osas soovitud kindlust; arvestades, et seetõttu väheneb nõudlus looduslike teemantide järele, mis omakorda avaldab negatiivset mõju seaduslikule teemanditööstusele ja käsitöönduslikele kaevuritele; arvestades, et selliseid mehhanisme nagu Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada, et tagada nende vastavus tarbijate ootustele ja rahvusvahelistele kohustustele ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja kestliku arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi kui ülemaailmse algatuse jõustumisest 2003. aastal on konfliktide olemus ja tegelik olukord muutunud; arvestades, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem ei hõlma olukordi, kus avalik-õiguslikud või eraõiguslikud julgeolekujõud, ettevõtted, kurjategijad või relvastatud rühmitused kasutavad laialdast või süstemaatilist vägivalda, et kindlustada teemantide tootmisel oma majanduslikud huvid; arvestades, et praegu ei ole tarbijatele võimalik pakkuda teemantide päritolu ja eetilisuse osas soovitud kindlust; arvestades, et seetõttu väheneb nõudlus looduslike teemantide järele, mis omakorda avaldab negatiivset mõju seaduslikule teemanditööstusele ja käsitöönduslikele kaevuritele; arvestades, et selliseid mehhanisme nagu Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteem tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada, et tagada nende vastavus tarbijate ootustele ja rahvusvahelistele kohustustele ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja kestliku arengu valdkonnas;

| E. | arvestades, et EL on teinud tööd selle nimel, et laiendataks Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi põhidokumendis esitatud konfliktiteemantide algset määratlust, et hõlmata inimõiguste rikkumisi, kuid konsensusel põhineva otsustusprotsessi ning mõnede suuremate tootja-, kaubandus- ja tarbijariikide vastuseisu tõttu ei ole soovitud tulemusi saavutatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on teinud tööd selle nimel, et laiendataks Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi põhidokumendis esitatud konfliktiteemantide algset määratlust, et hõlmata inimõiguste rikkumisi, kuid konsensusel põhineva otsustusprotsessi ning mõnede suuremate tootja-, kaubandus- ja tarbijariikide vastuseisu tõttu ei ole soovitud tulemusi saavutatud;

| F. | arvestades, et Ülemaailmse Teemandinõukogu tagatiste süsteem on kogu tööstust hõlmav vabatahtlik eneseregulatsiooni programm, millega jälgitakse Kimberley protsessi alusel sertifitseeritud teemante kogu tarneahela ulatuses kuni tükeldatud ja lihvitud kividega kauplemiseni välja; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ülemaailmse Teemandinõukogu tagatiste süsteem on kogu tööstust hõlmav vabatahtlik eneseregulatsiooni programm, millega jälgitakse Kimberley protsessi alusel sertifitseeritud teemante kogu tarneahela ulatuses kuni tükeldatud ja lihvitud kividega kauplemiseni välja;

| 1. | rõhutab tungivat vajadust konfliktiteemantide määratlust muuta, et hõlmata konfliktipiirkondades teemantide tootmise sotsiaalne ja keskkonnaalane ning inimõigustega seonduv mõõde ning tagada, et ELi turule saabuvad teemandid ei oleks seotud inimõiguste rikkumiste ega keskkonnakuritegudega, olenemata sellest, kas neid panevad toime mässuliste rühmitused, valitsused või eraettevõtted; rõhutab, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi tuleks lisaks töötlemata teemantidele kohaldada ka tükeldatud ja lihvitud kivide suhtes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi tõhusamat rakendamist, et konfliktiteemandid ei jõuaks seaduslikesse tarneahelatesse; nõuab osalevates riikides tugevamaid riigisiseseid kontrolle ning nende tõhusamat järelevalvet ja jõustamist; nõuab tungivalt, et Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi osalised looksid sõltumatu järelevalvemehhanismi, kuna vastastikuste hindamiskülastuste käigus esitatavad soovitused ei ole siduvad ning sageli ei aita need kõrvaldada riigisiseste kontrollide tegemisel esinevaid puudusi ega too Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi miinimumnõuete rikkumise korral kaasa sisulisi muutusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on sügavalt mures hiljutiste teadete pärast, mille kohaselt olla viimase Kimberley protsessi istungitevahelisel kohtumisel üritatud kodanikuühiskonna vaatlejaid vaikima sundida; kordab, et kodanikuühiskonnal on Kimberley protsessi kolmepoolses struktuuris keskne roll, ja nõuab kodanikuühiskonna esindajate sõnavabaduse täielikku austamist; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on konfliktimineraalide ja teemantide valdkonna kodanikuühiskonna organisatsioonide usaldusväärne rahastamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kiiduväärseks seadusliku teemanditööstuse juhindumist Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemist ja Ülemaailmse Teemandinõukogu tagatiste süsteemi loomist; märgib, et töökohtade loomine ja kaevanduskogukondade sissetulekud sõltuvad teemandisektori stabiilsetest, läbipaistvatest ja vastutustundlikest tarneahelatest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on, et teemante oleks võimalik jälgida kaevandamisest kuni turuleviimiseni, kusjuures jälgitavus ei tohiks piirduda vaid teemantide saatedokumentidega; toetab täielikult ideed võtta jälgitavuse parandamiseks kasutusele uued tehnoloogialahendused, näiteks plokiaheltehnoloogia; väljendab heameelt Kimberley protsessi sertifikaatide digiteerimiseks tehtud töö üle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui oluline on tegeleda teemantidega seotud konfliktide ja vägivalla algpõhjustega kogu tarneahelas; nõuab komisjonilt ja Euroopa välisteenistuselt piisavate rahaliste vahendite eraldamist suutlikkuse suurendamiseks rahu, stabiilsuse ja konfliktide ennetamise temaatilise programmi raames, et toetada loodusvarade kestlikku ja konfliktitundlikku majandamist ning Kimberley protsessi ja konfliktimineraalide suhtes kohaldatavate muude sarnaste algatuste järgimist, et parandada kaevanduskogukondade elatist ja tõhustada käsitöönduslikku kaevandamist; nõuab, et need, kes eraldavad vahendeid teatavatele geograafilistele piirkondadele, võtaksid arvesse ka suutlikkuse suurendamise ja konfliktide ennetamise meetmeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL oleks jätkuvalt ülemaailmne liider selliste vastutustundlike hankealgatuste rakendamisel nagu konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised ning OECD ajakohastatud suunised hargmaistele ettevõtjatele; kordab, et vastutustundlik hankimine ja hoolsuskohustus peavad olema kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et EL näitaks eeskuju ja jätkaks väärtustel põhineva kaubanduse tegevuskava rakendamist, et kutsuda ELi mittekuuluvates riikides esile positiivseid muutusi; märgib sellega seoses, et teemandikaubandust käsitlevad ELi õigusnormid peavad olema võimalikult ambitsioonikad; nõuab, et EL kaaluks autonoomseid lisameetmeid tagamaks, et inimõiguste rikkumisega seotud töötlemata, tükeldatud ja lihvitud teemante ei lastaks ELi turule, et kõrvaldada Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi puudused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Euroopa välisteenistusele ning Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi praegusele esimehele ja aseesimehele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 28.

(2)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(3)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Esmaspäev, 13. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Tervisetehnoloogia hindamine ***II

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2022/C 251/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10531/3/2021 – C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10531/3/2021 – C9-0422/2021),

| — | võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Saksamaa Liidupäeva, Prantsusmaa Senati ja Poola Seimi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Saksamaa Liidupäeva, Prantsusmaa Senati ja Poola Seimi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2018. aasta ja 27. aprilli 2021. aasta arvamusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2018. aasta ja 27. aprilli 2021. aasta arvamusi (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0051) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0051) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0334/2021),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 283, 10.8.2018, lk 28 ja ELT C 286, 16.7.2021, lk 95.

(2)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 638.

---

Teisipäev, 14. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoot ***I

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0313),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0228/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0333/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0333/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/111) lõplikule kujule).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Euroopa noorteaasta 2022 ***I

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa noorteaasta 2022 kohta (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0634),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0379/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 10. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 10. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni 17. novembri 2021. aasta kirja eelarve lepitusmenetluse tulemuste kohta seoses komisjoni ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa noorteaasta 2022 kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni 17. novembri 2021. aasta kirja eelarve lepitusmenetluse tulemuste kohta seoses komisjoni ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa noorteaasta 2022 kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0322/2021),

| A. | arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/... Euroopa noorteaasta (2022) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2021/2316) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus Euroopa noorteaasta (2022) rahastamise kohta – otsus (EL) 2021/2316

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku, et Euroopa noorteaasta (2022) elluviimise minimaalne tegevuseelarve on 8 miljonit eurot. Sellest summast tuleb 3 miljonit eurot Euroopa solidaarsuskorpuse 2022. aasta eelarvest ja 5 miljonit eurot eraldatakse programmi „Erasmus+“ 2022. aasta eelarvest.

Kaasseadusandjad on võtnud endale ka kohustuse tagada Euroopa aasta kestev pärand ka pärast 2022. aastat. Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi, tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 314 täiendavad rahalised vahendid, mis on mõeldud 2022. aasta järgseks ajaks, määrata kindlaks aastaid 2021–2027 hõlmavas mitmeaastases finantsraamistikus.

Komisjoni avaldus Euroopa noorteaasta (2022) rahastamise kohta – otsus (EL) 2021/2316

Komisjon võtab teadmiseks kaasseadusandjate kokkuleppe määrata Euroopa noorteaasta (2022) elluviimiseks kindlaks vähemalt 8 miljoni euro suurune tegevuseelarve, ilma et see piiraks võimalust anda sellele 8 miljoni euro suurusele summale lisaks toetust muudest asjakohastest liidu programmidest ja vahenditest.

Ühtlasi analüüsib komisjon olukorda kogu aasta vältel ja ajakohastab teavet korrapäraselt, näidates, kuidas ELi programmid ja vahendid võivad aidata kaasa Euroopa noorteaasta elluviimisele ja milline on nende tegelik panus, ning annab tegevuse kohta aru. Liidu programmidest antava toetuse kasutamise edukust tutvustatakse korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Neid vahendeid tuleks pidada 8 miljoni euro suurust minimaalset tegevuseelarvet täiendavateks.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Ühised uurimisrühmad: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***I

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0005/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0236/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0236/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse nõukogu raamotsust 2002/465/JSK, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/211) lõplikule kujule).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Euroopa uurimismäärus kriminaalasjades: vastavusse viimine isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega ***I

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusnormidega (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0006/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 17. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0237/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0237/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/..., millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2022/228) lõplikule kujule).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine, et anda Horvaatiale abi

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat seoses 28. detsembril 2020 alanud maavärinatega (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0963 – C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0963 – C9-0403/2021),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 9,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), ning eriti selle punkti 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), ning eriti selle punkti 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Horvaatias toimunud maavärinate tagajärgede leevendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Horvaatias toimunud maavärinate tagajärgede leevendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkuse kohta liikmesriikides looduskatastroofide korral (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni solidaarsusfondist eraldatud ELi raha kasutamise tulemuslikkuse kohta liikmesriikides looduskatastroofide korral (5),

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0343/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0343/2021),

| 1. | tunneb kõigile maavärinates kannatanud inimestele ja nende peredele sügavalt kaasa ning kinnitab, et on solidaarne nii nende kui ka Horvaatia riigi-, piirkondlike ja kohalike asutustega, kes aitavad tagajärgi leevendada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab seda otsust, mis väljendab konkreetselt ja nähtavalt liidu solidaarsust oma kodanike ja 28. detsembrist 2020 kuni 21. veebruarini 2021 toimunud maavärinatest mõjutatud Horvaatia piirkondadega, igati tervitatavaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab tungivat vajadust anda Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kaudu rahalist abi, et tagada toetuse õigeaegne jõudmine kannatada saanud piirkondadeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et Horvaatia rahalise abi taotluse esitamisest 18. märtsil 2021 kuni komisjoni ettepanekuni 2021. aasta oktoobri lõpus vahendite kasutuselevõtmise kohta kulus liiga palju aega; rõhutab taas, kui oluline on, et Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendid võetaks tulevikus abi vajavate inimeste ja piirkondade toetamiseks kasutusele kiiresti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 esimesel aastal on ELSF olnud suure surve all, et loodusõnnetused on ettearvamatud ning kliimamuutuste tõttu nende arv ja raskusaste aja jooksul tõenäoliselt suurenevad ja need muutuvad kulukamaks; rõhutab seetõttu, et on üha rohkem mures selle pärast, et ELSFi kaudu ajavahemikul 2021–2027 kättesaadavad summad ei pruugi olla piisavad; on seisukohal, et solidaarsus- ja hädaabireservi üldise rahastussumma ja vahendite eraldamise korraga ei ole ELSFi optimaalne tõhusus tagatud, ning nõuab, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 järgmisel läbivaatamisel tehtaks solidaarsus- ja hädaabireservi puudutavates sätetes muudatusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0023.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0429.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et aidata Horvaatiat seoses 28. detsembril 2020 alanud maavärinatega

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2022/49).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2021/003 IT/Porto Canale – Itaalia

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale) (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0935 – C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0935 – C9-0399/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0345/2021),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel;

| B. | arvestades, et Itaalia esitas 15. juulil 2021. aastal taotluse EGF/2021/003 IT/Porto Canale, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses 190 töötaja koondamisega äriühingus Porto Industriale di Cagliari SpA NACE Revision 2 osa 5 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Sardiinias (ITG2) Itaalias 1. septembrist 20201. jaanuarini 2021 kestnud vaatlusperioodil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Itaalia esitas 15. juulil 2021. aastal taotluse EGF/2021/003 IT/Porto Canale, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses 190 töötaja koondamisega äriühingus Porto Industriale di Cagliari SpA NACE Revision 2 osa 5 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Sardiinias (ITG2) Itaalias 1. septembrist 20201. jaanuarini 2021 kestnud vaatlusperioodil;

| C. | arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 3 kohastel sekkumiskriteeriumidel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriumidest, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 3 kohastel sekkumiskriteeriumidel, millega tehakse erand artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriumidest, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõttes pidanud tegevuse lõpetama vähemalt 200 koondatud töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad või tootmisahela järgmise etapi tootjad, ja/või füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on oma tegevuse lõpetanud;

| D. | arvestades, et kuigi neljakuulise vaatlusperioodi jooksul toimus vähem kui 200 koondamist, oli võimalik teha erand artikli 4 lõike 2 punktist a, kuna koondamised toimusid väikesel tööturul, mille SKP elaniku kohta oli 2018. aastal 21 600 eurot, võrreldes Euroopa keskmisega 31 000 eurot (4), ning mida 2008. aasta kriis (5) ja pandeemia põhjustatud kriis (6) tõsiselt mõjutasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi neljakuulise vaatlusperioodi jooksul toimus vähem kui 200 koondamist, oli võimalik teha erand artikli 4 lõike 2 punktist a, kuna koondamised toimusid väikesel tööturul, mille SKP elaniku kohta oli 2018. aastal 21 600 eurot, võrreldes Euroopa keskmisega 31 000 eurot (4), ning mida 2008. aasta kriis (5) ja pandeemia põhjustatud kriis (6) tõsiselt mõjutasid;

| E. | arvestades, et Cagliari sadama tegevus aastatel 2011–2018 vähenes ja kaubavedu vähenes 2018. aastal 90 %, kuna sadamal puudub maismaaühendus ülejäänud Itaaliaga ning kaubakonteinerite mahud ja laadimistegevus viidi järk-järgult üle Vahemere piirkonna servades asuvatesse sõlmpunktidesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Cagliari sadama tegevus aastatel 2011–2018 vähenes ja kaubavedu vähenes 2018. aastal 90 %, kuna sadamal puudub maismaaühendus ülejäänud Itaaliaga ning kaubakonteinerite mahud ja laadimistegevus viidi järk-järgult üle Vahemere piirkonna servades asuvatesse sõlmpunktidesse;

| F. | arvestades, et 2019. aastal otsustas konteineriterminali kontsessionäär ja Porto Industriale di Cagliari S.p.A ainuomanik Contship Italia Group oma tegevuse Cagliaris lõpetada ja oma tütarettevõtja Porto Industriale di Cagliari SpA vabatahtlikult likvideerida, ning arvestades, et vaatamata kolmele pikendamisele ei leitud ühtegi uut kontsessionääri, mistõttu koondati 2020. aasta septembris ettevõttesse veel jäänud 190 töötajat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2019. aastal otsustas konteineriterminali kontsessionäär ja Porto Industriale di Cagliari S.p.A ainuomanik Contship Italia Group oma tegevuse Cagliaris lõpetada ja oma tütarettevõtja Porto Industriale di Cagliari SpA vabatahtlikult likvideerida, ning arvestades, et vaatamata kolmele pikendamisele ei leitud ühtegi uut kontsessionääri, mistõttu koondati 2020. aasta septembris ettevõttesse veel jäänud 190 töötajat;

| G. | arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikliga 8; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikliga 8;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud ja Itaalial on õigus saada kõnealuse määruse alusel 1 493 407 euro suurust rahalist toetust, mis moodustab 85 % kogukuludest (1 756 950 eurot), mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 1 686 750 eurot ja EGFi rakendamisega (7) seotud kulusid summas 70 200 eurot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse 15. juulil 2021 ning komisjon viis taotluse hindamise lõpule 28. oktoobril 2021 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et taotlus puudutab kokku 190 koondatud töötajat, kelle tegevus äriühingu Porto Industriale di Cagliari SpA juures lõppes; märgib ühtlasi, et Itaalia eelduse kohaselt osalevad meetmetes kõik abikõlblikud toetusesaajad (sihtrühma kuuluvad toetusesaajad); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne mõju Sardiinia majandusele, mida mõjutas olulisel määral ka COVID-19 kriis ja kus tööhõive vähenes 2020. aastal 4,6 %, samas kui Itaalias tervikuna vähenes see 2,0 % (8); märgib ühtlasi, et veel üks menetletav EGFi taotlus puudutab Sardiinia ettevõtja Air Italy juures toimunud koondamisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et pandeemia tõttu suurenes palgatuluta Sardiinia leibkondade arv 2020. aastal 16,5 %ni (võrreldes 2019. aastaga +3,5 %); |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et enamik koondatud töötajatest on mehed (90,5 %) vanuses 30–54 aastat (98,4 %) ning neil on keskharidus või teise taseme hariduse järgne haridus (83,7 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et Itaalia alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 8. oktoobril 2020 ja EGFist rahalise toetuse saamise tingimustele vastab seega ajavahemik alates 8. oktoobrist 2020 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: üldine teavitamine ja kutsenõustamine, karjäärinõustamine, tööotsingute toetamine, mentorlus uue töökohaga kohanemisel, ettevõtlusega alustamise toetus, ettevõtte loomise toetus, koolitus ning stiimulid ja konkreetsete kulude toetamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punktis b sätestatud võimalust võtta kooskõlastatud paketi raames piiratud ajavahemikul erimeetmeid, muu hulgas maksta lapsehooldustoetust, et hõlbustada tööotsijate osalemist kavandatud meetmetes ja nende tööle siirdumist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et koolitusel keskendutakse rohemajandusele, sinisele majandusele, isiklikele teenustele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, kultuuripärandi ja kultuuritegevuse edendamisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et Itaalia hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 18. jaanuaril 2021 ning seega on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 18. jaanuarist 2021 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et meetmed kavandati nii, et nad oleksid kooskõlas kestliku arengu valdkonnas rakendatava Itaalia riikliku strateegiaga (SNSvS) (9), ning kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett koostati Sardiinia piirkonna, ASPALi (10), Cagliari omavalitsuse, Cagliari sadamaameti ja ametiühingute vaheliste konsultatsioonide käigus; märgib, et sotsiaalpartnerid olid meetmete paketi kavandamisse ja peenhäälestamisse igakülgselt kaasatud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikke meetmeid ei toetata liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et selleks, et EGFi toetus oleks täissummas täiendav, ei tohi see asendada meetmeid, mida äriühingud peavad võtma riigisisese õiguse ja kollektiivlepingute kohaselt, ega EGFi toetuse saajatele mõeldud hüvitisi ega nende õigusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kõik menetlusnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(7)  Kooskõlas EGF määruse artikli 7 lõikega 5.

(8)  Banca d’Italia (Itaalia Keskpank). L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS).

(10)  Piirkondlikud avalikud tööturuasutused.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/003 IT Porto Canale)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2022/48).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2021/002 IT/Air Italy –Itaalia

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy) (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0936 – C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0936 – C9-0400/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0346/2021),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2-heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2-heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel;

| B. | arvestades, et Itaalia esitas 15. juulil 2021. aastal taotluse EGF/2021/002 IT/Air Italy, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust 1. septembrist 20201. jaanuarini 2021 kestnud vaatlusperioodil 466 töötaja koondamise tõttu äriühingus Air Italy SpA, mis tegutses NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Sardegna (ITG2) Itaalias; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Itaalia esitas 15. juulil 2021. aastal taotluse EGF/2021/002 IT/Air Italy, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust 1. septembrist 20201. jaanuarini 2021 kestnud vaatlusperioodil 466 töötaja koondamise tõttu äriühingus Air Italy SpA, mis tegutses NACE Revision 2 osa 51 (õhutransport) alla kuuluvas majandussektoris NUTS 2. tasandi piirkonnas Sardegna (ITG2) Itaalias;

| C. | arvestades, et taotlus on seotud 466 koondatud töötajaga, kelle tegevus äriühingus Air Italy SpA vaatlusperioodi jooksul lõppes, kuid nõuetele vastavate toetusesaajatena käsitatakse ka neid 145 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus on seotud 466 koondatud töötajaga, kelle tegevus äriühingus Air Italy SpA vaatlusperioodi jooksul lõppes, kuid nõuetele vastavate toetusesaajatena käsitatakse ka neid 145 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil;

| D. | arvestades, et taotluse aluseks on EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohased sekkumiskriteeriumid, mille kohaselt peab ettevõte olema liikmesriigis koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 200 töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotluse aluseks on EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohased sekkumiskriteeriumid, mille kohaselt peab ettevõte olema liikmesriigis koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 200 töötajat;

| E. | arvestades, et äriühingul Air Italy on olnud alates asutamisest 2018. aastal mitmeid raskusi (4) seoses Meridiana Fly ja Air Italy ühinemisega, mis tõi 2018. aastal kaasa 160 miljoni euro suuruse kahjumi ja 2019. aastal 230 miljoni euro suuruse kahjumi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et äriühingul Air Italy on olnud alates asutamisest 2018. aastal mitmeid raskusi (4) seoses Meridiana Fly ja Air Italy ühinemisega, mis tõi 2018. aastal kaasa 160 miljoni euro suuruse kahjumi ja 2019. aastal 230 miljoni euro suuruse kahjumi;

| F. | arvestades, et Air Italy aktsionärid kiitsid 11. veebruaril 2020 heaks vabatahtliku likvideerimise ja kogu tegevuse lõpetamise alates 25. veebruarist 2020; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Air Italy aktsionärid kiitsid 11. veebruaril 2020 heaks vabatahtliku likvideerimise ja kogu tegevuse lõpetamise alates 25. veebruarist 2020;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu peatati Air Italy 1 453 töötaja kollektiivse koondamise menetlus kuni 2020. aasta septembrini (5); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu peatati Air Italy 1 453 töötaja kollektiivse koondamise menetlus kuni 2020. aasta septembrini (5);

| H. | arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, mis on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) (6) artikliga 8; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, mis on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) (6) artikliga 8;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja Itaalial on õigus saada kõnealuse määruse alusel 3 874 640 euro suurust rahalist toetust, mis moodustab 85 % kogukuludest (4 558 400 eurot), mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 4 376 000 eurot ja EGFi rakendamisega seotud kulusid (7) summas 182 400 eurot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse 15. juulil 2021 ning komisjon viis taotluse hindamise lõpule 28. oktoobril 2021 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et toetuskõlblike ja sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv on 611, ning juhib tähelepanu sellele, et peaaegu pooled toetuskõlblikest isikutest on naised (48,11 %); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju Sardiinia majandusele, mida mõjutas olulisel määral ka COVID-19 kriis ja kus tööhõive vähenes 2020. aastal 4,6 %, samas kui Itaalias tervikuna vähenes see 2,0 % (8); märgib ühtlasi, et veel üks menetletav EGFi taotlus puudutab Sardiinia ettevõtja Porto Canale juures toimunud koondamisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et pandeemia tõttu suurenes palgatuluta Sardiinia leibkondade arv 2020. aastal 16,5 %ni (võrreldes 2019. aastaga +3,5 %); |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et enamikul koondatud töötajatest on keskharidus või teise taseme hariduse järgne haridus (93,3 %) ja nad on vanuses 30–54 aastat (69,23 %); märgib, et suuruselt teine vanuserühm on üle 54 aastased (30,77 %), kellel võib tööturule naasmisel tekkida lisaprobleeme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et Itaalia alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 4. novembril 2020 ja EGFist rahalise toetuse saamise tingimustele vastab seega ajavahemik alates 4. novembrist 2020 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: üldine teavitamine ja kutsenõustamine, tööotsingute toetamine, koolitus, ettevõtlusega alustamise toetus, ettevõtte asutamise toetus ning stiimulid ja konkreetsete kulude toetamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punktis b sätestatud võimalust võtta kooskõlastatud paketi raames piiratud ajavahemikul erimeetmeid, muu hulgas maksta lapsehooldustoetust, et hõlbustada tööotsijate osalemist kavandatud meetmetes ja nende tööle siirdumist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et Euroopa Liidu sotsiaalne vastutus on anda koondatud töötajatele kooskõlas Euroopa roheleppega ökoloogiliseks ja õiglaseks ümberkujundamiseks vajalik kvalifikatsioon, eriti töötajatele, kellel on oma kvalifikatsiooniga võimalik töötada sektorites, mis on praegu väga CO2-mahukad; tunneb heameelt selle üle, et koolitusel keskendutakse rohemajandusele, sinisele majandusele, isiklikele teenustele, tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, kultuuripärandi ja kultuuritegevuse edendamisele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et Itaalia hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 4. novembril 2020 ning seega on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalisest toetusest katmiseks kõlblikud alates 4. novembrist 2020 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et meetmed kavandati nii, et nad oleksid kooskõlas kestliku arengu valdkonnas rakendatava Itaalia riikliku strateegiaga (SNSvS) ning kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti arutati ASPALi, piirkondlike avalike tööturuasutuste, Regione Sardegna ja asjaomaste ametiühingute vahel; märgib, et sotsiaalpartnerid olid meetmete kavandamisse igakülgselt kaasatud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikke meetmeid ei toetata liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et selleks, et EGFi toetus oleks täissummas täiendav, ei tohi see asendada meetmeid, mida äriühingud peavad võtma riigisisese õiguse ja kollektiivlepingute kohaselt, ega EGFi toetuse saajatele mõeldud hüvitisi ega nende õigusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kõik menetlusnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  Näiteks vaidlused Alitaliaga Mandri-Itaalia ja Sardiinia vaheliste lennuliinide üle: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; kolme Ameerika lennuettevõtja vastuseis Air Italy vahemaandumiseta lendude arvu suurendamisele USA ja Euroopa vahel: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000; või kolmele uuele Boeing 737 Max lennukile kehtestatud lennukeeld turvavigade tõttu: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Seaduse dekreet 17. märts 2020, nr 18. art. 46.

(6)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(7)  Kooskõlas EGF määruse artikli 7 lõikega 5.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2021/002 IT/Air Italy)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2022/51).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2021/004 ES/Aragón automotive – Hispaania

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/004 ES / Aragón automotive) (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0683 – C9-0404/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0683 – C9-0404/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (3) eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (3) eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0344/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0344/2021),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digitaliseerimise või automatiseerimise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digitaliseerimise või automatiseerimise tagajärjel;

| B. | arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2021/004 ES / Aragón automotive, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses 592 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Aragónis (ES24) 1. novembrist 20201. maini 2021 kestnud vaatlusperioodil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2021/004 ES / Aragón automotive, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses 592 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Hispaanias NUTS 2. tasandi piirkonnas Aragónis (ES24) 1. novembrist 20201. maini 2021 kestnud vaatlusperioodil;

| C. | arvestades, et taotlus on seotud 592 koondatud töötajaga, kelle tegevus 50 äriühingus (4) lõppes vaatlusperioodi jooksul, kusjuures 460 töötajat koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil, ning seega käsitatakse ka neid rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajatena; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus on seotud 592 koondatud töötajaga, kelle tegevus 50 äriühingus (4) lõppes vaatlusperioodi jooksul, kusjuures 460 töötajat koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil, ning seega käsitatakse ka neid rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajatena;

| D. | arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille alusel on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 200 töötaja koondamine kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasemel määratletud majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille alusel on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 200 töötaja koondamine kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasemel määratletud majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemia, Hispaanias 2020. aasta teises kvartalis kehtestatud ranged liikumispiirangud (5) ja sellele järgnev pooljuhtide puudus (6) on mõjutanud negatiivselt riigi autotööstust, nii et 2021. aasta jaanuarist juunini oli sõidukite tootmine Hispaanias (1,2 miljonit ühikut) ikka veel 21,6 % väiksem kui 2019. aasta samal ajal (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemia, Hispaanias 2020. aasta teises kvartalis kehtestatud ranged liikumispiirangud (5) ja sellele järgnev pooljuhtide puudus (6) on mõjutanud negatiivselt riigi autotööstust, nii et 2021. aasta jaanuarist juunini oli sõidukite tootmine Hispaanias (1,2 miljonit ühikut) ikka veel 21,6 % väiksem kui 2019. aasta samal ajal (7);

| F. | arvestades, et Aragónis annab autotööstus 2,42 % netotööhõivest ja ligikaudu 6 % piirkondlikust SKPst (8) ning registreeritud töötus on nüüd 26 % kõrgem kui pandeemiaeelsel ajal (75 578 tööotsijat 2021. aasta juunis, võrreldes 60 000 tööotsijaga 2019. aasta juunis) (9); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Aragónis annab autotööstus 2,42 % netotööhõivest ja ligikaudu 6 % piirkondlikust SKPst (8) ning registreeritud töötus on nüüd 26 % kõrgem kui pandeemiaeelsel ajal (75 578 tööotsijat 2021. aasta juunis, võrreldes 60 000 tööotsijaga 2019. aasta juunis) (9);

| G. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 8 kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 186 miljonit eurot aastas (2018. aasta hindades); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 8 kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 186 miljonit eurot aastas (2018. aasta hindades);

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja Hispaanial on õigus saada kõnealuse määruse alusel 1 404 863 euro suurust rahalist toetust, mis moodustab 85 % kogukuludest (1 652 780 eurot), mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 1 600 280 eurot ja EGFi rakendamisega seotud kulusid (10) summas 52 500 eurot; märgib, et kõik menetlusnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse 26. juulil 2021 ning komisjon viis taotluse hindamise lõpule 8. novembril 2021 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et taotlus puudutab kokku 1 052 koondatud töötajat Hispaania autotööstuses; peab kahetsusväärseks, et Hispaania eeldab, et kõigist rahastamise nõuetele vastavatest toetusesaajatest osaleb meetmetes ainult 320 (sihtrühma kuuluvad toetusesaajad); julgustab kohalikke omavalitsusi motiveerima töötuks jäänud inimesi aktiivsemalt kavandatavates meetmetes osalema; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et kolmandik sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on naised (34,1 %) ja peaaegu 40 % on vanemad kui 54 aastat (39,7 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju Aragóni majandusele, kus 60 % tööotsijatest on naised ja 49 % kõigist tööotsijatest on üle 50 aasta vanad (11); peab seetõttu kahetsusväärseks, et koondamised mõjutavad eelkõige kahte töötajate kategooriat, kes juba on piirkonna tööturul ebasoodsas olukorras; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Hispaania alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 15. oktoobril 2021 ja EGFist rahalise toetuse saamise tingimustele vastab seega ajavahemik alates 15. oktoobrist 2021 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: üldised teabe- ja tervitusüritused, kutsenõustamine, aktiivse tööotsimise toetamine, horisontaalsed, ümber- ja täienduskoolitused ning rahalised stiimulid; kuna 34,1 % sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on naised, julgustab ametiasutusi keskenduma rohkem naiste huve silmas pidavatele programmidele ja meetmetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et kavandatud meetmeid tuleks rakendada kooskõlas Hispaania ringmajanduse strateegiaga, mis põhineb mürgivabadel materjalitsüklitel, ning et koolitusmeetmed peaksid vastama digiajastul ja ressursitõhusas majanduses vajalike oskuste levitamise nõudele kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Hispaania hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. oktoobril 2021 ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud on EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud seega alates 1. oktoobrist 2021 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud sotsiaalpartneritega (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) ja CEOE (15)) konsulteerides. |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikeks meetmeteks ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et selleks, et EGFi toetus oleks täissummas täiendav, ei tohi see asendada meetmeid, mida äriühingud peavad võtma riigisisese õiguse ja kollektiivlepingute kohaselt, ega EGFi toetuse saajatele mõeldud hüvitisi ega nende õigusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L. , Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A. ja Zfoam España SL.

(5)  Confemetali ja ANFACi andmetel oli pandeemial märkimisväärne mõju Hispaania autotööstuses tegutsevate ettevõtjate tegevusele ja käibele, mille tulemusel vähenes 2020. aastal müük (32,3 %), tootmine (18,9 %) ja käive (11,3 %) 2019. aastaga võrreldes. https://anfac.com/wp-content/uploads/2021/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf

(6)  2021. aasta alguses prognoositi, et kiibikriis toob autotööstuses kaasa ligikaudu 60 miljardi euro suuruse kahjumi. Seda summat on korrigeeritud ülespoole üle 90 miljardi euroni. https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844_041144.html

(8)  https://caaragon.com/

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572

(10)  Kooskõlas EGF määruse artikli 7 lõikega 5.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (registreeritud töötus, juuni 2021).

(12)  http://www.ugt.es

(13)  https://www.ccoo.es

(14)  https://www.cepyme.es

(15)  https://www.ceoe.es

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2022/50).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Prognoositavus liikmesriikide jaoks ja vaidluste lahendamise menetlused traditsiooniliste, käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel *

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014, et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks ja täpsustada vaidluste lahendamise menetlusi traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 251/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0327),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0257/2021),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrust (EL, Euratom) 2021/770, mis käsitleb ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite arvutamist, nimetatud omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodeid ja menetlusi, rahavajaduste rahuldamise meetmeid ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite teatavaid aspekte (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. aprilli 2021. aasta määrust (EL, Euratom) 2021/770, mis käsitleb ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite arvutamist, nimetatud omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodeid ja menetlusi, rahavajaduste rahuldamise meetmeid ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite teatavaid aspekte (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2021, mis käsitleb komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014, et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks ja selgitada vaidluste lahendamise menetlusi traditsiooniliste, käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel (COM(2021) 327 final, 25. juuni 2021, 2021/0161(NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 2/2021, mis käsitleb komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014, et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks ja selgitada vaidluste lahendamise menetlusi traditsiooniliste, käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kättesaadavaks tegemisel (COM(2021) 327 final, 25. juuni 2021, 2021/0161(NLE)) (4),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite arvutamist, meetodeid ja menetlusi, millega tehakse kättesaadavaks need omavahendid, rahavajaduste rahuldamiseks vajalikke meetmeid ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite teatavaid aspekte (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu määruse eelnõu kohta, mis käsitleb ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite arvutamist, meetodeid ja menetlusi, millega tehakse kättesaadavaks need omavahendid, rahavajaduste rahuldamiseks vajalikke meetmeid ning kogurahvatulul põhinevate omavahendite teatavaid aspekte (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0347/2021),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kuigi nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (11) on andnud ELi rahastamise mehhanismile kindla ja stabiilse vundamendi,
  oleks soovitav parandada
  omavahendite kättesaadavaks
  tegemise vallas kehtivaid sätteid
  , et
  eelkõige
  suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks
  ja täpsustada vaidluste lahendamise menetlusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kuigi nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (11) on andnud ELi rahastamise mehhanismile kindla ja stabiilse vundamendi,
  oleks soovitav parandada
  omavahendite kättesaadavaks
  tegemise vallas kehtivaid sätteid
  , et
  eelkõige
  suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks
  ja täpsustada vaidluste lahendamise menetlusi
  .

| (1) | Kuigi nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (11) on andnud ELi rahastamise mehhanismile kindla ja stabiilse vundamendi,
  on vaja teatavaid
  omavahendite kättesaadavaks
  tegemist käsitlevaid sätteid täiustada
  , et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Kuigi nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 (11) on andnud ELi rahastamise mehhanismile kindla ja stabiilse vundamendi,
  on vaja teatavaid
  omavahendite kättesaadavaks
  tegemist käsitlevaid sätteid täiustada
  , et suurendada prognoositavust liikmesriikide jaoks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Et tagada viiviste proportsionaalsus, säilitades samal ajal hoiatava mõju, on määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ette nähtud viivise suurenemise ülempiir 16 protsendipunkti üle baasmäära.
  Ülempiiri 16 protsendipunkti kohaldatakse üksnes kõigi juhtumite suhtes, mis on saanud teatavaks pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2016/804 jõustumist (12).
  Seetõttu ei saa juhtumite puhul, mis olid teada juba enne määruse 2016/804 jõustumist ja kus on kaalul eriti suured viivisesummad, seda ülempiiri kohaldada, sõltumata sellest, kas viivisesummast on juba liikmesriikidele teatatud või mitte. Sellisel juhul on liikmesriigid endiselt kohustatud maksma viiviseid, mis ei ole tasumisele kuuluva põhisummaga proportsionaalsed. Et täpsustada ja lihtsustada määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 asjakohaseid sätteid, tuleks viivise suurenemise 16-protsendipunktist ülempiiri kohaldada kõikide viivisesummade suhtes, millest ei ole liikmesriigile teatatud enne käesoleva määruse jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.

Et tagada viiviste proportsionaalsus, säilitades samal ajal hoiatava mõju, on määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ette nähtud viivise suurenemise ülempiir 16 protsendipunkti üle baasmäära.
  Ülempiiri 16 protsendipunkti kohaldatakse üksnes kõigi juhtumite suhtes, mis on saanud teatavaks pärast nõukogu määruse (EL, Euratom) 2016/804 jõustumist (12).
  Seetõttu ei saa juhtumite puhul, mis olid teada juba enne määruse 2016/804 jõustumist ja kus on kaalul eriti suured viivisesummad, seda ülempiiri kohaldada, sõltumata sellest, kas viivisesummast on juba liikmesriikidele teatatud või mitte. Sellisel juhul on liikmesriigid endiselt kohustatud maksma viiviseid, mis ei ole tasumisele kuuluva põhisummaga proportsionaalsed. Et täpsustada ja lihtsustada määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 asjakohaseid sätteid, tuleks viivise suurenemise 16-protsendipunktist ülempiiri kohaldada kõikide viivisesummade suhtes, millest ei ole liikmesriigile teatatud enne käesoleva määruse jõustumist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10. | Et parandada läbipaistvust ja täpsustada liikmesriikide kaitseõigusi, tuleks juhuks, kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemise küsimuses lahkarvamus, näha määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ette läbivaatamismenetlus. Samuti tuleks vastu võtta sätted, millega kajastada praegust reservatsiooniga maksmise tava, mis annab võimaluse algatada komisjoni vastu ELi toimimise lepingu artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu kohaselt alusetu rikastumise hagi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.

Et parandada läbipaistvust ja täpsustada liikmesriikide kaitseõigusi, tuleks juhuks, kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemise küsimuses lahkarvamus, näha määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 ette läbivaatamismenetlus. Samuti tuleks vastu võtta sätted, millega kajastada praegust reservatsiooniga maksmise tava, mis annab võimaluse algatada komisjoni vastu ELi toimimise lepingu artikli 268 ja artikli 340 teise lõigu kohaselt alusetu rikastumise hagi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

Määrus (EL, Euratom) nr 609/2014

Artikkel 10b – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | lisatakse lõige 7: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

lisatakse lõige 7:

välja jäetud

| | „7.
     
  Kui liikmesriik ja komisjon ei suuda käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktis c osutatud käibemaksupõhiste omavahendite erikorrigeerimises kokku leppida, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks oma hinnangu artikli 13b kohaselt läbi.“ |
| --- | --- |

„7.
     
  Kui liikmesriik ja komisjon ei suuda käesoleva artikli lõike 2 esimese lõigu punktis c osutatud käibemaksupõhiste omavahendite erikorrigeerimises kokku leppida, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks oma hinnangu artikli 13b kohaselt läbi.“

Muudatusettepanek 5

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Määrus (EL, Euratom) nr 609/2014

Artikkel 12 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

välja jäetud

välja jäetud

| | „Esimese ja teise lõigu kohane suurendamine kokku ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Suurendamise piirangut 16 protsendipunktini kohaldatakse kõigi juhtumite suhtes, mille puhul ei ole liikmesriigile viivisesummast teatatud enne... [lisada kuupäev – käesoleva (muutva) määruse jõustumise kuupäev]. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.“ |
| --- | --- |

„Esimese ja teise lõigu kohane suurendamine kokku ei tohi ületada 16 protsendipunkti. Suurendamise piirangut 16 protsendipunktini kohaldatakse kõigi juhtumite suhtes, mille puhul ei ole liikmesriigile viivisesummast teatatud enne... [lisada kuupäev – käesoleva (muutva) määruse jõustumise kuupäev]. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes.“

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Määrus (EL, Euratom) nr 609/2014

Artikkel 13 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | lisatakse lõige 5: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

lisatakse lõige 5:

lisatakse lõige 5:

välja jäetud

välja jäetud

| | „5.
     
  Kui liikmesriik ja komisjon ei suuda käesoleva artikli lõike 2 esimeses lõigus osutatud tingimustes kokku leppida, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks oma hinnangu artikli 13b kohaselt läbi.“ |
| --- | --- |

„5.
     
  Kui liikmesriik ja komisjon ei suuda käesoleva artikli lõike 2 esimeses lõigus osutatud tingimustes kokku leppida, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks oma hinnangu artikli 13b kohaselt läbi.“

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EL, Euratom) nr 609/2014

Artikkel 13b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13b | välja jäetud |
| Läbivaatamismenetlus | |
| 1.
     
  Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 13 lõikes 5 osutatud lahkarvamus või lahkarvamus muude liidu eelarvesse laekuvate traditsiooniliste omavahendite summade suhtes, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest oma hinnangu läbi. Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 10b lõikes 7 osutatud lahkarvamus, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest oma hinnangu läbi. Taotluses täpsustatakse, mis põhjusel läbivaatamist taotletakse, ja lisatakse tõendavad dokumendid, välja arvatud artikli 10b lõikes 7 osutatud juhtudel. Taotlus ja sellele järgnev menetlus ei muuda liikmesriikide kohustust teha omavahendid liidu eelarve jaoks kättesaadavaks siis, kui need kuuluvad tasumisele. | |
| 2.
     
  Kuue kuu jooksul alates lõikes 1 sätestatud taotluse saamisest edastab komisjon liikmesriigile oma märkused taotluses esitatud põhjuste kohta. Kui komisjon peab vajalikuks taotleda lisateavet, arvestatakse kuuekuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise kuupäevast. Asjaomane liikmesriik esitab lisateabe kolme kuu jooksul. Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 10b lõikes 7 osutatud lahkarvamus, edastab komisjon liikmesriigile oma märkused taotluses esitatud põhjuste kohta kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest. | |
| 3.
     
  Kui liikmesriigil ei ole võimalik läbivaatamismenetluse jaoks asjakohast lisateavet esitada, võib ta taotleda, et komisjon vastaks olemasoleva teabe põhjal. Kuuekuulist tähtaega hakatakse sel juhul arvestama kõnealuse taotluse kättesaamise kuupäevast. | |
| 4.
     
  Kui liikmesriik esitab komisjoni poolt määruse 1553/89 artikli 9 lõike 1a kohaselt vastu võetud otsuse peale tühistamishagi ja kui komisjon ei ole sama käibemaksukorrektsiooni läbivaatamise menetluse raames veel vastanud, peatab komisjon läbivaatamismenetluse kuni Euroopa Liidu Kohtu lõpliku otsuseni.“ | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13b

Artikkel 13b

välja jäetud

välja jäetud

Läbivaatamismenetlus

Läbivaatamismenetlus

1.
     
  Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 13 lõikes 5 osutatud lahkarvamus või lahkarvamus muude liidu eelarvesse laekuvate traditsiooniliste omavahendite summade suhtes, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest oma hinnangu läbi. Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 10b lõikes 7 osutatud lahkarvamus, võib liikmesriik taotleda, et komisjon vaataks kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest oma hinnangu läbi. Taotluses täpsustatakse, mis põhjusel läbivaatamist taotletakse, ja lisatakse tõendavad dokumendid, välja arvatud artikli 10b lõikes 7 osutatud juhtudel. Taotlus ja sellele järgnev menetlus ei muuda liikmesriikide kohustust teha omavahendid liidu eelarve jaoks kättesaadavaks siis, kui need kuuluvad tasumisele.

2.
     
  Kuue kuu jooksul alates lõikes 1 sätestatud taotluse saamisest edastab komisjon liikmesriigile oma märkused taotluses esitatud põhjuste kohta. Kui komisjon peab vajalikuks taotleda lisateavet, arvestatakse kuuekuulist tähtaega taotletud lisateabe kättesaamise kuupäevast. Asjaomane liikmesriik esitab lisateabe kolme kuu jooksul. Kui liikmesriigi ja komisjoni vahel tekib artikli 10b lõikes 7 osutatud lahkarvamus, edastab komisjon liikmesriigile oma märkused taotluses esitatud põhjuste kohta kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest.

3.
     
  Kui liikmesriigil ei ole võimalik läbivaatamismenetluse jaoks asjakohast lisateavet esitada, võib ta taotleda, et komisjon vastaks olemasoleva teabe põhjal. Kuuekuulist tähtaega hakatakse sel juhul arvestama kõnealuse taotluse kättesaamise kuupäevast.

4.
     
  Kui liikmesriik esitab komisjoni poolt määruse 1553/89 artikli 9 lõike 1a kohaselt vastu võetud otsuse peale tühistamishagi ja kui komisjon ei ole sama käibemaksukorrektsiooni läbivaatamise menetluse raames veel vastanud, peatab komisjon läbivaatamismenetluse kuni Euroopa Liidu Kohtu lõpliku otsuseni.“

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

1

(2)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 11.5.2021, lk 15.

3

(4)  ELT C 402 I, 5.10.2021, lk 1.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39).

11

(11)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39).

11

(12)  
  Nõukogu 17. mai 2016. aasta määrus (EL, Euratom) 2016/804, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 132, 21.5.2016, lk 85).

12

Nõukogu 17. mai 2016. aasta määrus (EL, Euratom) 2016/804, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 609/2014 meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 132, 21.5.2016, lk 85).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Liidu vaheline lennutranspordileping ***

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 251/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06385/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06385/2021),

| — | võttes arvesse protokolli eelnõu, millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli eelnõu, millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut (1) (09913/2010),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0368/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A9-0335/2021),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 223, 25.8.2010, lk 3.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokoll ***

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2026) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 251/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09172/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09172/2021),

| — | võttes arvesse Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2026) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendamise protokolli (2021–2026) (09171/2021),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning lõikele 7 (C9-0253/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0316/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0316/2021),

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gaboni Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Rahvusvaheliste hangete instrument ***I

Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2021. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/31)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Määruse pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Muudetud ettepanek:
  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu
  riigihangete siseturule
  ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide
  riigihanketurgudele | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kolmandate riikide
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu
  hanketurule
  ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide
  hanketurgudele |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudetud ettepanek:
  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu
  riigihangete siseturule
  ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide
  riigihanketurgudele

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS kolmandate riikide
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu
  hanketurule
  ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide
  hanketurgudele

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | WTO läbivaadatud mõnepoole leping riigihangete kohta pakub liidu äriühingutele vaid piiratud juurdepääsu kolmandate riikide riigihangete turgudele ja seda kohaldatakse vaid piiratud arvu WTO liikmete suhtes, kes on asjaomase lepingu osalised. Liit sõlmis läbivaadatud riigihangete lepingu detsembris 2013. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.

WTO läbivaadatud mõnepoole leping riigihangete kohta pakub liidu äriühingutele vaid piiratud juurdepääsu kolmandate riikide riigihangete turgudele ja seda kohaldatakse vaid piiratud arvu WTO liikmete suhtes, kes on asjaomase lepingu osalised. Liit sõlmis läbivaadatud riigihangete lepingu detsembris 2013.

välja jäetud

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Euroopa Liit toetab WTOs ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.

Euroopa Liit toetab WTOs ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  riigihanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus.

| (6) | Euroopa Liit toetab WTOs ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  hanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liit toetab WTOs ja kahepoolsetes suhetes liidu ja selle kaubanduspartnerite rahvusvaheliste
  hanketurgude
  laialdast avamist, tehes seda vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | WTO riigihankeleping ja hankealaseid sätteid sisaldavad ELi kaubanduslepingud pakuvad liidu majandustegevuses osalejatele juurdepääsu ainult selliste kolmandate riikide hanketurgudele, mis on asjaomaste lepingute osalised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

WTO riigihankeleping ja hankealaseid sätteid sisaldavad ELi kaubanduslepingud pakuvad liidu majandustegevuses osalejatele juurdepääsu ainult selliste kolmandate riikide hanketurgudele, mis on asjaomaste lepingute osalised.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Kui
  asjaomane
  riik on WTO
  riigihangete lepingu
  osaline või ta on sõlminud ELiga
  riigihankealaseid
  sätteid sisaldava kaubanduslepingu, järgib komisjon
  kõnealuse lepingu
  kohast konsultatsioonide korraldamise ja/või vaidluste lahendamise korda, kui piiravad meetmed on seotud hangetega, mis on hõlmatud turulepääsukohustustega, mis
  asjaomane
  riik on liidu suhtes võtnud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.

Kui
  asjaomane
  riik on WTO
  riigihangete lepingu
  osaline või ta on sõlminud ELiga
  riigihankealaseid
  sätteid sisaldava kaubanduslepingu, järgib komisjon
  kõnealuse lepingu
  kohast konsultatsioonide korraldamise ja/või vaidluste lahendamise korda, kui piiravad meetmed on seotud hangetega, mis on hõlmatud turulepääsukohustustega, mis
  asjaomane
  riik on liidu suhtes võtnud.

| (7) | Kui
  kolmas
  riik on WTO
  riigihankelepingu
  osaline või ta on sõlminud ELiga
  hankealaseid
  sätteid sisaldava kaubanduslepingu, järgib komisjon
  kõnealuste lepingute
  kohast konsultatsioonide korraldamise ja/või vaidluste lahendamise korda, kui piiravad meetmed on seotud hangetega, mis on hõlmatud turulepääsukohustustega, mis
  kõnealune kolmas
  riik on liidu suhtes võtnud. |
| --- | --- |

(7)

Kui
  kolmas
  riik on WTO
  riigihankelepingu
  osaline või ta on sõlminud ELiga
  hankealaseid
  sätteid sisaldava kaubanduslepingu, järgib komisjon
  kõnealuste lepingute
  kohast konsultatsioonide korraldamise ja/või vaidluste lahendamise korda, kui piiravad meetmed on seotud hangetega, mis on hõlmatud turulepääsukohustustega, mis
  kõnealune kolmas
  riik on liidu suhtes võtnud.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma hanke- ja kontsessiooniturgude avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu majandustegevuses osalejate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.

Paljud kolmandad riigid on aga vastu oma hanke- ja kontsessiooniturgude avamisele rahvusvahelisele konkurentsile või turgude avamisele suuremal määral, kui nad on seda juba teinud. Selle tagajärjel kohaldatakse liidu majandustegevuses osalejate suhtes paljude kaubanduspartnerite turgudel piiravaid hanketavasid. Selliste piiravate tavade tõttu kaotatakse olulisi kauplemisvõimalusi.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/25/EL

   (16)

  , käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige artiklites 85 ja 86. Kõnealuste sätete reguleerimisala on piiratud ning need tuleks asendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/25/EL

   (16)

  , käsitletakse liidu riigihankepoliitika välismõõdet ainult üksikutes sätetes, eelkõige artiklites 85 ja 86. Kõnealuste sätete reguleerimisala on piiratud ning need tuleks asendada.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 654/
  2014

   (17) on kehtestatud eeskirjad ja menetlused, millega tagada liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevate liidu õiguste kasutamine. Selliste rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemise kohta puuduvad eeskirjad ja menetlused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 654/
  2014

   (17) on kehtestatud eeskirjad ja menetlused, millega tagada liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevate liidu õiguste kasutamine. Selliste rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega hõlmamata kaupade ja teenuste kohtlemise kohta puuduvad eeskirjad ja menetlused.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 654/
  2014

   (4) on kehtestatud eeskirjad ja menetlused, millega tagada liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevate liidu õiguste kasutamine. Selliste rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega hõlmamata
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste kohtlemise kohta puuduvad
  niisugused
  eeskirjad ja menetlused. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 654/
  2014

   (4) on kehtestatud eeskirjad ja menetlused, millega tagada liidu poolt sõlmitud rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevate liidu õiguste kasutamine. Selliste rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega hõlmamata
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade ja teenuste kohtlemise kohta puuduvad
  niisugused
  eeskirjad ja menetlused.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11. | Liidu
  ja
  kolmandate riikide majandustegevuses osalejate,
  avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides peaks liidu poolt
  kolmandate riikide
  suhtes riigihangete
  ja
  kontsessioonide valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused olema väljendatud
  ELi
  õiguskorras
  ,
  mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.

Liidu
  ja
  kolmandate riikide majandustegevuses osalejate,
  avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate õiguskindluse huvides peaks liidu poolt
  kolmandate riikide
  suhtes riigihangete
  ja
  kontsessioonide valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused olema väljendatud
  ELi
  õiguskorras
  ,
  mis aitaks tagada kõnealuste kohustuste tõhusat täitmist
  .

| (11) | Liidu
  poolt
  kolmandate riikide
  suhtes hangete ja kontsessioonide valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused nõuavad muu hulgas nende riikide majandustegevuses osalejate võrdset kohtlemist. Seetõttu saab käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmeid kohaldada ainult
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade või teenuste puhul, mis pärinevad riikidest, mis ei ole WTO riigihankelepingu osalised ega hanke- või kontsessiooniturgudele juurdepääsu sätteid sisaldavate liiduga sõlmitud kahe- või mitmepoolsete kaubanduslepete osalised, või riikidest, mis on sellise lepingu osalised, kuid sellisel juhul ainult nende kaupade, teenuste või kontsessioonide puhul, mida nimetatud lepingutes ei käsitleta. Olenemata käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmete kohaldamisest ja kooskõlas Euroopa Komisjoni 24. juuli 2019. aasta teatisega „Suunised
  kolmandate riikide
  pakkujate ja kaupade osalemise kohta ELi hanketurul“

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu direktiividega 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL, ei ole kolmandate riikide majandustegevuses osalejatele, kellel puudub
  ELi
  hanketuru avamist käsitlev leping või kelle kaupu
  ,
  teenuseid ja ehitustöid nimetatud lepingud ei hõlma, tagatud juurdepääsu ELi hankemenetlustele ja nad võidakse kõrvale jätta
  . |
| --- | --- |

(11)

Liidu
  poolt
  kolmandate riikide
  suhtes hangete ja kontsessioonide valdkonnas võetud rahvusvahelised turulepääsukohustused nõuavad muu hulgas nende riikide majandustegevuses osalejate võrdset kohtlemist. Seetõttu saab käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmeid kohaldada ainult
  majandustegevuses osalejate,
  kaupade või teenuste puhul, mis pärinevad riikidest, mis ei ole WTO riigihankelepingu osalised ega hanke- või kontsessiooniturgudele juurdepääsu sätteid sisaldavate liiduga sõlmitud kahe- või mitmepoolsete kaubanduslepete osalised, või riikidest, mis on sellise lepingu osalised, kuid sellisel juhul ainult nende kaupade, teenuste või kontsessioonide puhul, mida nimetatud lepingutes ei käsitleta. Olenemata käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmete kohaldamisest ja kooskõlas Euroopa Komisjoni 24. juuli 2019. aasta teatisega „Suunised
  kolmandate riikide
  pakkujate ja kaupade osalemise kohta ELi hanketurul“

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu direktiividega 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL, ei ole kolmandate riikide majandustegevuses osalejatele, kellel puudub
  ELi
  hanketuru avamist käsitlev leping või kelle kaupu
  ,
  teenuseid ja ehitustöid nimetatud lepingud ei hõlma, tagatud juurdepääsu ELi hankemenetlustele ja nad võidakse kõrvale jätta
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12. | Et parandada liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele,
  mida kaitstakse piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmetega või -tavadega
  ,
  ning säilitada siseturul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb lähtuda ELi tollialastes õigusaktides sätestatud mittesooduspäritolureeglitest, nii et avaliku sektori hankijad
  ja
  võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas sellised kaubad ja teenused on hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12.

Et parandada liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele,
  mida kaitstakse piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmetega või -tavadega
  ,
  ning säilitada siseturul võrdsed konkurentsitingimused, tuleb lähtuda ELi tollialastes õigusaktides sätestatud mittesooduspäritolureeglitest, nii et avaliku sektori hankijad
  ja
  võrgustiku sektori hankijad teaksid, kas sellised kaubad ja teenused on hõlmatud liidu rahvusvaheliste kohustustega
  .

| (12) | Et
  kohaldada tõhusalt käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmeid ja
  parandada liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele,
  on vaja selgeid päritolureegleid majandustegevuses osalejate
  ,
  kaupade
  ja
  teenuste kohta
  . |
| --- | --- |

(12)

Et
  kohaldada tõhusalt käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmeid ja
  parandada liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsu teatavate kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele,
  on vaja selgeid päritolureegleid majandustegevuses osalejate
  ,
  kaupade
  ja
  teenuste kohta
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13. | Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu määruse (
  EMÜ
  ) nr
  2913
  /
  1992

   (5) artiklitega
  22
  –
  26
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13.

Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu määruse (
  EMÜ
  ) nr
  2913
  /
  1992

   (5) artiklitega
  22
  –
  26
  .

| (13) | Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määruse (
  EL
  ) nr 
  952
  /
  2013

   (5) artiklitega 
  59
  –
  62
  . |
| --- | --- |

(13)

Kaupade päritolu määratakse kindlaks kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu määruse (
  EL
  ) nr 
  952
  /
  2013

   (5) artiklitega 
  59
  –
  62
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 14. | Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14.

Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.

| (14) | Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Juriidilise isiku päritolu kohaks tuleks pidada riiki, mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega. Olulise äritegevuse kriteerium ei tohiks võimaldada riiulifirma loomise kaudu käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmetest kõrvale hoiduda.


  Terminit „oluline äritegevus“ kasutatakse WTO teenuskaubanduse üldlepingus. Liidu õiguses on see samaväärne terminiga „tegelik ja püsiv seos majandusega“ ning see on tihedalt seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 49 sätestatud asutamisõigusega. Komisjon avaldab regulaarselt suuniseid, mis põhinevad asutamisõigust käsitleval kohtupraktikal ning milles käsitletakse muu hulgas tegelikku ja püsivat seost majandusega. Direktiivi 2014/25/EL artiklis 86 viidatakse samuti mõistele „otsene ja toimiv seos majandusega“, mis on samaväärne mõistega „oluline äritegevus“. |
| --- | --- |

(14)

Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava füüsilise või juriidilise isiku päritolu alusel.
  Juriidilise isiku päritolu kohaks tuleks pidada riiki, mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega. Olulise äritegevuse kriteerium ei tohiks võimaldada riiulifirma loomise kaudu käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmetest kõrvale hoiduda.


  Terminit „oluline äritegevus“ kasutatakse WTO teenuskaubanduse üldlepingus. Liidu õiguses on see samaväärne terminiga „tegelik ja püsiv seos majandusega“ ning see on tihedalt seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 49 sätestatud asutamisõigusega. Komisjon avaldab regulaarselt suuniseid, mis põhinevad asutamisõigust käsitleval kohtupraktikal ning milles käsitletakse muu hulgas tegelikku ja püsivat seost majandusega. Direktiivi 2014/25/EL artiklis 86 viidatakse samuti mõistele „otsene ja toimiv seos majandusega“, mis on samaväärne mõistega „oluline äritegevus“.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15. | Arvestades arenguriikide majanduskasvu toetamist ja nende integreerimist üleilmsesse väärtusahelasse kui liidu üldpoliitilist eesmärki, mis on liidu loodud üldise soodustuste süsteemi alus, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 978/2012 (6),


  tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast jätta välja pakkumused, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad kaubad ja teenused, mis on kooskõlas liidu mittesooduspäritolureeglitega pärit algatuses „Kõik peale relvade“ osalevatest vähim arenenud riikidest või mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 IV ja VII lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15.

Arvestades arenguriikide majanduskasvu toetamist ja nende integreerimist üleilmsesse väärtusahelasse kui liidu üldpoliitilist eesmärki, mis on liidu loodud üldise soodustuste süsteemi alus, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 978/2012 (6),


  tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast jätta välja pakkumused, mille koguväärtusest üle 50 % moodustavad kaubad ja teenused, mis on kooskõlas liidu mittesooduspäritolureeglitega pärit algatuses „Kõik peale relvade“ osalevatest vähim arenenud riikidest või mis on pärit arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 IV ja VII lisas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16. | Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamist kui liidu üldpoliitilist eesmärki, tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast kõrvale jätta ka ELis asutatud ja seal olulise, vähemalt ühe liikmesriigi majandusega vahetult ja tegelikult seotud äritegevusega VKEde esitatud pakkumused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16.

Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamist kui liidu üldpoliitilist eesmärki, tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast kõrvale jätta ka ELis asutatud ja seal olulise, vähemalt ühe liikmesriigi majandusega vahetult ja tegelikult seotud äritegevusega VKEde esitatud pakkumused.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17. | Kolmandas riigis
  piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmete
  või
  -tavade
  olemasolu või puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihangete
  ja kontsessioonide alaste
  õigusaktidega
  läbipaistvus kooskõlas
  riigihankevaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu
  kaupade
  ,
  teenuste
  ja majandustegevuses
  osalejate diskrimineerimine
  . Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid
  ja
  majandustegevuses osalejaid
  diskrimineerivad
  tavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17.

Kolmandas riigis
  piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmete
  või
  -tavade
  olemasolu või puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  riigihangete
  ja kontsessioonide alaste
  õigusaktidega
  läbipaistvus kooskõlas
  riigihankevaldkonna
  rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse liidu
  kaupade
  ,
  teenuste
  ja majandustegevuses
  osalejate diskrimineerimine
  . Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid
  ja
  majandustegevuses osalejaid
  diskrimineerivad
  tavad.

| (17) | Kolmandas riigis
  erimeetmete või -tavade, mis võivad kahjustada liidu kaupade, teenuste või majandustegevuses osalejate juurdepääsu hanke-
  või
  kontsessiooniturgudele,
  olemasolu või puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  hangete
  ja kontsessioonide alaste
  õigusaktide, reeglite ja muude meetmetega
  läbipaistvus kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse
  tõsised ja korduvad piirangud
  liidu
  kaupadele
  ,
  teenustele
  ja majandustegevuses
  osalejatele
  . Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid
  või
  majandustegevuses osalejaid
  piiravad
  tavad. |
| --- | --- |

(17)

Kolmandas riigis
  erimeetmete või -tavade, mis võivad kahjustada liidu kaupade, teenuste või majandustegevuses osalejate juurdepääsu hanke-
  või
  kontsessiooniturgudele,
  olemasolu või puudumist hinnates peab komisjon uurima, mil määral tagatakse asjaomase riigi
  hangete
  ja kontsessioonide alaste
  õigusaktide, reeglite ja muude meetmetega
  läbipaistvus kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning välistatakse
  tõsised ja korduvad piirangud
  liidu
  kaupadele
  ,
  teenustele
  ja majandustegevuses
  osalejatele
  . Samuti peab komisjon uurima seda, mil määral üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad säilitavad või võtavad kasutusele liidu kaupu, teenuseid
  või
  majandustegevuses osalejaid
  piiravad
  tavad.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 19. | Komisjon peaks
  kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral
  saama algatada igal ajal uurimise kolmandate riikide väidetavalt kohaldama hakatud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate hankemeetmete või -tavade kohta
  . Sellised uurimised ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 654/2014 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

19.

Komisjon peaks
  kas omal algatusel või liikmesriigi või huvitatud poolte taotluste korral
  saama algatada igal ajal uurimise kolmandate riikide väidetavalt kohaldama hakatud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate hankemeetmete või -tavade kohta
  . Sellised uurimised ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 654/2014 kohaldamist.

| (19) | Komisjon peaks saama algatada igal ajal
  läbipaistva
  uurimise kolmandate riikide väidetavalt kohaldama hakatud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  või diskrimineerivate
  hankemeetmete või -tavade kohta
  , kui ta leiab, et selline uurimine on liidu huvides
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks saama algatada igal ajal
  läbipaistva
  uurimise kolmandate riikide väidetavalt kohaldama hakatud või jätkuvalt kohaldatavate piiravate
  või diskrimineerivate
  hankemeetmete või -tavade kohta
  , kui ta leiab, et selline uurimine on liidu huvides
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Otsus selle kohta, kas uurimine on liidu huvides, peaks põhinema kõigi erinevate huvide, sealhulgas liidu tööstuse, kasutajate, tarbijate, töötajate ja sotsiaalpartnerite huvide hindamisel tervikuna. Komisjon peaks liidu laiemates huvides kaaluma uurimise algatamise või mitte algatamise tagajärgi ning selle mõju ja potentsiaalseid meetmeid, mille saaks käesoleva määruse alusel võtta. Erilist tähelepanu tuleks pöörata üldisele eesmärgile saavutada vastastikkus, avades kolmandate riikide turud ja parandades liidu ettevõtjate turulepääsu võimalusi, ning sellega seoses võiks arvesse võtta kolmandate riikide pakkujate kohalolekut ELi hanketurul. Samuti tuleks võtta arvesse eesmärki piirata avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja majandustegevuses osalejate jaoks tarbetut halduskoormust. Komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu sektoritele, mida peetakse ELi riigihangete seisukohast strateegiliseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Otsus selle kohta, kas uurimine on liidu huvides, peaks põhinema kõigi erinevate huvide, sealhulgas liidu tööstuse, kasutajate, tarbijate, töötajate ja sotsiaalpartnerite huvide hindamisel tervikuna. Komisjon peaks liidu laiemates huvides kaaluma uurimise algatamise või mitte algatamise tagajärgi ning selle mõju ja potentsiaalseid meetmeid, mille saaks käesoleva määruse alusel võtta. Erilist tähelepanu tuleks pöörata üldisele eesmärgile saavutada vastastikkus, avades kolmandate riikide turud ja parandades liidu ettevõtjate turulepääsu võimalusi, ning sellega seoses võiks arvesse võtta kolmandate riikide pakkujate kohalolekut ELi hanketurul. Samuti tuleks võtta arvesse eesmärki piirata avaliku sektori hankijate, võrgustiku sektori hankijate ja majandustegevuses osalejate jaoks tarbetut halduskoormust. Komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu sektoritele, mida peetakse ELi riigihangete seisukohast strateegiliseks.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Arvestades liidu üldist poliitikaeesmärki toetada vähim arenenud riikide majanduskasvu ja nende integreerimist üleilmsetesse väärtusahelatesse, oleks liidu huvides algatada selliste riikide suhtes käesoleva määruse kohaselt uurimine, välja arvatud juhul, kui on mõistlikke tõendeid selle kohta, et vastu võetud rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmetest on kõrvale hoitud. Sellest tulenevalt ei ole käesolev määrus mõeldud kohaldamiseks vähim arenenud riikidele, kelle suhtes kohaldatakse erikorda „Kõik peale relvade“, arenguriikide suhtes, keda loetakse haavatavaks mitmekesisuse puudumise tõttu ja seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruses (EL) nr 978/2012, ega riikidele, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses osutatud üldist korda, välja arvatud juhul, kui nende riikide majandust peetakse asjaomastes sektorites konkurentsivõimeliseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Arvestades liidu üldist poliitikaeesmärki toetada vähim arenenud riikide majanduskasvu ja nende integreerimist üleilmsetesse väärtusahelatesse, oleks liidu huvides algatada selliste riikide suhtes käesoleva määruse kohaselt uurimine, välja arvatud juhul, kui on mõistlikke tõendeid selle kohta, et vastu võetud rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmetest on kõrvale hoitud. Sellest tulenevalt ei ole käesolev määrus mõeldud kohaldamiseks vähim arenenud riikidele, kelle suhtes kohaldatakse erikorda „Kõik peale relvade“, arenguriikide suhtes, keda loetakse haavatavaks mitmekesisuse puudumise tõttu ja seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruses (EL) nr 978/2012, ega riikidele, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses osutatud üldist korda, välja arvatud juhul, kui nende riikide majandust peetakse asjaomastes sektorites konkurentsivõimeliseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 20. | Kui piirava ja/või diskrimineeriva hankemeetme või -tava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga
  parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  kõnealuses riigis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

20.

Kui piirava ja/või diskrimineeriva hankemeetme või -tava kohaldamine kolmandas riigis leiab kinnitust, peaks komisjon kutsuma asjaomase riigi konsultatsioonile eesmärgiga
  parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  kõnealuses riigis
  .

| (20) | Uurimise läbiviimisel peaks komisjon kutsuma asjaomase kolmanda riigi konsultatsioonile eesmärgiga kõrvaldada ja parandada mis tahes piiravad meetmed või tavad ning
  parandada
  tõhusalt
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  seoses kõnealuse riigi hanke- ja kontsessiooniturgudega
  . |
| --- | --- |

(20)

Uurimise läbiviimisel peaks komisjon kutsuma asjaomase kolmanda riigi konsultatsioonile eesmärgiga kõrvaldada ja parandada mis tahes piiravad meetmed või tavad ning
  parandada
  tõhusalt
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste pakkumisvõimalusi
  seoses kõnealuse riigi hanke- ja kontsessiooniturgudega
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 22. | Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei
  paranda piisavalt
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste
  pakkumisvõimalusi mõistliku aja jooksul, peaks komisjonil olema võimalus kehtestada vajaduse korral hinnakohandusmeede asjaomasest riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud ja / või asjaomasest riigist pärit kaupu ja teenuseid hõlmavate
  pakkumuste
  suhtes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

22.

Kui asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei
  paranda piisavalt
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste
  pakkumisvõimalusi mõistliku aja jooksul, peaks komisjonil olema võimalus kehtestada vajaduse korral hinnakohandusmeede asjaomasest riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud ja / või asjaomasest riigist pärit kaupu ja teenuseid hõlmavate
  pakkumuste
  suhtes
  .

| (22) | Kui
  uurimine kinnitab piiravate meetmete või tavade olemasolu ja
  asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei
  vii rahuldavate parandusmeetmeteni, mille tulemuseks on
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste
  juurdepääsu tõsise ja korduva kahjustamise tõhus kõrvaldamine mõistliku aja jooksul, või kui asjaomane kolmas riik keeldub konsultatsioonide alustamisest, peaks komisjon võtma rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed hinde kohandamise või
  pakkumuste
  kõrvalejätmise vormis
  . |
| --- | --- |

(22)

Kui
  uurimine kinnitab piiravate meetmete või tavade olemasolu ja
  asjaomase kolmanda riigiga peetavad konsultatsioonid ei
  vii rahuldavate parandusmeetmeteni, mille tulemuseks on
  liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste
  juurdepääsu tõsise ja korduva kahjustamise tõhus kõrvaldamine mõistliku aja jooksul, või kui asjaomane kolmas riik keeldub konsultatsioonide alustamisest, peaks komisjon võtma rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed hinde kohandamise või
  pakkumuste
  kõrvalejätmise vormis
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 23. | Sellised meetmed tuleks kehtestada ainult siis, kui hinnatakse pakkumusi, mis hõlmavad asjaomasest riigist pärit kaupu või teenuseid. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks hõlmata meetmega ka teatavad välisriigi kontrolli all või välisomanduses juriidilised isikud, kes on küll Euroopa Liidus asutatud, kuid kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud vähemalt ühe liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

23.

Sellised meetmed tuleks kehtestada ainult siis, kui hinnatakse pakkumusi, mis hõlmavad asjaomasest riigist pärit kaupu või teenuseid. Et vältida kõnealustest meetmetest kõrvalehiilimist, võib osutuda vajalikuks hõlmata meetmega ka teatavad välisriigi kontrolli all või välisomanduses juriidilised isikud, kes on küll Euroopa Liidus asutatud, kuid kellel puudub oluline äritegevus, mis oleks vahetult ja tegelikult seotud vähemalt ühe liikmesriigi majandusega. Asjakohased meetmed peaksid olema proportsionaalsed selle piirava hanketavaga, mille vastu nad on võetud.

| (23) | Hinde kohandamise meede tuleks kehtestada ainult siis, kui hinnatakse pakkumusi, mille on esitanud asjaomasest riigist pärit majandustegevuses osalejad. See ei tohiks mõjutada eduka pakkujaga sõlmitava lepingu alusel tegelikult makstavat hinda. |
| --- | --- |

(23)

Hinde kohandamise meede tuleks kehtestada ainult siis, kui hinnatakse pakkumusi, mille on esitanud asjaomasest riigist pärit majandustegevuses osalejad. See ei tohiks mõjutada eduka pakkujaga sõlmitava lepingu alusel tegelikult makstavat hinda.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste, sealhulgas raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid tuleks kohaldada ka dünaamilise hankesüsteemi raames sõlmitud konkreetsete lepingute suhtes, kui nimetatud dünaamiliste hankesüsteemide suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet. Siiski ei tuleks neid meetmeid kohaldada alla teatava künnise jäävate lepingute puhul, et piirata avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate üldist halduskoormust. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete võimaliku topeltrakendamise vältimiseks ei tuleks neid meetmeid kohaldada raamlepingul põhinevate lepingute puhul, kui rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid on juba raamlepingu sõlmimise etapis kohaldatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid tuleks kohaldada käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste, sealhulgas raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid tuleks kohaldada ka dünaamilise hankesüsteemi raames sõlmitud konkreetsete lepingute suhtes, kui nimetatud dünaamiliste hankesüsteemide suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet. Siiski ei tuleks neid meetmeid kohaldada alla teatava künnise jäävate lepingute puhul, et piirata avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate üldist halduskoormust. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete võimaliku topeltrakendamise vältimiseks ei tuleks neid meetmeid kohaldada raamlepingul põhinevate lepingute puhul, kui rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid on juba raamlepingu sõlmimise etapis kohaldatud.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23b) | Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamist kui liidu üldist poliitikaeesmärki, peaksid komisjon ning avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võtma nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse mõju, et hoida ära VKEde ülekoormamine. Komisjon peaks liikmesriikidega koostöös tegema selle eesmärgi saavutamiseks kättesaadavaks suunised parimate tavade kohta, selleks et tagada, et käesolev määrus on tõhus ja seda rakendatakse järjekindlalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23b)

Arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamist kui liidu üldist poliitikaeesmärki, peaksid komisjon ning avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võtma nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse mõju, et hoida ära VKEde ülekoormamine. Komisjon peaks liikmesriikidega koostöös tegema selle eesmärgi saavutamiseks kättesaadavaks suunised parimate tavade kohta, selleks et tagada, et käesolev määrus on tõhus ja seda rakendatakse järjekindlalt.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23c) | Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmest võimaliku kõrvalehoidmise vältimiseks tuleks edukatele pakkujatele kehtestada täiendavaid lepingulisi kohustusi. Nimetatud kohustusi tuleks kohaldada ainult selliste hankemenetluste puhul, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, ja samuti raamlepingul põhinevate lepingute puhul, kui need on võrdsed teatava künnisega või ületavad seda ja kui asjaomase raamlepingu suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23c)

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmest võimaliku kõrvalehoidmise vältimiseks tuleks edukatele pakkujatele kehtestada täiendavaid lepingulisi kohustusi. Nimetatud kohustusi tuleks kohaldada ainult selliste hankemenetluste puhul, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, ja samuti raamlepingul põhinevate lepingute puhul, kui need on võrdsed teatava künnisega või ületavad seda ja kui asjaomase raamlepingu suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 24. | Hinnakohandusmeetmed ei peaks avaldama negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad olulisi läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete valdkonnas, peatada meetmete kohaldamise läbirääkimiste ajaks, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

24.

Hinnakohandusmeetmed ei peaks avaldama negatiivset mõju käimasolevatele kaubandusläbirääkimistele asjaomase riigiga. Seepärast võib komisjon juhul, kui asjaomane riik ja liit peavad olulisi läbirääkimisi turulepääsu üle riigihangete valdkonnas, peatada meetmete kohaldamise läbirääkimiste ajaks,

välja jäetud

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 25. | Selleks et lihtsustada hinnakohandusmeetmete kohaldamist avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt, tuleks kehtestada eeldus, et meede kehtestataks kõikide sellisest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate suhtes, kellega puudub riigihankeid käsitlev kokkulepe, välja arvatud juhul, kui asjaomased majandustegevuses osalejad suudavad tõendada, et asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad ja teenused moodustavad vähem kui 50 % nende pakkumuse koguväärtusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

25.

Selleks et lihtsustada hinnakohandusmeetmete kohaldamist avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt, tuleks kehtestada eeldus, et meede kehtestataks kõikide sellisest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate suhtes, kellega puudub riigihankeid käsitlev kokkulepe, välja arvatud juhul, kui asjaomased majandustegevuses osalejad suudavad tõendada, et asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad ja teenused moodustavad vähem kui 50 % nende pakkumuse koguväärtusest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 26. | Liikmesriikidel on parimad võimalused selgitada välja need avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriad, kelle suhtes hinnakohandusmeedet kohaldada tuleks. Selleks et tagada meetmete võtmine vajalikus ulatuses ja jagada koormus liikmesriikide vahel õiglaselt, peaks lõpliku otsuse tegema komisjon liikmesriikide esitatud loetelude põhjal. Vajaduse korral võib komisjon koostada loetelu omal algatusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

26.

Liikmesriikidel on parimad võimalused selgitada välja need avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriad, kelle suhtes hinnakohandusmeedet kohaldada tuleks. Selleks et tagada meetmete võtmine vajalikus ulatuses ja jagada koormus liikmesriikide vahel õiglaselt, peaks lõpliku otsuse tegema komisjon liikmesriikide esitatud loetelude põhjal. Vajaduse korral võib komisjon koostada loetelu omal algatusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 27. | On väga oluline, et avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel oleks juurdepääs nende hankevajadustele vastavatele konkurentsivõimelise hinnaga kvaliteetsetele toodetele. Seepärast peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema võimalik mitte kohaldada hõlmamata toodete ja teenuste juurdepääsu piiravat
  hinnakohandusmeedet
  , kui puuduvad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused, mis vastaksid avaliku sektori hankija ja võrgustiku sektori hankija vajadusele
  seoses
  oluliste
  ühiskondlike
  vajaduste
  rahuldamisega
  näiteks
  tervise
  või
  turvalisuse valdkonnas või kui meetme kohaldamine suurendaks ebaproportsionaalselt lepingu hinda või sellega seotud kulusid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

27.

On väga oluline, et avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel oleks juurdepääs nende hankevajadustele vastavatele konkurentsivõimelise hinnaga kvaliteetsetele toodetele. Seepärast peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema võimalik mitte kohaldada hõlmamata toodete ja teenuste juurdepääsu piiravat
  hinnakohandusmeedet
  , kui puuduvad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused, mis vastaksid avaliku sektori hankija ja võrgustiku sektori hankija vajadusele
  seoses
  oluliste
  ühiskondlike
  vajaduste
  rahuldamisega
  näiteks
  tervise
  või
  turvalisuse valdkonnas või kui meetme kohaldamine suurendaks ebaproportsionaalselt lepingu hinda või sellega seotud kulusid
  .

| (27) | On väga oluline, et avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel oleks juurdepääs nende hankevajadustele vastavatele konkurentsivõimelise hinnaga kvaliteetsetele toodetele. Seepärast peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema võimalik
  erandkorras
  mitte kohaldada hõlmamata toodete ja teenuste juurdepääsu piiravat
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  , kui puuduvad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused, mis vastaksid avaliku sektori hankija ja võrgustiku sektori hankija vajadusele
  , või kui selline meede on seotud avaliku poliitikaga seotud
  oluliste vajaduste
  kaitsmisega,
  näiteks
  seoses rahvatervise
  või
  keskkonnakaitsega. Selliste erandite tegemiseks peaks olema vajalik komisjoni heakskiit. Käesoleva määruse rakendamise nõuetekohase jälgimise võimaldamiseks peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad komisjoni õigeaegselt ja põhjalikult teavitama. |
| --- | --- |

(27)

On väga oluline, et avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel oleks juurdepääs nende hankevajadustele vastavatele konkurentsivõimelise hinnaga kvaliteetsetele toodetele. Seepärast peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema võimalik
  erandkorras
  mitte kohaldada hõlmamata toodete ja teenuste juurdepääsu piiravat
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  , kui puuduvad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused, mis vastaksid avaliku sektori hankija ja võrgustiku sektori hankija vajadusele
  , või kui selline meede on seotud avaliku poliitikaga seotud
  oluliste vajaduste
  kaitsmisega,
  näiteks
  seoses rahvatervise
  või
  keskkonnakaitsega. Selliste erandite tegemiseks peaks olema vajalik komisjoni heakskiit. Käesoleva määruse rakendamise nõuetekohase jälgimise võimaldamiseks peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad komisjoni õigeaegselt ja põhjalikult teavitama.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 28. | Kui avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad kohaldavad hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravate
  hinnakohandusmeetmete
  puhul lubatud erandeid valesti, peaks komisjon saama kohaldada nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ (20) artiklis 3 või nõukogu direktiivi 92/13/EMÜ (21) artiklis 8 sätestatud parandusmeetmeid. Peale selle peaksid avaliku või võrgustiku sektori hankijate poolt majandustegevuses osalejatega sõlmitud lepingud, millega rikutakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravaid
  hinnakohandusmeetmeid
  , olema kehtetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

28.

Kui avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad kohaldavad hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravate
  hinnakohandusmeetmete
  puhul lubatud erandeid valesti, peaks komisjon saama kohaldada nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ (20) artiklis 3 või nõukogu direktiivi 92/13/EMÜ (21) artiklis 8 sätestatud parandusmeetmeid. Peale selle peaksid avaliku või võrgustiku sektori hankijate poolt majandustegevuses osalejatega sõlmitud lepingud, millega rikutakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravaid
  hinnakohandusmeetmeid
  , olema kehtetud

| (28) | Kui avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad kohaldavad hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravate
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete
  puhul lubatud erandeid valesti, peaks komisjon saama kohaldada nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ (20) artiklis 3 või nõukogu direktiivi 92/13/EMÜ (21) artiklis 8 sätestatud parandusmeetmeid. Peale selle peaksid avaliku või võrgustiku sektori hankijate poolt majandustegevuses osalejatega sõlmitud lepingud, millega rikutakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravaid
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid
  , olema kehtetud. |
| --- | --- |

(28)

Kui avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad kohaldavad hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravate
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete
  puhul lubatud erandeid valesti, peaks komisjon saama kohaldada nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ (20) artiklis 3 või nõukogu direktiivi 92/13/EMÜ (21) artiklis 8 sätestatud parandusmeetmeid. Peale selle peaksid avaliku või võrgustiku sektori hankijate poolt majandustegevuses osalejatega sõlmitud lepingud, millega rikutakse hõlmamata kaupade ja teenuste juurdepääsu piiravaid
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid
  , olema kehtetud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 30. | Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmisel
  hinnakohandusmeetme
  kehtestamiseks, tühistamiseks, peatamiseks või taaskehtestamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

30.

Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmisel
  hinnakohandusmeetme
  kehtestamiseks, tühistamiseks, peatamiseks või taaskehtestamiseks.

| (30) | Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmisel
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme
  kehtestamiseks, tühistamiseks, peatamiseks või taaskehtestamiseks
  ning komisjoni peaks abistama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1843

   (22)

  (kaubandustõkete määrus) kohaselt loodud komitee. Vajaduse korral ja küsimustes, mis mõjutavad riigihankeid käsitlevat liidu õigusraamistikku, peaks komisjon küsima nõu ka nõukogu otsusega 71/306/EMÜ loodud riigihangete nõuandekomiteelt. |
| --- | --- |

(30)

Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmisel
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme
  kehtestamiseks, tühistamiseks, peatamiseks või taaskehtestamiseks
  ning komisjoni peaks abistama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/1843

   (22)

  (kaubandustõkete määrus) kohaselt loodud komitee. Vajaduse korral ja küsimustes, mis mõjutavad riigihankeid käsitlevat liidu õigusraamistikku, peaks komisjon küsima nõu ka nõukogu otsusega 71/306/EMÜ loodud riigihangete nõuandekomiteelt.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Käesoleva määruse alusel saadud teavet tuleks kasutada ainult selleks, milleks seda nõuti, ning järgides nõuetekohaselt kõiki kohaldatavaid liidu ja riiklikke andmekaitse- ja konfidentsiaalsusnõudeid. Vastavalt tuleks kohaldada nii määrust (EÜ) nr 1049/2001 kui ka direktiivi 2014/23/EL artiklit 28, direktiivi 2014/24/EL artiklit 21 ja direktiivi 2014/25/EL artiklit 39. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Käesoleva määruse alusel saadud teavet tuleks kasutada ainult selleks, milleks seda nõuti, ning järgides nõuetekohaselt kõiki kohaldatavaid liidu ja riiklikke andmekaitse- ja konfidentsiaalsusnõudeid. Vastavalt tuleks kohaldada nii määrust (EÜ) nr 1049/2001 kui ka direktiivi 2014/23/EL artiklit 28, direktiivi 2014/24/EL artiklit 21 ja direktiivi 2014/25/EL artiklit 39.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 32. | Komisjoni poolne korrapärane aruandlus
  peaks
  võimaldama jälgida
  käesoleva määruse
  kohaldamist
  ja
  sellega loodud menetluste tõhusust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

32.

Komisjoni poolne korrapärane aruandlus
  peaks
  võimaldama jälgida
  käesoleva määruse
  kohaldamist
  ja
  sellega loodud menetluste tõhusust
  .

| (32) | Kooskõlas 13. aprilli 2016
  . 
  aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega

   (1a)

  ja pidades muu hulgas silmas halduskoormuse vähendamist, eelkõige liikmesriikides,
  peaks
  komisjon korrapäraselt läbi vaatama
  käesoleva määruse
  kohaldamisala, toimimise ja tõhususe. Komisjon peaks seejärel oma hinnangu teatavaks tegema Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Läbivaatamisele võivad vajaduse korral järgneda asjakohased seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid) (edaspidi „finantsmäärus“) on sätestatud, et liidu institutsioonide nimel sõlmitavate riigihankelepingute suhtes kohaldatavad hanke-eeskirjad ja põhimõtted peaksid põhinema riigihankeid käsitlevates ELi õigusaktides sätestatud eeskirjadel. Seepärast on finantsmääruse läbivaatamisel asjakohane näha ette rahvusvaheliste hangete instrumendi määruse kohaldamine ka liidu institutsioonide sõlmitavate riigihankelepingute suhtes.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 33. | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise riigihankealase välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada ühised eeskirjad liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupu ja teenuseid sisaldavate pakkumuste kohtlemiseks. Käesolev määrus ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

33.

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on põhieesmärgi – ühise riigihankealase välispoliitika kehtestamine – saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada ühised eeskirjad liidu rahvusvaheliste kohustustega hõlmamata kaupu ja teenuseid sisaldavate pakkumuste kohtlemiseks. Käesolev määrus ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4,

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mille eesmärk on parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele. Sellega kehtestatakse komisjoni menetlused, et alustada uurimist kolmanda riigi poolt liidu majandustegevuses osalejate suhtes
  kohaldama hakatud või jätkuvalt
  kohaldatavate väidetavate
  piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmete
  kohta ning kutsuda asjaomast riiki konsultatsioonile. | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mille eesmärk on parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele
  seoses hõlmamata hangetega
  . Sellega kehtestatakse komisjoni menetlused, et alustada uurimist kolmanda riigi poolt liidu majandustegevuses osalejate suhtes kohaldatavate väidetavate
  meetmete
  kohta ning kutsuda asjaomast riiki konsultatsioonile. |
| Sellega on ette nähtud võimalus kohaldada hinnakohandusmeedet teatavate pakkumuste suhtes ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja/
  või
  teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks ja kontsessioonide andmiseks vastavalt asjaomaste
  majandustegevuses osalejate, kaupade või teenuste
  päritolule
  . | Käesoleva määrusega nähakse komisjonile ette võimalus kehtestada rakendusaktidega rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid seoses selliste kolmanda riigi meetmete
  või
  tavadega, millega piiratakse kolmandatest riikidest pärit
  majandustegevuses osalejate, kaupade või teenuste
  juurdepääsu liidu hankemenetlustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mille eesmärk on parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele. Sellega kehtestatakse komisjoni menetlused, et alustada uurimist kolmanda riigi poolt liidu majandustegevuses osalejate suhtes
  kohaldama hakatud või jätkuvalt
  kohaldatavate väidetavate
  piiravate ja diskrimineerivate hankemeetmete
  kohta ning kutsuda asjaomast riiki konsultatsioonile.

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mille eesmärk on parandada liidu majandustegevuses osalejate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kolmandate riikide hanke- ja kontsessiooniturgudele
  seoses hõlmamata hangetega
  . Sellega kehtestatakse komisjoni menetlused, et alustada uurimist kolmanda riigi poolt liidu majandustegevuses osalejate suhtes kohaldatavate väidetavate
  meetmete
  kohta ning kutsuda asjaomast riiki konsultatsioonile.

Sellega on ette nähtud võimalus kohaldada hinnakohandusmeedet teatavate pakkumuste suhtes ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja/
  või
  teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks ja kontsessioonide andmiseks vastavalt asjaomaste
  majandustegevuses osalejate, kaupade või teenuste
  päritolule
  .

Sellega on ette nähtud võimalus kohaldada hinnakohandusmeedet teatavate pakkumuste suhtes ehitustööde tegemiseks või ehitise ehitamiseks, kaupade tarnimist ja/

teenuste osutamist käsitlevate lepingute sõlmimiseks ja kontsessioonide andmiseks vastavalt asjaomaste

päritolule

Käesoleva määrusega nähakse komisjonile ette võimalus kehtestada rakendusaktidega rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid seoses selliste kolmanda riigi meetmete
  või
  tavadega, millega piiratakse kolmandatest riikidest pärit
  majandustegevuses osalejate, kaupade või teenuste
  juurdepääsu liidu hankemenetlustele
  .

Käesoleva määrusega nähakse komisjonile ette võimalus kehtestada rakendusaktidega rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid seoses selliste kolmanda riigi meetmete

tavadega, millega piiratakse kolmandatest riikidest pärit

juurdepääsu liidu hankemenetlustele

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 1 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste õigusaktidega hõlmatud
  lepingute
  suhtes: | 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste õigusaktidega hõlmatud
  hankemenetluste
  suhtes: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste õigusaktidega hõlmatud
  lepingute
  suhtes:

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste õigusaktidega hõlmatud
  hankemenetluste
  suhtes:

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse kaupade ja / või teenuste tarnimist käsitlevate lepingute sõlmimise ning ehitustööde ja teenuste kontsessioonide andmise suhtes. Seda kohaldatakse ainult siis, kui kaupu või teenuseid hangitakse valitsuse jaoks. Seda ei kohaldata siis, kui kaupu soetatakse äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks äriliseks müügiks. Seda ei kohaldata siis, kui teenuseid soetatakse äriliseks edasimüügiks või teenuste äriliseks osutamiseks. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse kaupade ja / või teenuste tarnimist käsitlevate lepingute sõlmimise ning ehitustööde ja teenuste kontsessioonide andmise suhtes. Seda kohaldatakse ainult siis, kui kaupu või teenuseid hangitakse valitsuse jaoks. Seda ei kohaldata siis, kui kaupu soetatakse äriliseks edasimüügiks või kaupade tootmiseks äriliseks müügiks. Seda ei kohaldata siis, kui teenuseid soetatakse äriliseks edasimüügiks või teenuste äriliseks osutamiseks.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4

Artikkel 1 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ainult seoses piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete või -tavadega, mida kolmas riik kasutab hõlmamata kaupade ja teenuste ostmise suhtes. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ainult seoses piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete või -tavadega, mida kolmas riik kasutab hõlmamata kaupade ja teenuste ostmise suhtes. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmist.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Käesolev määrus ei piira liidu mis tahes rahvusvahelisi kohustusi ega meetmeid, mille liikmesriigid ja nende avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad võivad lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt võtta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käesolev määrus ei piira liidu mis tahes rahvusvahelisi kohustusi ega meetmeid, mille liikmesriigid ja nende avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad võivad lõikes 2 osutatud õigusaktide kohaselt võtta.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pärast selle jõustumist algatatud hankemenetluste suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ainult rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste suhtes, mis algatatakse mis tahes hetkel alates asjaomase rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme jõustumisest kuni selle kehtetuks muutumise, tühistamise või peatamiseni. Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad lisavad rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste hankedokumentidesse viited käesoleva määruse kohaldamise kohta ja viited kõigile kohaldatavatele rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pärast selle jõustumist algatatud hankemenetluste suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ainult rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste suhtes, mis algatatakse mis tahes hetkel alates asjaomase rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme jõustumisest kuni selle kehtetuks muutumise, tühistamise või peatamiseni. Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad lisavad rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisalasse jäävate hankemenetluste hankedokumentidesse viited käesoleva määruse kohaldamise kohta ja viited kõigile kohaldatavatele rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmetele.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5 b (uus)

Artikkel 1 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Selleks et hanke- ja kontsessiooni andmise menetlustesse asjakohaselt integreerida keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigust puudutavad nõuded, võtavad avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad asjakohaseid meetmeid, et tagada selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna kohustuste täitmine, mis tulenevad nii liidu kui ka riigi tasandi õigus- ja haldusnormidest ning hankelepingu suhtes kohaldatavatest liidu õigusega kooskõlas olevatest kollektiivlepingutest. Samuti tuleks hankelepingu täitmise ajal täita kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest konventsioonidest, mis on kõikide liikmesriikide poolt ratifitseeritud ning loetletud direktiivi 2014/23/EL X lisas, direktiivi 2014/24/EL X lisas ning direktiivi 2014/25/EL XIV lisas. |
| | Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist õigusalastest või praktilistest raskustest, millega majandustegevuses osalejad on kokku puutunud ja millest nad on teatanud ning mis tulenevad esimeses lõigus osutatud rahvusvahelise keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse eiramisest, kui kõnealused ettevõtjad on püüdnud tagada lepingute sõlmimist ELis või kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Selleks et hanke- ja kontsessiooni andmise menetlustesse asjakohaselt integreerida keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigust puudutavad nõuded, võtavad avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad asjakohaseid meetmeid, et tagada selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonna kohustuste täitmine, mis tulenevad nii liidu kui ka riigi tasandi õigus- ja haldusnormidest ning hankelepingu suhtes kohaldatavatest liidu õigusega kooskõlas olevatest kollektiivlepingutest. Samuti tuleks hankelepingu täitmise ajal täita kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest konventsioonidest, mis on kõikide liikmesriikide poolt ratifitseeritud ning loetletud direktiivi 2014/23/EL X lisas, direktiivi 2014/24/EL X lisas ning direktiivi 2014/25/EL XIV lisas.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist õigusalastest või praktilistest raskustest, millega majandustegevuses osalejad on kokku puutunud ja millest nad on teatanud ning mis tulenevad esimeses lõigus osutatud rahvusvahelise keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse eiramisest, kui kõnealused ettevõtjad on püüdnud tagada lepingute sõlmimist ELis või kolmandates riikides.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist õigusalastest või praktilistest raskustest, millega majandustegevuses osalejad on kokku puutunud ja millest nad on teatanud ning mis tulenevad esimeses lõigus osutatud rahvusvahelise keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse eiramisest, kui kõnealused ettevõtjad on püüdnud tagada lepingute sõlmimist ELis või kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d
  ) | „majandustegevuses
  osaleja“
   –
  mis tahes füüsiline või juriidiline isik või avaliku sektori üksus või selliste isikute ja/või üksuste rühm, sealhulgas igasugused ettevõtjate ajutised ühendused
  ,
  kes pakub turul ehitustööde ja
  /
  või ehitustöö tegemist
  ,
  kaupu või teenuseid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d
  )

(d

„majandustegevuses
  osaleja“
   –
  mis tahes füüsiline või juriidiline isik või avaliku sektori üksus või selliste isikute ja/või üksuste rühm, sealhulgas igasugused ettevõtjate ajutised ühendused
  ,
  kes pakub turul ehitustööde ja
  /
  või ehitustöö tegemist
  ,
  kaupu või teenuseid
  ;

osaleja“

mis tahes füüsiline või juriidiline isik või avaliku sektori üksus või selliste isikute ja/või üksuste rühm, sealhulgas igasugused ettevõtjate ajutised ühendused

kes pakub turul ehitustööde ja

või ehitustöö tegemist

kaupu või teenuseid

| a
  ) | „majandustegevuses
  osaleja“
   –
  majandustegevuses osaleja
  ,
  nagu on määratletud direktiivides 2014
  /
  23/EL
  ,
  2014/24/EL ja 2014/25/EL
  ; |
| --- | --- |

a
  )

a

„majandustegevuses
  osaleja“
   –
  majandustegevuses osaleja
  ,
  nagu on määratletud direktiivides 2014
  /
  23/EL
  ,
  2014/24/EL ja 2014/25/EL
  ;

osaleja“

majandustegevuses osaleja

nagu on määratletud direktiivides 2014

23/EL

2014/24/EL ja 2014/25/EL

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | „kaubad“ – riigihanke pakkumise esemes ja lepingu tingimustes osutatud kaubad, mis ei hõlma tarnitud kaupades sisalduvaid sisendeid, materjale ega koostisosi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

„kaubad“ – riigihanke pakkumise esemes ja lepingu tingimustes osutatud kaubad, mis ei hõlma tarnitud kaupades sisalduvaid sisendeid, materjale ega koostisosi;

„kaubad“ – riigihanke pakkumise esemes ja lepingu tingimustes osutatud kaubad, mis ei hõlma tarnitud kaupades sisalduvaid sisendeid, materjale ega koostisosi;

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | „hinnanguline maksumus“ – vastavalt direktiividele 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL arvutatud lepingu hinnanguline maksumus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

„hinnanguline maksumus“ – vastavalt direktiividele 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL arvutatud lepingu hinnanguline maksumus;

„hinnanguline maksumus“ – vastavalt direktiividele 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL arvutatud lepingu hinnanguline maksumus;

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a c (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | „tõend“ – mis tahes teave, sertifikaat, tõendav dokument, avaldus ja muu tõendusmaterjal, mille eesmärk on tõendada artikli 9a lõike 1 punktis c sätestatud kohustuste täitmist, näiteks










  i) | kolmandatest riikidest pärit kaupade päritolutõendid, tarnija deklaratsioonid või impordideklaratsioonid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

ac)

„tõend“ – mis tahes teave, sertifikaat, tõendav dokument, avaldus ja muu tõendusmaterjal, mille eesmärk on tõendada artikli 9a lõike 1 punktis c sätestatud kohustuste täitmist, näiteks

„tõend“ – mis tahes teave, sertifikaat, tõendav dokument, avaldus ja muu tõendusmaterjal, mille eesmärk on tõendada artikli 9a lõike 1 punktis c sätestatud kohustuste täitmist, näiteks

i)

i)

kolmandatest riikidest pärit kaupade päritolutõendid, tarnija deklaratsioonid või impordideklaratsioonid;

kolmandatest riikidest pärit kaupade päritolutõendid, tarnija deklaratsioonid või impordideklaratsioonid;

| ii) | tarnitavate kaupade tootmisprotsessi kirjeldus (sh näidised, kirjeldused ja fotod); |
| --- | --- |

ii)

ii)

tarnitavate kaupade tootmisprotsessi kirjeldus (sh näidised, kirjeldused ja fotod);

tarnitavate kaupade tootmisprotsessi kirjeldus (sh näidised, kirjeldused ja fotod);

| iii) | väljavõte asjaomastest registritest või finantsaruanded teenuse päritolu kohta, sh käibemaksukohustuslasena registreerimise number; |
| --- | --- |

iii)

iii)

väljavõte asjaomastest registritest või finantsaruanded teenuse päritolu kohta, sh käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

väljavõte asjaomastest registritest või finantsaruanded teenuse päritolu kohta, sh käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a d (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ad) | „hinde kohandamise meede“ – pakkumuse hinde suhteline vähenemine teatava protsendi võrra, mis tuleneb pakkumuse hindamisest avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt hankedokumentides määratletud lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel. Juhul kui hind või maksumus on ainus lepingu sõlmimise kriteerium, tähendab hinde kohandamise meede pakkumuste hindamisel hinna suhtelist suurenemist teatava protsendi võrra pakkuja pakutavast hinnast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ad)

ad)

„hinde kohandamise meede“ – pakkumuse hinde suhteline vähenemine teatava protsendi võrra, mis tuleneb pakkumuse hindamisest avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt hankedokumentides määratletud lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel. Juhul kui hind või maksumus on ainus lepingu sõlmimise kriteerium, tähendab hinde kohandamise meede pakkumuste hindamisel hinna suhtelist suurenemist teatava protsendi võrra pakkuja pakutavast hinnast;

„hinde kohandamise meede“ – pakkumuse hinde suhteline vähenemine teatava protsendi võrra, mis tuleneb pakkumuse hindamisest avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija poolt hankedokumentides määratletud lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel. Juhul kui hind või maksumus on ainus lepingu sõlmimise kriteerium, tähendab hinde kohandamise meede pakkumuste hindamisel hinna suhtelist suurenemist teatava protsendi võrra pakkuja pakutavast hinnast;

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „avaliku sektori
  hankija“
   –
  direktiivi
  2014/24/EL
  artikli 2 lõikes 1
  määratletud avaliku sektori hankija; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

„avaliku sektori
  hankija“
   –
  direktiivi
  2014/24/EL
  artikli 2 lõikes 1
  määratletud avaliku sektori hankija;

hankija“

direktiivi

artikli 2 lõikes 1

| b) | „avaliku sektori
  hankija“
   –
  direktiivides 2014/23/EL,
  2014/24/EL
  ja 2014/25/EL
  määratletud avaliku sektori hankija; |
| --- | --- |

b)

„avaliku sektori
  hankija“
   –
  direktiivides 2014/23/EL,
  2014/24/EL
  ja 2014/25/EL
  määratletud avaliku sektori hankija;

hankija“

direktiivides 2014/23/EL,

ja 2014/25/EL

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | „võrgustiku
  sektori hankija“ –
  direktiivi
  2014/
  25
  /EL
  artikli 4 lõikes 1
  ja
  direktiivi
  2014/
  23
  /EL
  artiklis 7
  määratletud võrgustiku sektori hankija; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

„võrgustiku
  sektori hankija“ –
  direktiivi
  2014/
  25
  /EL
  artikli 4 lõikes 1
  ja
  direktiivi
  2014/
  23
  /EL
  artiklis 7
  määratletud võrgustiku sektori hankija;

„võrgustiku

direktiivi

25

artikli 4 lõikes 1

direktiivi

23

artiklis 7

| c) | „võrgustiku
  sektori hankija“ –
  direktiivides
   2014/
  23
  /EL ja 2014/
  25
  /EL määratletud võrgustiku sektori hankija; |
| --- | --- |

c)

„võrgustiku
  sektori hankija“ –
  direktiivides
   2014/
  23
  /EL ja 2014/
  25
  /EL määratletud võrgustiku sektori hankija;

„võrgustiku

direktiivides

23

25

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | „huvitatud isik“ – isik või üksus, kelle huve kolmanda riigi meede võib mõjutada, näiteks ettevõtjad, ettevõtjate ühendused, kutseliidud, ametiühingud või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas tarbijaorganisatsioonid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

„huvitatud isik“ – isik või üksus, kelle huve kolmanda riigi meede võib mõjutada, näiteks ettevõtjad, ettevõtjate ühendused, kutseliidud, ametiühingud või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas tarbijaorganisatsioonid;

„huvitatud isik“ – isik või üksus, kelle huve kolmanda riigi meede võib mõjutada, näiteks ettevõtjad, ettevõtjate ühendused, kutseliidud, ametiühingud või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas tarbijaorganisatsioonid;

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | „hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete ja / või kontsessioonide valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

d)

„hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete ja / või kontsessioonide valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse;

„hõlmatud kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud turulepääsukohustusi hõlmava rahvusvahelise lepingu riigihangete ja / või kontsessioonide valdkonnas, ning mille suhtes asjaomast lepingut kohaldatakse;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | „hõlmamata kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit ei ole sõlminud turulepääsukohustusi hõlmavat rahvusvahelist lepingut riigihangete või kontsessioonide valdkonnas, samuti kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud sellise lepingu riigihangete valdkonnas, aga mille suhtes asjaomast lepingut ei kohaldata; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

„hõlmamata kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit ei ole sõlminud turulepääsukohustusi hõlmavat rahvusvahelist lepingut riigihangete või kontsessioonide valdkonnas, samuti kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud sellise lepingu riigihangete valdkonnas, aga mille suhtes asjaomast lepingut ei kohaldata;

„hõlmamata kaubad või teenused“ – kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit ei ole sõlminud turulepääsukohustusi hõlmavat rahvusvahelist lepingut riigihangete või kontsessioonide valdkonnas, samuti kaubad või teenused, mis on pärit riigist, millega liit on sõlminud sellise lepingu riigihangete valdkonnas, aga mille suhtes asjaomast lepingut ei kohaldata;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | „piirav ja / või diskrimineeriv hankemeede
  või
  -tava“
   – seadusandlik, regulatiivne või halduslik meede, menetlus või tava või nende kombinatsioon, mida kolmanda riigi ametiasutused või üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad on kohaldama hakanud või mida nad jätkuvalt kohaldavad ning mille tulemusel piiratakse tõsiselt ja korduvalt liidu kaupade, teenuste ja/või majandustegevuses osalejate juurdepääsu asjaomase riigi
  riigihanke-
  või kontsessiooniturgudele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

„piirav ja / või diskrimineeriv hankemeede
  või
  -tava“
   – seadusandlik, regulatiivne või halduslik meede, menetlus või tava või nende kombinatsioon, mida kolmanda riigi ametiasutused või üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad on kohaldama hakanud või mida nad jätkuvalt kohaldavad ning mille tulemusel piiratakse tõsiselt ja korduvalt liidu kaupade, teenuste ja/või majandustegevuses osalejate juurdepääsu asjaomase riigi
  riigihanke-
  või kontsessiooniturgudele.

„piirav ja / või diskrimineeriv hankemeede

-tava“

riigihanke-

| f) | „kolmanda riigi meede
  või
  tava“
   – seadusandlik, regulatiivne või halduslik
  üldist laadi
  meede, menetlus või tava või nende kombinatsioon
  , mis tuleneb riiklikust või piirkondlikust poliitikast
  , mida kolmanda riigi ametiasutused või üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad on kohaldama hakanud või mida nad jätkuvalt kohaldavad ning mille tulemusel piiratakse tõsiselt ja korduvalt liidu kaupade, teenuste ja/või majandustegevuses osalejate juurdepääsu asjaomase riigi
  hanke-
  või kontsessiooniturgudele. |
| --- | --- |

f)

„kolmanda riigi meede
  või
  tava“
   – seadusandlik, regulatiivne või halduslik
  üldist laadi
  meede, menetlus või tava või nende kombinatsioon
  , mis tuleneb riiklikust või piirkondlikust poliitikast
  , mida kolmanda riigi ametiasutused või üksikud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad on kohaldama hakanud või mida nad jätkuvalt kohaldavad ning mille tulemusel piiratakse tõsiselt ja korduvalt liidu kaupade, teenuste ja/või majandustegevuses osalejate juurdepääsu asjaomase riigi
  hanke-
  või kontsessiooniturgudele.

„kolmanda riigi meede

tava“

üldist laadi

, mis tuleneb riiklikust või piirkondlikust poliitikast

hanke-

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | „rahvusvaheliste hangete instrumendi meede“ – meede, mille komisjon on käesoleva määruse alusel võtnud ning millega piiratakse hõlmamata hangete puhul kolmandatest riikidest pärit majandustegevuses osalejate ja/või kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu hanke- või kontsessiooniturule; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

„rahvusvaheliste hangete instrumendi meede“ – meede, mille komisjon on käesoleva määruse alusel võtnud ning millega piiratakse hõlmamata hangete puhul kolmandatest riikidest pärit majandustegevuses osalejate ja/või kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu hanke- või kontsessiooniturule;

„rahvusvaheliste hangete instrumendi meede“ – meede, mille komisjon on käesoleva määruse alusel võtnud ning millega piiratakse hõlmamata hangete puhul kolmandatest riikidest pärit majandustegevuses osalejate ja/või kaupade ja teenuste juurdepääsu liidu hanke- või kontsessiooniturule;

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f b (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | „hõlmamata hange“ – hankemenetlused selliste kaupade, teenuste või kontsessioonide hankimiseks, mille suhtes liit ei ole võtnud endale hankeid või kontsessioone käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe raames turulepääsuga seotud kohustusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fb)

fb)

„hõlmamata hange“ – hankemenetlused selliste kaupade, teenuste või kontsessioonide hankimiseks, mille suhtes liit ei ole võtnud endale hankeid või kontsessioone käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe raames turulepääsuga seotud kohustusi;

„hõlmamata hange“ – hankemenetlused selliste kaupade, teenuste või kontsessioonide hankimiseks, mille suhtes liit ei ole võtnud endale hankeid või kontsessioone käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe raames turulepääsuga seotud kohustusi;

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f c (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | „lepingud“ – riigihankelepingud direktiivi 2014/24/EL tähenduses, „kontsessioonid“ direktiivi 2014/23/EL tähenduses ning „asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingud“ direktiivi 2014/25/EL tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fc)

fc)

„lepingud“ – riigihankelepingud direktiivi 2014/24/EL tähenduses, „kontsessioonid“ direktiivi 2014/23/EL tähenduses ning „asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingud“ direktiivi 2014/25/EL tähenduses;

„lepingud“ – riigihankelepingud direktiivi 2014/24/EL tähenduses, „kontsessioonid“ direktiivi 2014/23/EL tähenduses ning „asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingud“ direktiivi 2014/25/EL tähenduses;

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f d (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt f d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fd) | „pakkuja“ – pakkuja, nagu on määratletud direktiivides 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fd)

fd)

„pakkuja“ – pakkuja, nagu on määratletud direktiivides 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL;

„pakkuja“ – pakkuja, nagu on määratletud direktiivides 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL;

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | „alltöövõtt“ – lepingu osalise täitmise korraldamine kolmanda isiku poolt; lihtsalt teenuse osutamiseks vajalike kaupade või osade kohaletoimetamist ei käsitleta alltöövõtuna. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

„alltöövõtt“ – lepingu osalise täitmise korraldamine kolmanda isiku poolt; lihtsalt teenuse osutamiseks vajalike kaupade või osade kohaletoimetamist ei käsitleta alltöövõtuna.

„alltöövõtt“ – lepingu osalise täitmise korraldamine kolmanda isiku poolt; lihtsalt teenuse osutamiseks vajalike kaupade või osade kohaletoimetamist ei käsitleta alltöövõtuna.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt h

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | VKE – komisjoni soovituses 2003/361/EÜ määratletud VKE

   (23)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

h)

VKE – komisjoni soovituses 2003/361/EÜ määratletud VKE

   (23)

  .

VKE – komisjoni soovituses 2003/361/EÜ määratletud VKE

23

.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ehitustööde tegemist
  ja/
  või ehitise ehitamist direktiivide 2014/
  25
  /EL, 2014/24/EL ja direktiivi 2014/
  23
  /EL tähenduses käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel teenuse osutamisena. | 2.   Ehitustööde tegemist
  või
  või ehitise ehitamist direktiivide 2014/
  23
  /EL, 2014/24/EL ja direktiivi 2014/
  25
  /EL tähenduses käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel teenuse osutamisena
  , välja arvatud artikli 8a lõike 3 ja artikli 8a lõike 7 korral
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ehitustööde tegemist
  ja/
  või ehitise ehitamist direktiivide 2014/
  25
  /EL, 2014/24/EL ja direktiivi 2014/
  23
  /EL tähenduses käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel teenuse osutamisena.

2.   Ehitustööde tegemist
  või
  või ehitise ehitamist direktiivide 2014/
  23
  /EL, 2014/24/EL ja direktiivi 2014/
  25
  /EL tähenduses käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel teenuse osutamisena
  , välja arvatud artikli 8a lõike 3 ja artikli 8a lõike 7 korral
  .

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – pealkiri

Artikkel 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Päritolureeglid | Päritolu kindlaksmääramine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Päritolureeglid

Päritolureeglid

Päritolu kindlaksmääramine

Päritolu kindlaksmääramine

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     
  Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/1992

   (24)

  artiklitega 22–26. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Kauba päritolu määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/1992

   (24)

  artiklitega 22–26.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava majandustegevuses osaleja päritolu alusel. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Teenuse päritolu määratakse kindlaks seda osutava majandustegevuses osaleja päritolu alusel.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e
  ) | füüsiliste isikute puhul riik, mille kodanik
  ta
  on või kus tal on alaline elamisõigus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e
  )

(e

füüsiliste isikute puhul riik, mille kodanik
  ta
  on või kus tal on alaline elamisõigus;

ta

| a
  ) | füüsiliste isikute puhul riik, mille kodanik
  asjaomane isik
  on või kus tal on alaline elamisõigus; |
| --- | --- |

a
  )

a

füüsiliste isikute puhul riik, mille kodanik
  asjaomane isik
  on või kus tal on alaline elamisõigus;

asjaomane isik

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b – alapunkt i

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f
  ) | kui teenust ei osutata liidus ärilise kohaloleku kaudu, siis riik
  , mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või muul viisil korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f
  )

(f

kui teenust ei osutata liidus ärilise kohaloleku kaudu, siis riik
  , mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või muul viisil korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega;

kui teenust ei osutata liidus ärilise kohaloleku kaudu, siis riik

| i
  ) | riik
  , mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või muul viisil korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega
  , millel on vahetu ja tegelik seos asjaomase riigi majandusega
  ; |
| --- | --- |

i
  )

i

riik
  , mille õigusaktide alusel on juriidiline isik moodustatud või muul viisil korraldatud ning mille territooriumil kõnealune juriidiline isik tegeleb olulise äritegevusega
  , millel on vahetu ja tegelik seos asjaomase riigi majandusega
  ;

riik

, millel on vahetu ja tegelik seos asjaomase riigi majandusega

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b – alapunkt ii

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | liikmesriik, kus
  juriidiline isik
  on asutatud ja tegeleb
  olulise äritegevusega,
  millel
  on
  asjaomase liikmesriigi majandusega vahetu ja tegelik seos
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

liikmesriik, kus
  juriidiline isik
  on asutatud ja tegeleb
  olulise äritegevusega,
  millel
  on
  asjaomase liikmesriigi majandusega vahetu ja tegelik seos
  .

liikmesriik, kus

on asutatud ja tegeleb

millel

asjaomase liikmesriigi majandusega vahetu ja tegelik seos

| ii) | kui
  juriidiline isik
  ei tegele
  olulise äritegevusega
  selle riigi territooriumil
  ,
  kus ta
  on
  moodustatud või muul viisil korraldatud, loetakse sellise juriidilise isiku päritoluriigiks selle isiku või nende isikute päritoluriik, kes võivad juriidilise isiku suhtes otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või äriühingu suhtes kehtivate õigusnormide alusel
  . |
| --- | --- |

ii)

kui
  juriidiline isik
  ei tegele
  olulise äritegevusega
  selle riigi territooriumil
  ,
  kus ta
  on
  moodustatud või muul viisil korraldatud, loetakse sellise juriidilise isiku päritoluriigiks selle isiku või nende isikute päritoluriik, kes võivad juriidilise isiku suhtes otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või äriühingu suhtes kehtivate õigusnormide alusel
  .

kui

ei tegele

selle riigi territooriumil

kus ta

moodustatud või muul viisil korraldatud, loetakse sellise juriidilise isiku päritoluriigiks selle isiku või nende isikute päritoluriik, kes võivad juriidilise isiku suhtes otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või äriühingu suhtes kehtivate õigusnormide alusel

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimese lõigu punkti b alapunkti ii kohaldamisel
  , kui juriidiline isik ei tegele olulise äritegevusega
  ,
  millel oleks vahetu ja tegelik seos asjaomase liikmesriigi majandusega, siis sellise
  juriidilise isiku
  või selliste juriidiliste isikute päritoluriik
  ,
  kes omavad või kontrollivad juriidilist isikut. | Esimese lõigu punkti b alapunkti ii kohaldamisel
  loetakse
  ,
  et asjaomasel isikul või isikutel on
  juriidilise isiku
  üle valitsev mõju järgmistel juhtudel
  ,
  kui selline isik kas kaudselt või otseselt: |
| | a) | omab enamust juriidilise isiku märgitud kapitalist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu punkti b alapunkti ii kohaldamisel
  , kui juriidiline isik ei tegele olulise äritegevusega
  ,
  millel oleks vahetu ja tegelik seos asjaomase liikmesriigi majandusega, siis sellise
  juriidilise isiku
  või selliste juriidiliste isikute päritoluriik
  ,
  kes omavad või kontrollivad juriidilist isikut.

, kui juriidiline isik ei tegele olulise äritegevusega

millel oleks vahetu ja tegelik seos asjaomase liikmesriigi majandusega, siis sellise

või selliste juriidiliste isikute päritoluriik

kes omavad või kontrollivad juriidilist isikut.

Esimese lõigu punkti b alapunkti ii kohaldamisel
  loetakse
  ,
  et asjaomasel isikul või isikutel on
  juriidilise isiku
  üle valitsev mõju järgmistel juhtudel
  ,
  kui selline isik kas kaudselt või otseselt:

loetakse

et asjaomasel isikul või isikutel on

üle valitsev mõju järgmistel juhtudel

kui selline isik kas kaudselt või otseselt:

a)

a)

omab enamust juriidilise isiku märgitud kapitalist;

omab enamust juriidilise isiku märgitud kapitalist;

| b) | omab kontrolli juriidilise isiku emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle või |
| --- | --- |

b)

b)

omab kontrolli juriidilise isiku emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle või

omab kontrolli juriidilise isiku emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle või

| c) | võib nimetada rohkem kui poole juriidilise isiku haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest. |
| --- | --- |

c)

c)

võib nimetada rohkem kui poole juriidilise isiku haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest.

võib nimetada rohkem kui poole juriidilise isiku haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 3

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute „omandis“, kui kõnealusest riigist pärit isikud omavad üle 50 % selle omakapitalist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute „omandis“, kui kõnealusest riigist pärit isikud omavad üle 50 % selle omakapitalist.

Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute „omandis“, kui kõnealusest riigist pärit isikud omavad üle 50 % selle omakapitalist.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 4

Artikkel 3 – lõige 3 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute poolt „kontrollitav“, kui kõnealustel isikutel on volitused määrata suurem osa tema juhtkonnast või teisiti juriidiliselt juhtida tema tegevust. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute poolt „kontrollitav“, kui kõnealustel isikutel on volitused määrata suurem osa tema juhtkonnast või teisiti juriidiliselt juhtida tema tegevust.

Juriidiline isik on asjaomasest riigist pärit isikute poolt „kontrollitav“, kui kõnealustel isikutel on volitused määrata suurem osa tema juhtkonnast või teisiti juriidiliselt juhtida tema tegevust.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui majandustegevuses osaleja on füüsiliste või juriidiliste isikute ja/või avalik-õiguslike üksuste rühm ning vähemalt üks nimetatud isikutest või üksustest on pärit kolmandast riigist, mille majandustegevuses osalejatele, kaupadele ja teenustele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ka selle rühma esitatud pakkumustele. Seda sätet ei kohaldata juhul, kui rühma kuuluvate nimetatud isikute või üksuste osalus moodustab asjaomase pakkumuse väärtusest vähem kui 15 %, välja arvatud juhul, kui need isikud või üksused on vajalikud hankemenetluse vähemalt ühe valikukriteeriumi enamiku täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui majandustegevuses osaleja on füüsiliste või juriidiliste isikute ja/või avalik-õiguslike üksuste rühm ning vähemalt üks nimetatud isikutest või üksustest on pärit kolmandast riigist, mille majandustegevuses osalejatele, kaupadele ja teenustele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ka selle rühma esitatud pakkumustele. Seda sätet ei kohaldata juhul, kui rühma kuuluvate nimetatud isikute või üksuste osalus moodustab asjaomase pakkumuse väärtusest vähem kui 15 %, välja arvatud juhul, kui need isikud või üksused on vajalikud hankemenetluse vähemalt ühe valikukriteeriumi enamiku täitmiseks.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad võivad hankemenetluse mis tahes hetkel nõuda, et majandustegevuses osaleja esitaks, selgitaks või täiendaks majandustegevuses osaleja päritolu kontrollimisega seotud teavet või dokumentatsiooni sobiva aja jooksul, kui sellise nõude esitamisel järgitakse täielikult võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Pakkumused majandustegevuses osalejatelt, kes ei esita nimetatud teavet või dokumentatsiooni, lükatakse vastavalt hankemenetluse reeglitele tagasi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad võivad hankemenetluse mis tahes hetkel nõuda, et majandustegevuses osaleja esitaks, selgitaks või täiendaks majandustegevuses osaleja päritolu kontrollimisega seotud teavet või dokumentatsiooni sobiva aja jooksul, kui sellise nõude esitamisel järgitakse täielikult võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Pakkumused majandustegevuses osalejatelt, kes ei esita nimetatud teavet või dokumentatsiooni, lükatakse vastavalt hankemenetluse reeglitele tagasi.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 c (uus)

Artikkel 3 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Selleks, et kehtestada edukale pakkujale artiklis 9a sätestatud täiendavaid lepingulisi kohustusi, peab kauba päritolu olema kindlaks määratud määruse (EL) nr 952/2013 artiklite 59–62 kohaselt ja teenuse päritolu seda osutava majandustegevuses osaleja päritolu alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Selleks, et kehtestada edukale pakkujale artiklis 9a sätestatud täiendavaid lepingulisi kohustusi, peab kauba päritolu olema kindlaks määratud määruse (EL) nr 952/2013 artiklite 59–62 kohaselt ja teenuse päritolu seda osutava majandustegevuses osaleja päritolu alusel.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2.
  peatükk – pealkiri

2.

peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse pakkumused, mille
  koguväärtusest rohkem kui 50 % moodustavad kaubad või teenused, mis
  on pärit määruse (EL) nr 978/2012 (27) IV lisas loetletud vähim arenenud riikidest või arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas. | Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse pakkumused, mille
  on esitanud majandustegevuses osaleja, kes
  on pärit määruse (EL) nr 978/2012 (27) IV lisas loetletud vähim arenenud riikidest või arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas.
  Komisjon võib vabastada sellest pakkumused, mille on esitanud majandustegevuses osaleja, kes on pärit määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldise korra alusel soodustatud arenguriikidest, välja arvatud juhul, kui nende riikide majandust peetakse asjaomastes sektorites konkurentsivõimeliseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse pakkumused, mille
  koguväärtusest rohkem kui 50 % moodustavad kaubad või teenused, mis
  on pärit määruse (EL) nr 978/2012 (27) IV lisas loetletud vähim arenenud riikidest või arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas.

koguväärtusest rohkem kui 50 % moodustavad kaubad või teenused, mis

27

Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse pakkumused, mille
  on esitanud majandustegevuses osaleja, kes
  on pärit määruse (EL) nr 978/2012 (27) IV lisas loetletud vähim arenenud riikidest või arenguriikidest, mida loetakse haavatavateks mitmekesisuse puudumise tõttu ning seetõttu, et nad ei ole piisavalt integreerunud rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, nagu on määratletud määruse (EL) nr 978/2012 VII lisas.
  Komisjon võib vabastada sellest pakkumused, mille on esitanud majandustegevuses osaleja, kes on pärit määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldise korra alusel soodustatud arenguriikidest, välja arvatud juhul, kui nende riikide majandust peetakse asjaomastes sektorites konkurentsivõimeliseks.

on esitanud majandustegevuses osaleja, kes

27

Komisjon võib vabastada sellest pakkumused, mille on esitanud majandustegevuses osaleja, kes on pärit määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldise korra alusel soodustatud arenguriikidest, välja arvatud juhul, kui nende riikide majandust peetakse asjaomastes sektorites konkurentsivõimeliseks.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 5 | välja jäetud |
| VKEde esitatud pakkumuste vabastus | |
| Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse liidus asutatud ja seal olulise, vähemalt ühe liikmesriigi majandusega vahetult ja tegelikult seotud äritegevusega VKEde

   (28)

  esitatud pakkumused. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5

Artikkel 5

välja jäetud

välja jäetud

VKEde esitatud pakkumuste vabastus

VKEde esitatud pakkumuste vabastus

Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse liidus asutatud ja seal olulise, vähemalt ühe liikmesriigi majandusega vahetult ja tegelikult seotud äritegevusega VKEde

   (28)

  esitatud pakkumused.

Käesoleva määruse kohaldamisest vabastatakse liidus asutatud ja seal olulise, vähemalt ühe liikmesriigi majandusega vahetult ja tegelikult seotud äritegevusega VKEde

28

esitatud pakkumused.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III peatükk – pealkiri

III peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uurimised, konsultatsioonid ja
  hinnakohandusmeetmed | Uurimised, konsultatsioonid
  , meetmed
  ja
  täiendavad lepingulised kohustused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Uurimised, konsultatsioonid ja
  hinnakohandusmeetmed

hinnakohandusmeetmed

Uurimised, konsultatsioonid
  , meetmed
  ja
  täiendavad lepingulised kohustused

, meetmed

täiendavad lepingulised kohustused

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – pealkiri

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uurimised | Uurimised
  ja konsultatsioonid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Uurimised

Uurimised
  ja konsultatsioonid

ja konsultatsioonid

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides,
  võib
  ta
  igal ajal
  kas enda algatusel või huvitatud
  poolte
  või liikmesriigi
  taotlusel algatada väidetavate piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete
  või
  -tavade
  kindlakstegemiseks uurimise
  . Kui uurimine algatatakse
  ,
  avaldab komisjon
  Euroopa Liidu Teatajas teate
  , millega
  kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul
  kogu asjakohase teabe
  . | 1.   Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides,
  algatab
  ta kas enda algatusel või
  liidu
  huvitatud
  poole, Euroopa Parlamendi
  või liikmesriigi
  põhjendatud kaebuse alusel väidetava kolmanda riigi meetme
  või
  tava
  kindlakstegemiseks uurimise,
  avaldades selleks
  Euroopa Liidu Teatajas teate.
  Algatamisteade sisaldab komisjoni esialgset hinnangut kolmanda riigi meetmele või tavale ja selles
  kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul
  teavet
  . |
| | Komisjon teeb oma veebisaidil kättesaadavaks vormi, mille huvitatud pooled või liikmesriigid põhjendatud kaebuse esitamiseks täitma peavad. |
| | Otsus selle kohta, kas liidu huvide tõttu on vaja läbi viia uurimine, peab põhinema kõigi huvide, sealhulgas kodumaise tootmisharu, kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel tervikuna. Uurimist ei või alustada, kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et sellise uurimise alustamine ei ole liidu huvides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides,
  võib
  ta
  igal ajal
  kas enda algatusel või huvitatud
  poolte
  või liikmesriigi
  taotlusel algatada väidetavate piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete
  või
  -tavade
  kindlakstegemiseks uurimise
  . Kui uurimine algatatakse
  ,
  avaldab komisjon
  Euroopa Liidu Teatajas teate
  , millega
  kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul
  kogu asjakohase teabe
  .

1.   Kui komisjon leiab, et see on liidu huvides,
  algatab
  ta kas enda algatusel või
  liidu
  huvitatud
  poole, Euroopa Parlamendi
  või liikmesriigi
  põhjendatud kaebuse alusel väidetava kolmanda riigi meetme
  või
  tava
  kindlakstegemiseks uurimise,
  avaldades selleks
  Euroopa Liidu Teatajas teate.
  Algatamisteade sisaldab komisjoni esialgset hinnangut kolmanda riigi meetmele või tavale ja selles
  kutsutakse huvitatud pooli ja liikmesriike üles esitama komisjonile teatud ajavahemiku jooksul
  teavet
  .

Komisjon teeb oma veebisaidil kättesaadavaks vormi, mille huvitatud pooled või liikmesriigid põhjendatud kaebuse esitamiseks täitma peavad.

Komisjon teeb oma veebisaidil kättesaadavaks vormi, mille huvitatud pooled või liikmesriigid põhjendatud kaebuse esitamiseks täitma peavad.

Otsus selle kohta, kas liidu huvide tõttu on vaja läbi viia uurimine, peab põhinema kõigi huvide, sealhulgas kodumaise tootmisharu, kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel tervikuna. Uurimist ei või alustada, kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et sellise uurimise alustamine ei ole liidu huvides.

Otsus selle kohta, kas liidu huvide tõttu on vaja läbi viia uurimine, peab põhinema kõigi huvide, sealhulgas kodumaise tootmisharu, kasutajate ja tarbijate huvide hindamisel tervikuna. Uurimist ei või alustada, kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et sellise uurimise alustamine ei ole liidu huvides.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon kutsub pärast teate avaldamist asjaomast kolmandat riiki üles esitama oma seisukohti, andma teavet ja pidama komisjoniga konsultatsioone, et väidetav kolmanda riigi meede või tava heastada. Komisjon teavitab huvitatud pooli, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike korrapäraselt komitee kaudu, mis loodi kaubandustõkete määruse artikliga 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon kutsub pärast teate avaldamist asjaomast kolmandat riiki üles esitama oma seisukohti, andma teavet ja pidama komisjoniga konsultatsioone, et väidetav kolmanda riigi meede või tava heastada. Komisjon teavitab huvitatud pooli, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike korrapäraselt komitee kaudu, mis loodi kaubandustõkete määruse artikliga 7.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi väidetavate piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete või -tavade kohaldama hakkamise või jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe, komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide või mõlema alusel. Hindamine
  viiakse lõpule
  kaheksa
  kuu jooksul alates
  uurimise alustamisest
  . Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  nelja
  kuu võrra. | 2.   
  Uurimine ja konsultatsioonid
  viiakse lõpule
  kuue
  kuu jooksul alates
  algatamisteate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas
  . Põhjendatud juhtudel võib
  komisjon
  kõnealust ajavahemikku
  enne esialgse kuue kuu möödumist
  pikendada
  kolme
  kuu võrra
  , avaldades selleks Euroopa Liidu Teatajas teate ja teavitades sellest kolmandat riiki, huvitatud pooli, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Komisjon koostab hinnangu kolmanda riigi väidetavate piiravate ja/või diskrimineerivate hankemeetmete või -tavade kohaldama hakkamise või jätkuva kohaldamise kohta huvitatud poolte ja liikmeriikide esitatud teabe, komisjoni korraldatud uurimise käigus ilmnenud faktide või mõlema alusel. Hindamine
  viiakse lõpule
  kaheksa
  kuu jooksul alates
  uurimise alustamisest
  . Põhjendatud juhtudel võib kõnealust ajavahemikku pikendada
  nelja
  kuu võrra.

2.   
  Uurimine ja konsultatsioonid
  viiakse lõpule
  kuue
  kuu jooksul alates
  algatamisteate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas
  . Põhjendatud juhtudel võib
  komisjon
  kõnealust ajavahemikku
  enne esialgse kuue kuu möödumist
  pikendada
  kolme
  kuu võrra
  , avaldades selleks Euroopa Liidu Teatajas teate ja teavitades sellest kolmandat riiki, huvitatud pooli, Euroopa Parlamenti ja liikmesriike
  .

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon teeb pärast uurimise ja konsultatsioonide lõpuleviimist üldsusele kättesaadavaks aruande uurimise peamiste leidude ja kavandatava tegevuskava kohta. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon teeb pärast uurimise ja konsultatsioonide lõpuleviimist üldsusele kättesaadavaks aruande uurimise peamiste leidude ja kavandatava tegevuskava kohta. Komisjon esitab aruande Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui komisjon
  järeldab
  oma uurimise tulemusel, et
  asjaomane
  kolmas riik ei kohalda enam
  väidetavaid piiravaid ja /
  või
  diskrimineerivaid meetmeid ega -tavasid
  või et
  nende
  tulemusel ei piirata liidu majandustegevuses osalejate ega liidu kaupade
  ja
  teenuste juurdepääsu
  asjaomase
  kolmanda riigi hanke- või
  kontsessiooniturgudele
  , lõpetab komisjon uurimise. | 3.   Kui komisjon
  leiab
  oma uurimise tulemusel, et kolmas riik ei kohalda enam
  väidetavat meedet
  või
  tava
  või et
  selle
  tulemusel ei piirata
  tõsiselt ja korduvalt
  liidu majandustegevuses osalejate ega liidu kaupade
  või
  teenuste juurdepääsu kolmanda riigi hanke- või
  kontsessiooniturule
  , lõpetab komisjon uurimise
  ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas lõpetamisteate
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui komisjon
  järeldab
  oma uurimise tulemusel, et
  asjaomane
  kolmas riik ei kohalda enam
  väidetavaid piiravaid ja /
  või
  diskrimineerivaid meetmeid ega -tavasid
  või et
  nende
  tulemusel ei piirata liidu majandustegevuses osalejate ega liidu kaupade
  ja
  teenuste juurdepääsu
  asjaomase
  kolmanda riigi hanke- või
  kontsessiooniturgudele
  , lõpetab komisjon uurimise.

3.   Kui komisjon
  leiab
  oma uurimise tulemusel, et kolmas riik ei kohalda enam
  väidetavat meedet
  või
  tava
  või et
  selle
  tulemusel ei piirata
  tõsiselt ja korduvalt
  liidu majandustegevuses osalejate ega liidu kaupade
  või
  teenuste juurdepääsu kolmanda riigi hanke- või
  kontsessiooniturule
  , lõpetab komisjon uurimise
  ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas lõpetamisteate
  .

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kui komisjon on uurimise lõpetanud, teeb ta selle peamiste leidude aruande üldsusele kättesaadavaks. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Kui komisjon on uurimise lõpetanud, teeb ta selle peamiste leidude aruande üldsusele kättesaadavaks.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon võib uurimise ja konsultatsioonid mis tahes hetkel peatada, kui kolmas riik: |
| | a) | võtab rahuldavad parandusmeetmed, millega heastatakse liidu majandustegevuses osalejate või liidu kaupade või teenuste juurdepääsu tõsine ja korduv piiramine ja parandatakse tulemuslikult sellist juurdepääsu, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon võib uurimise ja konsultatsioonid mis tahes hetkel peatada, kui kolmas riik:

a)

a)

võtab rahuldavad parandusmeetmed, millega heastatakse liidu majandustegevuses osalejate või liidu kaupade või teenuste juurdepääsu tõsine ja korduv piiramine ja parandatakse tulemuslikult sellist juurdepääsu, või

võtab rahuldavad parandusmeetmed, millega heastatakse liidu majandustegevuses osalejate või liidu kaupade või teenuste juurdepääsu tõsine ja korduv piiramine ja parandatakse tulemuslikult sellist juurdepääsu, või

| b) | võtab liidu ees kohustuse lõpetada või järk-järgult lõpetada kolmanda riigi meede või tava mõistliku aja jooksul ja mitte hiljem kui kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

b)

võtab liidu ees kohustuse lõpetada või järk-järgult lõpetada kolmanda riigi meede või tava mõistliku aja jooksul ja mitte hiljem kui kolme kuu jooksul.

võtab liidu ees kohustuse lõpetada või järk-järgult lõpetada kolmanda riigi meede või tava mõistliku aja jooksul ja mitte hiljem kui kolme kuu jooksul.

Kui komisjon järeldab, et peatamise põhjused enam ei kehti, jätkab ta uurimist ja konsultatsioone mis tahes hetkel.

Kui komisjon järeldab, et peatamise põhjused enam ei kehti, jätkab ta uurimist ja konsultatsioone mis tahes hetkel.

Kui uurimine ja konsultatsioonid peatatakse või neid jätkatakse, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas selle kohta teate.

Kui uurimine ja konsultatsioonid peatatakse või neid jätkatakse, avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas selle kohta teate.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 a (uus)

Artikkel 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8a |
| | Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed |
| | 1.
     
  Kui komisjon leiab pärast artikli 6 kohaselt läbiviidud uurimist ja konsultatsioone, et kolmanda riigi meede või tava eksisteerib, kehtestab ta rakendusaktiga rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ainult juhul, kui hankemenetluse peamine ese jääb rakendusakti kohaldamisalasse, nagu on täpsustatud lõike 7 punktis a. Hankemenetlust ei kavandata eesmärgiga jätta see menetlus käesoleva määruse kohaldamisalast välja. |
| | 2.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meede määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumite põhjal, võttes arvesse olemasolevat teavet: |
| | a) | rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme proportsionaalsus kolmanda riigi meetme või tava suhtes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8a

Artikkel 8a

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmed

1.
     
  Kui komisjon leiab pärast artikli 6 kohaselt läbiviidud uurimist ja konsultatsioone, et kolmanda riigi meede või tava eksisteerib, kehtestab ta rakendusaktiga rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ainult juhul, kui hankemenetluse peamine ese jääb rakendusakti kohaldamisalasse, nagu on täpsustatud lõike 7 punktis a. Hankemenetlust ei kavandata eesmärgiga jätta see menetlus käesoleva määruse kohaldamisalast välja.

2.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meede määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumite põhjal, võttes arvesse olemasolevat teavet:

a)

a)

rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme proportsionaalsus kolmanda riigi meetme või tava suhtes;

rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme proportsionaalsus kolmanda riigi meetme või tava suhtes;

| b) | asjaomaste kaupade ja teenuste tarnimiseks alternatiivsete allikate olemasolu, et vältida või minimeerida märkimisväärset negatiivset mõju avaliku sektori hankijatele või võrgustiku sektori hankijatele; |
| --- | --- |

b)

b)

asjaomaste kaupade ja teenuste tarnimiseks alternatiivsete allikate olemasolu, et vältida või minimeerida märkimisväärset negatiivset mõju avaliku sektori hankijatele või võrgustiku sektori hankijatele;

asjaomaste kaupade ja teenuste tarnimiseks alternatiivsete allikate olemasolu, et vältida või minimeerida märkimisväärset negatiivset mõju avaliku sektori hankijatele või võrgustiku sektori hankijatele;

| c) | sihtkohaks oleva kolmanda riigi ettevõtjate osalemine hanketegevuses siseturul, kasutades ära vastastikkuse puudumist. |
| --- | --- |

c)

c)

sihtkohaks oleva kolmanda riigi ettevõtjate osalemine hanketegevuses siseturul, kasutades ära vastastikkuse puudumist.

sihtkohaks oleva kolmanda riigi ettevõtjate osalemine hanketegevuses siseturul, kasutades ära vastastikkuse puudumist.

3.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ainult selliste hankemenetluste suhtes, mille hinnanguline maksumus on ehitustööde ja kontsessioonide korral vähemalt 10 000 000  eurot ilma käibemaksuta ning kaupade ja teenuste korral vähemalt 5 000 000  eurot ilma käibemaksuta.

4.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldatakse ka juhul, kui dünaamilise hankesüsteemi raames sõlmitakse konkreetne leping ja nimetatud dünaamilisele hankesüsteemile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, välja arvatud konkreetsete lepingute puhul, mille hinnanguline väärtus jääb vastavalt alla direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud väärtuste.

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ei kohaldata raamlepingul põhinevate lepingute sõlmimise menetluste suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ei kohaldata samuti hankelepingute üksikute osade suhtes, mis sõlmitakse direktiivi 2014/24/EL artikli 5 lõike 10 või direktiivi 2014/25/EL artikli 16 lõike 10 kohaselt.

Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ei kohaldata raamlepingul põhinevate lepingute sõlmimise menetluste suhtes. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet ei kohaldata samuti hankelepingute üksikute osade suhtes, mis sõlmitakse direktiivi 2014/24/EL artikli 5 lõike 10 või direktiivi 2014/25/EL artikli 16 lõike 10 kohaselt.

5.
     
  Komisjon võib rakendusaktis otsustada käesoleva artikli lõikes 7 sätestatud ulatuses piirata kolmandatest riikidest pärit majandustegevuses osalejate, kaupade või teenuste juurdepääsu hankemenetlustele, nõudes avaliku sektori hankijatelt või võrgustiku sektori hankijatelt, et nad:

| a) | kehtestaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumuste suhtes hinde kohandamise meetme; |
| --- | --- |

a)

a)

kehtestaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumuste suhtes hinde kohandamise meetme;

kehtestaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumuste suhtes hinde kohandamise meetme;

| b) | jätaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumused kõrvale; või |
| --- | --- |

b)

b)

jätaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumused kõrvale; või

jätaksid sellest kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejate esitatud pakkumused kõrvale; või

| c) | kehtestaksid punktide a ja b kombinatsiooni, kui eri sektorite või kaupade ja teenuste kategooriate suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid. |
| --- | --- |

c)

c)

kehtestaksid punktide a ja b kombinatsiooni, kui eri sektorite või kaupade ja teenuste kategooriate suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid.

kehtestaksid punktide a ja b kombinatsiooni, kui eri sektorite või kaupade ja teenuste kategooriate suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid.

6.
     
  Lõike 5 punktis a osutatud hinde kohandamise meedet kohaldatakse ainult pakkumuste hindamisel ja nende pingerea koostamisel. See ei mõjuta eduka pakkujaga sõlmitava lepingu alusel makstavat hinda.

7.
     
  Artikli 14 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis täpsustatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisala, sealhulgas:

| a) | kaupade, teenuste ja kontsessioonide sektorid või kategooriad vastavalt ühtsele riigihangete klassifikaatorile ja kõikidele kohaldatavatele eranditele; |
| --- | --- |

a)

a)

kaupade, teenuste ja kontsessioonide sektorid või kategooriad vastavalt ühtsele riigihangete klassifikaatorile ja kõikidele kohaldatavatele eranditele;

kaupade, teenuste ja kontsessioonide sektorid või kategooriad vastavalt ühtsele riigihangete klassifikaatorile ja kõikidele kohaldatavatele eranditele;

| b) | avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate konkreetsed kategooriad; |
| --- | --- |

b)

b)

avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate konkreetsed kategooriad;

avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate konkreetsed kategooriad;

| c) | majandustegevuses osalejate konkreetsed kategooriad; |
| --- | --- |

c)

c)

majandustegevuses osalejate konkreetsed kategooriad;

majandustegevuses osalejate konkreetsed kategooriad;

| d) | lõike 5 punktis a osutatud hinde kohandamise meetme puhul kohandamise protsentuaalne väärtus, mis on kuni 100 % pakkumuse hindamistulemusest, sõltuvalt kolmandast riigist ja kavandatavast kaupade, teenuste, ehitustööde või kontsessioonide sektorist. |
| --- | --- |

d)

d)

lõike 5 punktis a osutatud hinde kohandamise meetme puhul kohandamise protsentuaalne väärtus, mis on kuni 100 % pakkumuse hindamistulemusest, sõltuvalt kolmandast riigist ja kavandatavast kaupade, teenuste, ehitustööde või kontsessioonide sektorist.

lõike 5 punktis a osutatud hinde kohandamise meetme puhul kohandamise protsentuaalne väärtus, mis on kuni 100 % pakkumuse hindamistulemusest, sõltuvalt kolmandast riigist ja kavandatavast kaupade, teenuste, ehitustööde või kontsessioonide sektorist.

8.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kindlaksmääramisel lõike 5 punktides a, b või c osutatud võimaluste alusel valib komisjon sellise meetme liigi, mis kõige tõhusamalt kõrvaldaks ELi majandustegevuses osalejate kahjustamise taseme kolmandate riikide turgudel.

9.
     
  Komisjon võib rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kas tühistada või selle kohaldamise peatada, kui kolmas riik võtab rahuldavad korrigeerivad meetmed, millega kõrvaldatakse liidu kaupade, teenuste või majandustegevuses osalejate juurdepääsu kahjustamine tema hanke- või kontsessiooniturgudele, või kui ta võtab endale kohustused kõnealune meede või tava lõpetada. Kui komisjon leiab, et korrigeerivad meetmed või võetud kohustused on tühistatud, peatatud või neid on valesti rakendatud, teeb ta oma järeldused üldsusele kättesaadavaks ning ennistab rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamise mis tahes hetkel. Komisjon võib rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme tühistada, peatada või ennistada vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele ning pärast Euroopa Liidu Teatajas teate avaldamist.

10.
     
  Rahvusvaheliste hangete instrumendi meede aegub viis aastat pärast selle jõustumist. Rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kehtivust võib pikendada viie aasta võrra. Üheksa kuud enne rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kehtivusaja lõppu algatab komisjon omal algatusel kõnealuse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme läbivaatamise, avaldades Euroopa Liidu Teatajas teate. Selline läbivaatamine viiakse lõpule kuue kuu jooksul. Sellise läbivaatamise järel võib komisjon rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kehtivust pikendada, meedet asjakohaselt kohandada või asendada selle teistsuguse rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmega.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | välja jäetud |
| Asjaomased avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad | |
| Komisjon määrab liikmesriikide poolt loetellu kantud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriad, kelle hangete suhtes meedet kohaldatakse. Otsuse tegemise võimaldamiseks esitab iga liikmesriik asjakohaste avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriate loetelu. Komisjon tagab meetmete võtmise vajalikus ulatuses ja koormuse õiglase jaotuse liikmesriikide vahel. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

välja jäetud

välja jäetud

Asjaomased avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad

Asjaomased avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad

Komisjon määrab liikmesriikide poolt loetellu kantud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriad, kelle hangete suhtes meedet kohaldatakse. Otsuse tegemise võimaldamiseks esitab iga liikmesriik asjakohaste avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriate loetelu. Komisjon tagab meetmete võtmise vajalikus ulatuses ja koormuse õiglase jaotuse liikmesriikide vahel.

Komisjon määrab liikmesriikide poolt loetellu kantud avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriad, kelle hangete suhtes meedet kohaldatakse. Otsuse tegemise võimaldamiseks esitab iga liikmesriik asjakohaste avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate või avaliku sektori hankijate või võrgustiku sektori hankijate kategooriate loetelu. Komisjon tagab meetmete võtmise vajalikus ulatuses ja koormuse õiglase jaotuse liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Edukale pakkujale kohaldatavad täiendavad lepingulised kohustused |
| | 1.
     
  Kui hankemenetlusele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet või kui raamlepingul põhineva lepingu hinnanguline väärtus on vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud väärtustega võrdne või neist suurem ning kui nimetatud raamlepingule kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, lisavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad eduka pakkuja lepingutingimustele samuti järgmise: |
| | a) | kohustus mitte anda kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejatele alltöövõtuna enam kui 25 % lepingu koguväärtusest, sh kaupade või osade tarnimise kaudu, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Artikkel 9a

Edukale pakkujale kohaldatavad täiendavad lepingulised kohustused

Edukale pakkujale kohaldatavad täiendavad lepingulised kohustused

1.
     
  Kui hankemenetlusele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet või kui raamlepingul põhineva lepingu hinnanguline väärtus on vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklis 8, direktiivi 2014/24/EL artiklis 4 ja direktiivi 2014/25/EL artiklis 15 sätestatud väärtustega võrdne või neist suurem ning kui nimetatud raamlepingule kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, lisavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad eduka pakkuja lepingutingimustele samuti järgmise:

a)

a)

kohustus mitte anda kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejatele alltöövõtuna enam kui 25 % lepingu koguväärtusest, sh kaupade või osade tarnimise kaudu, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet;

kohustus mitte anda kolmandast riigist pärit majandustegevuses osalejatele alltöövõtuna enam kui 25 % lepingu koguväärtusest, sh kaupade või osade tarnimise kaudu, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet;

| b) | kui lepingu ese hõlmab kaupade tarnimist, siis kohustus, et lepingu jooksul kolmandast riigist pärit tarnitud kaubad ja/või osutatud teenused ei moodustaks lepingu koguväärtusest enam kui 25 %, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, olenemata sellest, kas selliseid kaupu tarnib ja/või teenuseid osutab pakkuja otse või alltöövõtja; |
| --- | --- |

b)

b)

kui lepingu ese hõlmab kaupade tarnimist, siis kohustus, et lepingu jooksul kolmandast riigist pärit tarnitud kaubad ja/või osutatud teenused ei moodustaks lepingu koguväärtusest enam kui 25 %, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, olenemata sellest, kas selliseid kaupu tarnib ja/või teenuseid osutab pakkuja otse või alltöövõtja;

kui lepingu ese hõlmab kaupade tarnimist, siis kohustus, et lepingu jooksul kolmandast riigist pärit tarnitud kaubad ja/või osutatud teenused ei moodustaks lepingu koguväärtusest enam kui 25 %, kui asjaomasele kolmandale riigile kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, olenemata sellest, kas selliseid kaupu tarnib ja/või teenuseid osutab pakkuja otse või alltöövõtja;

| c) | kohustus esitada avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale taotluse korral punkti a või b kohta piisavad tõendid hiljemalt lepingu täitmise lõpetamisel; |
| --- | --- |

c)

c)

kohustus esitada avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale taotluse korral punkti a või b kohta piisavad tõendid hiljemalt lepingu täitmise lõpetamisel;

kohustus esitada avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale taotluse korral punkti a või b kohta piisavad tõendid hiljemalt lepingu täitmise lõpetamisel;

| d) | proportsionaalne tasu, kui punktis a või b osutatud kohustused jäetakse täitmata 25 % ulatuses lepingu koguväärtusest. |
| --- | --- |

d)

d)

proportsionaalne tasu, kui punktis a või b osutatud kohustused jäetakse täitmata 25 % ulatuses lepingu koguväärtusest.

proportsionaalne tasu, kui punktis a või b osutatud kohustused jäetakse täitmata 25 % ulatuses lepingu koguväärtusest.

2.
     
  Lõike 1 punkti c kohaldamisel piisab, kui esitatakse tõendid selle kohta, et enam kui 75 % lepingu koguväärtusest on pärit muudest riikidest kui sellest kolmandast riigist, millele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet. Avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõuab tõendeid, kui esineb põhjendatud viiteid lõike 1 punkti a või b nõuete täitmatajätmise kohta või kui leping sõlmitakse majandustegevuses osalejate rühmaga, kuhu kuulub mõni juriidiline isik, kes on pärit sellest kolmandast riigist, millele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet.

3.
     
  Kui pakkumuse esitab komisjoni soovituse 2003/361/EÜ tähenduses sõltumatu VKE, kes on pärit liidust või kolmandast riigist, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu riigihangete valdkonnas, teevad komisjon ja liikmesriigid kättesaadavaks suunised parimate tavade kohta, tagamaks et käesolev määrus on tõhus ja seda rakendatakse järjekindlalt. Neis suunistes võetakse eelkõige arvesse VKEde teabevajadusi.

4.
     
  Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad viitavad käesolevas artiklis sätestatud lisatingimustele selliste hankemenetluste dokumentides, millele kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad võivad otsustada jätta
  hanke- või kontsessioonimenetluse
  suhtes
  hinnakohandusmeetmed
  kohaldamata, kui | 1.   Avaliku sektori
  hankijad
  ja võrgustiku sektori hankijad võivad otsustada jätta
  hankemenetluse
  suhtes
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme erandkorras
  kohaldamata, kui: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad võivad otsustada jätta
  hanke- või kontsessioonimenetluse
  suhtes
  hinnakohandusmeetmed
  kohaldamata, kui

1.   Avaliku sektori
  hankijad
  ja võrgustiku sektori hankijad võivad otsustada jätta
  hankemenetluse
  suhtes
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme erandkorras
  kohaldamata, kui:

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (aa) | avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõuetele vastavad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused puuduvad või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(aa)

(aa)

avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõuetele vastavad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused puuduvad või

avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nõuetele vastavad liidu ja/või hõlmatud kaubad või teenused puuduvad või

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | ainukesed pakkumused on majandustegevuses osalejatelt kolmandast riigist, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, või ainult sellised pakkumused vastavad pakkumusele kehtestatud nõuetele või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

ainukesed pakkumused on majandustegevuses osalejatelt kolmandast riigist, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, või ainult sellised pakkumused vastavad pakkumusele kehtestatud nõuetele või

ainukesed pakkumused on majandustegevuses osalejatelt kolmandast riigist, mille suhtes kohaldatakse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet, või ainult sellised pakkumused vastavad pakkumusele kehtestatud nõuetele või

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | see on põhjendatud sellistel olulistel avaliku huviga seotud põhjustel nagu rahvatervis või keskkonnakaitse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

see on põhjendatud sellistel olulistel avaliku huviga seotud põhjustel nagu rahvatervis või keskkonnakaitse;

see on põhjendatud sellistel olulistel avaliku huviga seotud põhjustel nagu rahvatervis või keskkonnakaitse;

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| meetmete kohaldamise tulemusel suureneks lepingu hind või kulu ebaproportsionaalselt. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

meetmete kohaldamise tulemusel suureneks lepingu hind või kulu ebaproportsionaalselt.

meetmete kohaldamise tulemusel suureneks lepingu hind või kulu ebaproportsionaalselt.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija
  kavatseb
  kohaldada
  hinnakohandusmeedet, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 49 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 69 või kontsessiooniteates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklile 31. Ta
  teavitab komisjoni
  hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates hanketeate avaldamisest
  . | 2.   Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija
  ei kavatse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  kohaldada, teavitab
  ta sellest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kolmkümmend päeva enne lepingu sõlmimist
  komisjoni
  ning esitab erandi kasutamise kohta üksikasjaliku põhjenduse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija
  kavatseb
  kohaldada
  hinnakohandusmeedet, märgib ta oma kavatsuse ära hanketeates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 49 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 69 või kontsessiooniteates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklile 31. Ta
  teavitab komisjoni
  hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates hanketeate avaldamisest
  .

2.   Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija
  ei kavatse rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  kohaldada, teavitab
  ta sellest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kolmkümmend päeva enne lepingu sõlmimist
  komisjoni
  ning esitab erandi kasutamise kohta üksikasjaliku põhjenduse
  .

Muudatusettepanek
  96

Muudatusettepanek

96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ff
  ) | põhjused, miks
  hinnakohandusmeetmeid
  ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ff
  )

(ff

põhjused, miks
  hinnakohandusmeetmeid
  ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus;

hinnakohandusmeetmeid

| d
  ) | põhjused, miks
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus; |
| --- | --- |

d
  )

d

põhjused, miks
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet
  ei kohaldata, ning selle erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus;

rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva artikli alusel erandi taotlemisel peab komisjon taotluse enne lepingu sõlmimist heaks kiitma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva artikli alusel erandi taotlemisel peab komisjon taotluse enne lepingu sõlmimist heaks kiitma.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kui teatises ei esitata piisavalt üksikasjalikku põhjendust, võib komisjon rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmest erandi tegemise taotluse tagasi lükata. Komisjon teavitab avaliku sektori hankijat või võrgustiku sektori hankijat oma otsusest põhjendamatu viivituseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Kui teatises ei esitata piisavalt üksikasjalikku põhjendust, võib komisjon rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmest erandi tegemise taotluse tagasi lükata. Komisjon teavitab avaliku sektori hankijat või võrgustiku sektori hankijat oma otsusest põhjendamatu viivituseta.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija korraldab väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 32 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 50 ja otsustab mitte kohaldada hinnakohandusmeedet, märgib ta selle ära lepingu sõlmimise teates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 50 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 70 või kontsessiooniteates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklile 32, ning teavitab sellest komisjoni hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates lepingu sõlmimise teate avaldamisest. | välja jäetud |
| Teade sisaldab järgmisi andmeid: | |
| (cc) | avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nimi ja kontaktandmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Kui avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija korraldab väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 32 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 50 ja otsustab mitte kohaldada hinnakohandusmeedet, märgib ta selle ära lepingu sõlmimise teates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 50 või direktiivi 2014/25/EL artiklile 70 või kontsessiooniteates, mille ta avaldab vastavalt direktiivi 2014/23/EL artiklile 32, ning teavitab sellest komisjoni hiljemalt kümne kalendripäeva jooksul alates lepingu sõlmimise teate avaldamisest.

välja jäetud

välja jäetud

Teade sisaldab järgmisi andmeid:

Teade sisaldab järgmisi andmeid:

(cc)

(cc)

avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nimi ja kontaktandmed;

avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija nimi ja kontaktandmed;

| (dd) | lepingu või kontsessiooni eseme kirjeldus; |
| --- | --- |

(dd)

(dd)

lepingu või kontsessiooni eseme kirjeldus;

lepingu või kontsessiooni eseme kirjeldus;

| (ee) | teave vastuvõetud majandustegevuses osalejate, kaupade ja/või teenuste päritolu kohta; |
| --- | --- |

(ee)

(ee)

teave vastuvõetud majandustegevuses osalejate, kaupade ja/või teenuste päritolu kohta;

teave vastuvõetud majandustegevuses osalejate, kaupade ja/või teenuste päritolu kohta;

| (ff) | erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus; |
| --- | --- |

(ff)

(ff)

erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus;

erandi kasutamise üksikasjalik põhjendus;

| (gg) | vajaduse korral mis tahes muu teave, mida avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija vajalikuks peab. |
| --- | --- |

(gg)

(gg)

vajaduse korral mis tahes muu teave, mida avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija vajalikuks peab.

vajaduse korral mis tahes muu teave, mida avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija vajalikuks peab.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sellised lepingud, mis komisjon on sõlminud majandustegevuses osalejaga, kes rikub
  hinnakohandusmeedet
  , mille komisjon on võtnud või ennistanud käesoleva määruse kohaselt, on kehtetud. | 2.   Sellised lepingud, mis komisjon on sõlminud majandustegevuses osalejaga, kes rikub
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid
  , mille komisjon on võtnud või ennistanud käesoleva määruse kohaselt, on kehtetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sellised lepingud, mis komisjon on sõlminud majandustegevuses osalejaga, kes rikub
  hinnakohandusmeedet
  , mille komisjon on võtnud või ennistanud käesoleva määruse kohaselt, on kehtetud.

2.   Sellised lepingud, mis komisjon on sõlminud majandustegevuses osalejaga, kes rikub
  rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmeid
  , mille komisjon on võtnud või ennistanud käesoleva määruse kohaselt, on kehtetud.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 a (uus)

Artikkel 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 13a




  Vahendid




  Komisjon tagab, et käesoleva määruse rakendamiseks ja jõustamiseks eraldatakse piisavad vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13a

Vahendid

Komisjon tagab, et käesoleva määruse rakendamiseks ja jõustamiseks eraldatakse piisavad vahendid.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

[...]

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1

Artikkel 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 31.
   
  detsembriks 2018
  ja vähemalt iga
  kolme
  aasta järel pärast seda esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsuga
  riigihankelepingute või kontsessioonide sõlmimise menetlusele
  kolmandates riikides.
  Selleks esitavad
  liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet. | Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
  ja vähemalt iga
  kahe
  aasta järel pärast seda esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsuga
  hanke- ja kontsessiooniturgudele
  kolmandates riikides. Liikmesriigid
  esitavad
  taotluse korral komisjonile asjakohast teavet
  käesoleva määruse kohaste meetmete kohaldamise kohta, sealhulgas keskvalitsuse tasandi ja keskvalitsusest madalama tasandi hankemenetluste arvu, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, mitu pakkumust saadi kolmandatest riikidest, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, ning millistel juhtudel tehti rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisest konkreetne erand
  .
  Aruanne avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

31.
   
  detsembriks 2018
  ja vähemalt iga
  kolme
  aasta järel pärast seda esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsuga
  riigihankelepingute või kontsessioonide sõlmimise menetlusele
  kolmandates riikides.
  Selleks esitavad
  liikmesriigid taotluse korral komisjonile asjakohast teavet.

31.

detsembriks 2018

kolme

riigihankelepingute või kontsessioonide sõlmimise menetlusele

Selleks esitavad

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva
  ja vähemalt iga
  kahe
  aasta järel pärast seda esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning selle kohta, millist edu on käesoleva määruse raames saavutatud rahvusvahelistel läbirääkimistel seoses liidu majandustegevuses osalejate juurdepääsuga
  hanke- ja kontsessiooniturgudele
  kolmandates riikides. Liikmesriigid
  esitavad
  taotluse korral komisjonile asjakohast teavet
  käesoleva määruse kohaste meetmete kohaldamise kohta, sealhulgas keskvalitsuse tasandi ja keskvalitsusest madalama tasandi hankemenetluste arvu, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, mitu pakkumust saadi kolmandatest riikidest, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, ning millistel juhtudel tehti rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisest konkreetne erand
  .
  Aruanne avalikustatakse.

Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva

kahe

hanke- ja kontsessiooniturgudele

esitavad

käesoleva määruse kohaste meetmete kohaldamise kohta, sealhulgas keskvalitsuse tasandi ja keskvalitsusest madalama tasandi hankemenetluste arvu, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, mitu pakkumust saadi kolmandatest riikidest, millele asjaomast rahvusvaheliste hangete instrumendi meedet kohaldati, ning millistel juhtudel tehti rahvusvaheliste hangete instrumendi meetme kohaldamisest konkreetne erand

Aruanne avalikustatakse.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 16 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon loob liikmesriikidelt saadud teabe põhjal liidu tasandil andmebaasi kolmandate riikidega sõlmitud riigihankelepingute või kontsessiooni andmise menetluste ning käesoleva määruse kohaste rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete kohaldamise kohta. Komisjon ajakohastab andmebaasi igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon loob liikmesriikidelt saadud teabe põhjal liidu tasandil andmebaasi kolmandate riikidega sõlmitud riigihankelepingute või kontsessiooni andmise menetluste ning käesoleva määruse kohaste rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete kohaldamise kohta. Komisjon ajakohastab andmebaasi igal aastal.

Komisjon loob liikmesriikidelt saadud teabe põhjal liidu tasandil andmebaasi kolmandate riikidega sõlmitud riigihankelepingute või kontsessiooni andmise menetluste ning käesoleva määruse kohaste rahvusvaheliste hangete instrumendi meetmete kohaldamise kohta. Komisjon ajakohastab andmebaasi igal aastal.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 17 | välja jäetud |
| Direktiivi 2014/25/EL muutmine | |
| Direktiivi 2014/25/EL artiklid 85 ja 86 jäetakse välja alates käesoleva määruse jõustumisest. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17

Artikkel 17

välja jäetud

välja jäetud

Direktiivi 2014/25/EL muutmine

Direktiivi 2014/25/EL muutmine

Direktiivi 2014/25/EL artiklid 85 ja 86 jäetakse välja alates käesoleva määruse jõustumisest.

Direktiivi 2014/25/EL artiklid 85 ja 86 jäetakse välja alates käesoleva määruse jõustumisest.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 17a




  Läbivaatamine




  Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamisala, toimimise ja tõhususe ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon teise läbivaatamise tähtaega pikendada kuni viie aastani. Sellise pikendamise korral teavitab komisjon eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17a

Läbivaatamine

Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab komisjon läbi käesoleva määruse kohaldamisala, toimimise ja tõhususe ning esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon teise läbivaatamise tähtaega pikendada kuni viie aastani. Sellise pikendamise korral teavitab komisjon eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0337/2021).

1

(16)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

16

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 26. veebruar 2014, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 654/2014, 15. mai 2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (ELT L 189, 27.6.2014, lk 50.)

17

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 654/2014, 15. mai 2014, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (ELT L 189, 27.6.2014, lk 50.)

4

(1a)  
  C(2019)5494

1a

C(2019)5494

(5)  
  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/1992, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

5

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/1992, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 978/2012, 25. oktoober 2012, üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 978/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 978/2012, 25. oktoober 2012, üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 978/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

(20)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).

20

(21)  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).

21

(20)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).

20

(21)  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).

21

(22)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1843, millega kehtestatakse liidu meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubandusreeglitest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud reeglitest tulenevate liidu õiguste kasutamine (ELT L 272, 16.10.2015, lk 1).

22

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1843, millega kehtestatakse liidu meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubandusreeglitest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud reeglitest tulenevate liidu õiguste kasutamine (ELT L 272, 16.10.2015, lk 1).

(1a)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

1a

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(23)  
  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

23

Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(24)  
  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/1992, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

24

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/1992, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

27

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

27

(28)  
  Vastavalt määratlusele, mis on esitatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

28

Vastavalt määratlusele, mis on esitatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

---

Kolmapäev, 15. detsember 2021

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusätted ja asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamine ***I

Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseseid seadmeid käsitlevate nõuete kohaldamise edasilükkamisega (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0627),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114 ning artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114 ning artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas parlamendile ettepaneku (C9-0381/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2021. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembri 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/112) lõplikule kujule).

---

| 30.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

Digiturgude õigusakt ***I

Euroopa Parlamendi 15. detsembril 2021. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 251/33)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Digiteenustel üldiselt ja eelkõige digiplatvormidel on majanduses üha olulisem roll, eriti siseturul. Need
  pakuvad liidus uusi ärivõimalusi
  ja
  hõlbustavad
  piiriülest kaubandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Digiteenustel üldiselt ja eelkõige digiplatvormidel on majanduses üha olulisem roll, eriti siseturul. Need
  pakuvad liidus uusi ärivõimalusi
  ja
  hõlbustavad
  piiriülest kaubandust.

| (1) | Digiteenustel üldiselt ja eelkõige digiplatvormidel on majanduses üha olulisem roll, eriti siseturul. Need
  on ärikasutajatele väravaks lõppkasutajateni jõudmisel kogu liidus
  ja
  kaugemal, hõlbustades
  piiriülest kaubandust
  ja pakkudes väga paljudele liidu ettevõtjatele täiesti uusi ärivõimalusi, millest võidavad liidu tarbijad
  . |
| --- | --- |

(1)

Digiteenustel üldiselt ja eelkõige digiplatvormidel on majanduses üha olulisem roll, eriti siseturul. Need
  on ärikasutajatele väravaks lõppkasutajateni jõudmisel kogu liidus
  ja
  kaugemal, hõlbustades
  piiriülest kaubandust
  ja pakkudes väga paljudele liidu ettevõtjatele täiesti uusi ärivõimalusi, millest võidavad liidu tarbijad
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Põhiplatvormiteenustel on samas ka hulk omadusi, mida teenuseosutajad saavad ära kasutada. Põhiplatvormiteenuste üks omadustest on ülisuur mastaabisääst, mis tuleneb sageli peaaegu nullilähedastest piirkuludest äri- või lõppkasutajate lisandumisel. Platvormi põhiteenuste muud omadused on väga tugev võrguefekt, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, nii äri- kui ka lõppkasutajate märkimisväärne sõltuvus, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine samal eesmärgil, vertikaalne integratsioon ja andmepõhised eelised. Kõik need omadused ühes nende teenuste osutajate ebaausa käitumisega võivad oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste turu konkurentsi ning vähendada õiglust teenuseosutajate ning nende äri- ja lõppkasutajate vahelistes kaubanduslikes suhetes, mille tulemusena võivad äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalused kiiresti ja ulatuslikult väheneda ning kõnealused teenuseosutajad võivad saada nn väravavalvuri (sisule juurdepääsu kontrollija) positsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Põhiplatvormiteenustel on samas ka hulk omadusi, mida teenuseosutajad saavad ära kasutada. Põhiplatvormiteenuste üks omadustest on ülisuur mastaabisääst, mis tuleneb sageli peaaegu nullilähedastest piirkuludest äri- või lõppkasutajate lisandumisel. Platvormi põhiteenuste muud omadused on väga tugev võrguefekt, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, nii äri- kui ka lõppkasutajate märkimisväärne sõltuvus, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine samal eesmärgil, vertikaalne integratsioon ja andmepõhised eelised. Kõik need omadused ühes nende teenuste osutajate ebaausa käitumisega võivad oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste turu konkurentsi ning vähendada õiglust teenuseosutajate ning nende äri- ja lõppkasutajate vahelistes kaubanduslikes suhetes, mille tulemusena võivad äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalused kiiresti ja ulatuslikult väheneda ning kõnealused teenuseosutajad võivad saada nn väravavalvuri (sisule juurdepääsu kontrollija) positsiooni.

| (2) | Põhiplatvormiteenustel on samas ka hulk omadusi, mida teenuseosutajad saavad ära kasutada. Põhiplatvormiteenuste üks omadustest on ülisuur mastaabisääst, mis tuleneb sageli peaaegu nullilähedastest piirkuludest äri- või lõppkasutajate lisandumisel. Platvormi põhiteenuste muud omadused on väga tugev võrguefekt, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, nii äri- kui ka lõppkasutajate märkimisväärne sõltuvus, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine samal eesmärgil, vertikaalne integratsioon ja andmepõhised eelised. Kõik need omadused ühes nende teenuste osutajate ebaausa käitumisega võivad oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste turu konkurentsi ning vähendada õiglust teenuseosutajate ning nende äri- ja lõppkasutajate vahelistes kaubanduslikes suhetes, mille tulemusena võivad äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalused kiiresti ja ulatuslikult väheneda ning kõnealused teenuseosutajad võivad saada nn väravavalvuri (sisule juurdepääsu kontrollija) positsiooni.
  Samal ajal tuleks tunnistada, et mitteärilisel eesmärgil osutatavaid teenuseid, nagu koostööprojektid, ei tohiks käsitada põhiteenustena käesoleva määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Põhiplatvormiteenustel on samas ka hulk omadusi, mida teenuseosutajad saavad ära kasutada. Põhiplatvormiteenuste üks omadustest on ülisuur mastaabisääst, mis tuleneb sageli peaaegu nullilähedastest piirkuludest äri- või lõppkasutajate lisandumisel. Platvormi põhiteenuste muud omadused on väga tugev võrguefekt, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, nii äri- kui ka lõppkasutajate märkimisväärne sõltuvus, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine samal eesmärgil, vertikaalne integratsioon ja andmepõhised eelised. Kõik need omadused ühes nende teenuste osutajate ebaausa käitumisega võivad oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste turu konkurentsi ning vähendada õiglust teenuseosutajate ning nende äri- ja lõppkasutajate vahelistes kaubanduslikes suhetes, mille tulemusena võivad äri- ja lõppkasutajate valikuvõimalused kiiresti ja ulatuslikult väheneda ning kõnealused teenuseosutajad võivad saada nn väravavalvuri (sisule juurdepääsu kontrollija) positsiooni.
  Samal ajal tuleks tunnistada, et mitteärilisel eesmärgil osutatavaid teenuseid, nagu koostööprojektid, ei tohiks käsitada põhiteenustena käesoleva määruse tähenduses.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Sisule juurdepääsu kontrollijate selliste omaduste kogum tähendab paljudel juhtudel tõenäoliselt läbirääkimispositsioonide suurt ebavõrdsust ning seega ebaõiglasi äritavasid nii äri- kui ka lõppkasutajate jaoks, kes sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavaid põhiplatvormiteenuseid kasutavad. See mõjub halvasti hindadele, kvaliteedile, valikuvõimalustele ja innovatsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Sisule juurdepääsu kontrollijate selliste omaduste kogum tähendab paljudel juhtudel tõenäoliselt läbirääkimispositsioonide suurt ebavõrdsust ning seega ebaõiglasi äritavasid nii äri- kui ka lõppkasutajate jaoks, kes sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavaid põhiplatvormiteenuseid kasutavad. See mõjub halvasti hindadele, kvaliteedile, valikuvõimalustele ja innovatsioonile.

| (4) | Sisule juurdepääsu kontrollijate selliste omaduste kogum tähendab paljudel juhtudel tõenäoliselt läbirääkimispositsioonide suurt ebavõrdsust ning seega ebaõiglasi äritavasid
  ja -tingimusi
  nii äri- kui ka lõppkasutajate jaoks, kes sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavaid põhiplatvormiteenuseid kasutavad. See mõjub halvasti hindadele, kvaliteedile
  , privaatsus- ja turvastandarditele, ausale konkurentsile
  , valikuvõimalustele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

(4)

Sisule juurdepääsu kontrollijate selliste omaduste kogum tähendab paljudel juhtudel tõenäoliselt läbirääkimispositsioonide suurt ebavõrdsust ning seega ebaõiglasi äritavasid
  ja -tingimusi
  nii äri- kui ka lõppkasutajate jaoks, kes sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavaid põhiplatvormiteenuseid kasutavad. See mõjub halvasti hindadele, kvaliteedile
  , privaatsus- ja turvastandarditele, ausale konkurentsile
  , valikuvõimalustele ja innovatsioonile.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Sisule juurdepääsu kontrollijatel on märkimisväärne mõju siseturule, kuna nad pakuvad paljudele ärikasutajatele võimalusi jõuda lõppkasutajateni kõikjal liidus ja eri turgudel. Ebaõiglaste äritavade kahjulik mõju siseturule ja eriti põhiplatvormiteenuste turu nõrk konkurents, millega kaasneb negatiivne ühiskondlik ja majanduslik mõju, on sundinud riiklikke seadusandjaid ja valdkondlikke reguleerivaid asutusi meetmeid võtma.
  Vastu
  on võetud või välja
  on
  pakutud mitmed
  riiklikud
  regulatiivsed lahendused, mille eesmärk on käsitleda ebaõiglaste äritavade ja vähese konkurentsi probleemi seoses digiteenustega või vähemalt mõnega neist. See on tekitanud regulatiivsete lahenduste lahknemise ja seega siseturu killustumise ohu, millega kaasneb
  siseriiklike
  regulatiivsete nõuete erinevuse tõttu oht, et nõuete täitmisega seotud kulud suurenevad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Sisule juurdepääsu kontrollijatel on märkimisväärne mõju siseturule, kuna nad pakuvad paljudele ärikasutajatele võimalusi jõuda lõppkasutajateni kõikjal liidus ja eri turgudel. Ebaõiglaste äritavade kahjulik mõju siseturule ja eriti põhiplatvormiteenuste turu nõrk konkurents, millega kaasneb negatiivne ühiskondlik ja majanduslik mõju, on sundinud riiklikke seadusandjaid ja valdkondlikke reguleerivaid asutusi meetmeid võtma.
  Vastu
  on võetud või välja
  on
  pakutud mitmed
  riiklikud
  regulatiivsed lahendused, mille eesmärk on käsitleda ebaõiglaste äritavade ja vähese konkurentsi probleemi seoses digiteenustega või vähemalt mõnega neist. See on tekitanud regulatiivsete lahenduste lahknemise ja seega siseturu killustumise ohu, millega kaasneb
  siseriiklike
  regulatiivsete nõuete erinevuse tõttu oht, et nõuete täitmisega seotud kulud suurenevad.

| (6) | Sisule juurdepääsu kontrollijatel on märkimisväärne mõju siseturule, kuna nad pakuvad paljudele ärikasutajatele võimalusi jõuda lõppkasutajateni kõikjal liidus ja eri turgudel. Ebaõiglaste äritavade kahjulik mõju siseturule ja eriti põhiplatvormiteenuste turu nõrk konkurents, millega kaasneb negatiivne ühiskondlik ja majanduslik mõju, on sundinud riiklikke seadusandjaid ja valdkondlikke reguleerivaid asutusi meetmeid võtma.
  Liikmesriikide tasandil
  on
  juba vastu
  võetud või välja pakutud mitmed regulatiivsed lahendused, mille eesmärk on käsitleda ebaõiglaste äritavade ja vähese konkurentsi probleemi seoses digiteenustega või vähemalt mõnega neist. See on tekitanud regulatiivsete lahenduste lahknemise ja seega siseturu killustumise ohu, millega kaasneb
  liikmesriikide
  regulatiivsete nõuete erinevuse tõttu oht, et nõuete täitmisega seotud kulud suurenevad. |
| --- | --- |

(6)

Sisule juurdepääsu kontrollijatel on märkimisväärne mõju siseturule, kuna nad pakuvad paljudele ärikasutajatele võimalusi jõuda lõppkasutajateni kõikjal liidus ja eri turgudel. Ebaõiglaste äritavade kahjulik mõju siseturule ja eriti põhiplatvormiteenuste turu nõrk konkurents, millega kaasneb negatiivne ühiskondlik ja majanduslik mõju, on sundinud riiklikke seadusandjaid ja valdkondlikke reguleerivaid asutusi meetmeid võtma.
  Liikmesriikide tasandil
  on
  juba vastu
  võetud või välja pakutud mitmed regulatiivsed lahendused, mille eesmärk on käsitleda ebaõiglaste äritavade ja vähese konkurentsi probleemi seoses digiteenustega või vähemalt mõnega neist. See on tekitanud regulatiivsete lahenduste lahknemise ja seega siseturu killustumise ohu, millega kaasneb
  liikmesriikide
  regulatiivsete nõuete erinevuse tõttu oht, et nõuete täitmisega seotud kulud suurenevad.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Erinevate siseriiklike
  õigusaktide ühtlustamisega tuleks kõrvaldada siseturul tõkked, mis piiravad teenuste, sealhulgas jaemüügiteenuste osutamise ja kasutamise vabadust. Seega tuleks liidu tasandil kehtestada sihipärane kogum ühtlustatud
  kohustuslikke norme
  , et tagada siseturu digiturgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, avatud ja õiglane konkurents. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Erinevate siseriiklike
  õigusaktide ühtlustamisega tuleks kõrvaldada siseturul tõkked, mis piiravad teenuste, sealhulgas jaemüügiteenuste osutamise ja kasutamise vabadust. Seega tuleks liidu tasandil kehtestada sihipärane kogum ühtlustatud
  kohustuslikke norme
  , et tagada siseturu digiturgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, avatud ja õiglane konkurents.

| (8) | Liikmesriikide erinevate
  õigusaktide ühtlustamisega tuleks kõrvaldada siseturul tõkked, mis piiravad teenuste, sealhulgas jaemüügiteenuste osutamise ja kasutamise vabadust. Seega tuleks liidu tasandil kehtestada sihipärane kogum ühtlustatud
  õiguslikke kohustusi
  , et tagada siseturu digiturgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, avatud ja õiglane konkurents
  , mis on kasulik liidu majandusele tervikuna, aga millest eriti võidavad liidu tarbijad
  . |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide erinevate
  õigusaktide ühtlustamisega tuleks kõrvaldada siseturul tõkked, mis piiravad teenuste, sealhulgas jaemüügiteenuste osutamise ja kasutamise vabadust. Seega tuleks liidu tasandil kehtestada sihipärane kogum ühtlustatud
  õiguslikke kohustusi
  , et tagada siseturu digiturgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, avatud ja õiglane konkurents
  , mis on kasulik liidu majandusele tervikuna, aga millest eriti võidavad liidu tarbijad
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Siseturu killustatust saab tõhusalt vältida üksnes juhul, kui liikmesriikidel ei võimaldata kehtestada
  siseriiklikke norme
  ,
  mida kohaldatakse spetsiaalselt käesoleva määrusega hõlmatud ettevõtjate
  ja
  teenuste liikide suhtes
  . Kuna käesoleva määruse sätted on mõeldud täiendama konkurentsiõigusega kohaldatavaid sätteid, tuleks täpsustada, et käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102, asjaomaste
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  ega muude selliste ühepoolset tegevust käsitlevate
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  kohaldamist, mis tuginevad turupositsiooni ja -käitumise, sealhulgas selle tõenäolise mõju ja keelatud tegevuse täpse ulatuse individuaalhindamisele, ning millega nähakse ettevõtjatele ette võimalus esitada kõnealuse käitumise kohta tõhususe ja objektiivse põhjenduse argumendid. Viimati nimetatud
  eeskirjade
  kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, mis kehtivad sisule juurdepääsu kontrollijate kohta, ega piirata nende ühetaolist ja tõhusat kohaldamist siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Siseturu killustatust saab tõhusalt vältida üksnes juhul, kui liikmesriikidel ei võimaldata kehtestada
  siseriiklikke norme
  ,
  mida kohaldatakse spetsiaalselt käesoleva määrusega hõlmatud ettevõtjate
  ja
  teenuste liikide suhtes
  . Kuna käesoleva määruse sätted on mõeldud täiendama konkurentsiõigusega kohaldatavaid sätteid, tuleks täpsustada, et käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102, asjaomaste
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  ega muude selliste ühepoolset tegevust käsitlevate
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  kohaldamist, mis tuginevad turupositsiooni ja -käitumise, sealhulgas selle tõenäolise mõju ja keelatud tegevuse täpse ulatuse individuaalhindamisele, ning millega nähakse ettevõtjatele ette võimalus esitada kõnealuse käitumise kohta tõhususe ja objektiivse põhjenduse argumendid. Viimati nimetatud
  eeskirjade
  kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, mis kehtivad sisule juurdepääsu kontrollijate kohta, ega piirata nende ühetaolist ja tõhusat kohaldamist siseturul.

| (9) | Siseturu killustatust saab tõhusalt vältida üksnes juhul, kui liikmesriikidel ei võimaldata kehtestada
  sisule juurdepääsu kontrollijatele lisanorme või kohustusi konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. Sellega ei piirata liikmesriikide võimet kehtestada sisule juurdepääsu kontrollijatele samu
  ,
  rangemaid või erinevaid kohustusi, et järgida muid õiguspäraseid avalikke huvisid kooskõlas liidu õigusega. Sellised õigustatud avalikud huvid võivad muu hulgas olla tarbijakaitse, võitlus kõlvatu konkurentsi vastu ning meediavabaduse
  ja
  mitmekesisuse, väljendusvabaduse, samuti kultuuride ja keelte mitmekesisuse edendamine
  . Kuna käesoleva määruse sätted on mõeldud täiendama konkurentsiõigusega kohaldatavaid sätteid, tuleks täpsustada, et käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102,
  liikmesriikide
  asjaomaste
  konkurentsireeglite
  ega muude selliste ühepoolset tegevust käsitlevate
  liikmesriikide konkurentsireeglite
  kohaldamist, mis tuginevad turupositsiooni ja -käitumise, sealhulgas selle tõenäolise mõju ja keelatud tegevuse täpse ulatuse individuaalhindamisele, ning millega nähakse ettevõtjatele ette võimalus esitada kõnealuse käitumise kohta tõhususe ja objektiivse põhjenduse argumendid. Viimati nimetatud
  reeglite
  kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi
  ja keelde
  , mis kehtivad sisule juurdepääsu kontrollijate kohta, ega piirata nende ühetaolist ja tõhusat kohaldamist siseturul. |
| --- | --- |

(9)

Siseturu killustatust saab tõhusalt vältida üksnes juhul, kui liikmesriikidel ei võimaldata kehtestada
  sisule juurdepääsu kontrollijatele lisanorme või kohustusi konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. Sellega ei piirata liikmesriikide võimet kehtestada sisule juurdepääsu kontrollijatele samu
  ,
  rangemaid või erinevaid kohustusi, et järgida muid õiguspäraseid avalikke huvisid kooskõlas liidu õigusega. Sellised õigustatud avalikud huvid võivad muu hulgas olla tarbijakaitse, võitlus kõlvatu konkurentsi vastu ning meediavabaduse
  ja
  mitmekesisuse, väljendusvabaduse, samuti kultuuride ja keelte mitmekesisuse edendamine
  . Kuna käesoleva määruse sätted on mõeldud täiendama konkurentsiõigusega kohaldatavaid sätteid, tuleks täpsustada, et käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102,
  liikmesriikide
  asjaomaste
  konkurentsireeglite
  ega muude selliste ühepoolset tegevust käsitlevate
  liikmesriikide konkurentsireeglite
  kohaldamist, mis tuginevad turupositsiooni ja -käitumise, sealhulgas selle tõenäolise mõju ja keelatud tegevuse täpse ulatuse individuaalhindamisele, ning millega nähakse ettevõtjatele ette võimalus esitada kõnealuse käitumise kohta tõhususe ja objektiivse põhjenduse argumendid. Viimati nimetatud
  reeglite
  kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi
  ja keelde
  , mis kehtivad sisule juurdepääsu kontrollijate kohta, ega piirata nende ühetaolist ja tõhusat kohaldamist siseturul.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ning vastavate konkurentsivastast mitme- ja ühepoolset tegevust ning ühinemiste kontrolli käsitlevate
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  eesmärk on kaitsta turge konkurentsi moonutamise eest. Käesoleva määruse eesmärk täiendab konkurentsiõiguses määratletud eesmärki kaitsta moonutamata konkurentsi mis tahes turul, kuid erineb sellest, kuna selle mõte on tagada, et turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks ja jääks valitsema avatud ja õiglane konkurents, sõltumata käesoleva määrusega hõlmatud sisule juurdepääsu kontrollija tegevuse tegelikust, tõenäolisest või eeldatavast mõjust konkurentsile asjaomasel turul. Seega on käesoleva määruse mõte kaitsta kõnealuste
  eeskirjadega
  võrreldes erinevat õiguslikku huvi ja see ei tohiks piirata nende kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ning vastavate konkurentsivastast mitme- ja ühepoolset tegevust ning ühinemiste kontrolli käsitlevate
  siseriiklike konkurentsieeskirjade
  eesmärk on kaitsta turge konkurentsi moonutamise eest. Käesoleva määruse eesmärk täiendab konkurentsiõiguses määratletud eesmärki kaitsta moonutamata konkurentsi mis tahes turul, kuid erineb sellest, kuna selle mõte on tagada, et turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks ja jääks valitsema avatud ja õiglane konkurents, sõltumata käesoleva määrusega hõlmatud sisule juurdepääsu kontrollija tegevuse tegelikust, tõenäolisest või eeldatavast mõjust konkurentsile asjaomasel turul. Seega on käesoleva määruse mõte kaitsta kõnealuste
  eeskirjadega
  võrreldes erinevat õiguslikku huvi ja see ei tohiks piirata nende kohaldamist.

| (10) | ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ning vastavate konkurentsivastast mitme- ja ühepoolset tegevust ning ühinemiste kontrolli käsitlevate
  liikmesriikide konkurentsireeglite
  eesmärk on kaitsta turge konkurentsi moonutamise eest. Käesoleva määruse eesmärk täiendab konkurentsiõiguses määratletud eesmärki kaitsta moonutamata konkurentsi mis tahes turul, kuid erineb sellest, kuna selle mõte on tagada, et turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks ja jääks valitsema avatud ja õiglane konkurents
  ning ärikasutajate ja lõppkasutajate huvid oleksid kaitstud
  , sõltumata käesoleva määrusega hõlmatud sisule juurdepääsu kontrollija tegevuse tegelikust, tõenäolisest või eeldatavast mõjust konkurentsile asjaomasel turul. Seega on käesoleva määruse mõte kaitsta kõnealuste
  reeglitega
  võrreldes erinevat õiguslikku huvi ja see ei tohiks piirata nende kohaldamist. |
| --- | --- |

(10)

ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 ning vastavate konkurentsivastast mitme- ja ühepoolset tegevust ning ühinemiste kontrolli käsitlevate
  liikmesriikide konkurentsireeglite
  eesmärk on kaitsta turge konkurentsi moonutamise eest. Käesoleva määruse eesmärk täiendab konkurentsiõiguses määratletud eesmärki kaitsta moonutamata konkurentsi mis tahes turul, kuid erineb sellest, kuna selle mõte on tagada, et turgudel, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad, valitseks ja jääks valitsema avatud ja õiglane konkurents
  ning ärikasutajate ja lõppkasutajate huvid oleksid kaitstud
  , sõltumata käesoleva määrusega hõlmatud sisule juurdepääsu kontrollija tegevuse tegelikust, tõenäolisest või eeldatavast mõjust konkurentsile asjaomasel turul. Seega on käesoleva määruse mõte kaitsta kõnealuste
  reeglitega
  võrreldes erinevat õiguslikku huvi ja see ei tohiks piirata nende kohaldamist.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Käesolev määrus peaks ühtlasi nende kohaldamist piiramata täiendama
  eeskirju
  , mis tulenevad muudest liidu õigusaktidest, millega reguleeritakse käesoleva määrusega hõlmatud teenuste osutamise teatavaid aspekte, eelkõige sellistest õigusaktidest nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (26), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) xx/xx /EL [digiteenuste õigusakt] (27), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (28), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790 (29), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 (30), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2010/13 (31) ning
  siseriiklikud eeskirjad
  ,
  mille eesmärk
  on
  jõustada või rakendada vastavat
  liidu
  õigust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Käesolev määrus peaks ühtlasi nende kohaldamist piiramata täiendama
  eeskirju
  , mis tulenevad muudest liidu õigusaktidest, millega reguleeritakse käesoleva määrusega hõlmatud teenuste osutamise teatavaid aspekte, eelkõige sellistest õigusaktidest nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (26), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) xx/xx /EL [digiteenuste õigusakt] (27), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (28), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790 (29), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 (30), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2010/13 (31) ning
  siseriiklikud eeskirjad
  ,
  mille eesmärk
  on
  jõustada või rakendada vastavat
  liidu
  õigust
  .

| (11) | Käesolev määrus peaks ühtlasi nende kohaldamist piiramata täiendama
  õigusnorme
  , mis tulenevad muudest liidu õigusaktidest, millega reguleeritakse käesoleva määrusega hõlmatud teenuste osutamise teatavaid aspekte, eelkõige sellistest õigusaktidest nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (26), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) xx/xx /EL [digiteenuste õigusakt] (27), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (28), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790 (29),
  direktiiv 2002/58/EÜ,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 (30),
  direktiiv (EL) 2019/882, direktiiv (EL) 2018/1808,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2010/13 (31)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ ja nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ
  ning
  liikmesriigi tasandi õigusnormid
  ,
  mis
  on
  vastu võetud kooskõlas liidu õigusega. Mis puudutab konkreetselt määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis 2002/58/EÜ sätestatud isikuandmete töötlemiseks nõusoleku andmise norme, siis käesoleva määrusega kohaldatakse neid norme ilma neid mõjutamata. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus peaks ühtlasi nende kohaldamist piiramata täiendama
  õigusnorme
  , mis tulenevad muudest liidu õigusaktidest, millega reguleeritakse käesoleva määrusega hõlmatud teenuste osutamise teatavaid aspekte, eelkõige sellistest õigusaktidest nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/1150 (26), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) xx/xx /EL [digiteenuste õigusakt] (27), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/679 (28), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790 (29),
  direktiiv 2002/58/EÜ,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 (30),
  direktiiv (EL) 2019/882, direktiiv (EL) 2018/1808,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2010/13 (31)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ ja nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ
  ning
  liikmesriigi tasandi õigusnormid
  ,
  mis
  on
  vastu võetud kooskõlas liidu õigusega. Mis puudutab konkreetselt määruses (EL) 2016/679 ja direktiivis 2002/58/EÜ sätestatud isikuandmete töötlemiseks nõusoleku andmise norme, siis käesoleva määrusega kohaldatakse neid norme ilma neid mõjutamata.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Vähest konkurentsi ja ebaõiglaseid äritavasid esineb digisektoris teatavate digiteenuste puhul sagedamini ja ilmsemalt kui teiste puhul. Neid esineb eelkõige väga levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste puhul, mis enamasti toimivad otsese vahendajana äri- ja lõppkasutajate vahel ning mille puhul avalduvad kõige valdavamalt sellised omadused nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Sageli osutab kõnealust digiteenust vaid üks või mõni väga suur teenuseosutaja. Sellistest põhiplatvormiteenuste osutajatest on kõige sagedamini saanud äri- ja lõppkasutajate jaoks sisule juurdepääsu kontrollijad, kellel on ulatuslik mõju ja võimalus kergelt kehtestada kaubandustingimusi ühepoolselt ning äri- ja lõppkasutajate jaoks kahjulikul moel. Seega on oluline keskenduda üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad ning mille puhul
  praegustel turutingimustel
  on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Vähest konkurentsi ja ebaõiglaseid äritavasid esineb digisektoris teatavate digiteenuste puhul sagedamini ja ilmsemalt kui teiste puhul. Neid esineb eelkõige väga levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste puhul, mis enamasti toimivad otsese vahendajana äri- ja lõppkasutajate vahel ning mille puhul avalduvad kõige valdavamalt sellised omadused nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Sageli osutab kõnealust digiteenust vaid üks või mõni väga suur teenuseosutaja. Sellistest põhiplatvormiteenuste osutajatest on kõige sagedamini saanud äri- ja lõppkasutajate jaoks sisule juurdepääsu kontrollijad, kellel on ulatuslik mõju ja võimalus kergelt kehtestada kaubandustingimusi ühepoolselt ning äri- ja lõppkasutajate jaoks kahjulikul moel. Seega on oluline keskenduda üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad ning mille puhul
  praegustel turutingimustel
  on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem.

| (12) | Vähest konkurentsi ja ebaõiglaseid äritavasid esineb digisektoris teatavate digiteenuste puhul sagedamini ja ilmsemalt kui teiste puhul. Neid esineb eelkõige väga levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste puhul, mis enamasti toimivad otsese vahendajana äri- ja lõppkasutajate vahel ning mille puhul avalduvad kõige valdavamalt sellised omadused nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Sageli osutab kõnealust digiteenust vaid üks või mõni väga suur teenuseosutaja. Sellistest põhiplatvormiteenuste osutajatest on kõige sagedamini saanud äri- ja lõppkasutajate jaoks sisule juurdepääsu kontrollijad, kellel on ulatuslik mõju ja võimalus kergelt kehtestada kaubandustingimusi ühepoolselt ning äri- ja lõppkasutajate jaoks kahjulikul moel. Seega on oluline keskenduda üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad ning mille puhul on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem. |
| --- | --- |

(12)

Vähest konkurentsi ja ebaõiglaseid äritavasid esineb digisektoris teatavate digiteenuste puhul sagedamini ja ilmsemalt kui teiste puhul. Neid esineb eelkõige väga levinud ja laialdaselt kasutatavate digiteenuste puhul, mis enamasti toimivad otsese vahendajana äri- ja lõppkasutajate vahel ning mille puhul avalduvad kõige valdavamalt sellised omadused nagu väga suur mastaabisääst, tugev võrgumõju, suutlikkus ühendada paljusid ärikasutajaid paljude lõppkasutajatega tänu teenuste mitmepoolsusele, seotuse efekt, lõppkasutajate vähene mitme võrgu kasutamine või vertikaalne integratsioon. Sageli osutab kõnealust digiteenust vaid üks või mõni väga suur teenuseosutaja. Sellistest põhiplatvormiteenuste osutajatest on kõige sagedamini saanud äri- ja lõppkasutajate jaoks sisule juurdepääsu kontrollijad, kellel on ulatuslik mõju ja võimalus kergelt kehtestada kaubandustingimusi ühepoolselt ning äri- ja lõppkasutajate jaoks kahjulikul moel. Seega on oluline keskenduda üksnes nendele digiteenustele, mida äri- ja lõppkasutajad kõige rohkem kasutavad ning mille puhul on sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade ja vähese konkurentsi probleem siseturu seisukohast kõige ilmsem ja pakilisem.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Täpsemalt on kõigi selliste teenustega nagu internetipõhised vahendusteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid, sotsiaalvõrguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenus, pilvandmetöötlusteenused ja internetireklaami teenused võimalik mõjutada nii paljusid lõpp- kui ka ärikasutajaid ning seega kaasneb nendega ebaõiglaste äritavade oht. Seepärast tuleks need teenused hõlmata põhiplatvormiteenuste määratlusse ja käesoleva määruse kohaldamisalasse. Internetipõhiseid vahendusteenuseid võidakse aktiivselt pakkuda ka finantsteenuste valdkonnas ning neid võidakse kasutada selliste teenuste osutamiseks või vahendamiseks, mille mitteammendav loetelu on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 II lisas (32). Teatavatel asjaoludel peaks lõppkasutajate mõiste hõlmama kasutajaid, kes on tavamõistes küll ärikasutajad, kuid kes konkreetses olukorras ei kasuta põhiplatvormiteenuseid selleks, et pakkuda kaupu või teenuseid teistele lõppkasutajatele: näiteks ettevõtjad, kes tuginevad omadel eesmärkidel pilvandmetöötlusteenustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Täpsemalt on kõigi selliste teenustega nagu internetipõhised vahendusteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid, sotsiaalvõrguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenus, pilvandmetöötlusteenused ja internetireklaami teenused võimalik mõjutada nii paljusid lõpp- kui ka ärikasutajaid ning seega kaasneb nendega ebaõiglaste äritavade oht. Seepärast tuleks need teenused hõlmata põhiplatvormiteenuste määratlusse ja käesoleva määruse kohaldamisalasse. Internetipõhiseid vahendusteenuseid võidakse aktiivselt pakkuda ka finantsteenuste valdkonnas ning neid võidakse kasutada selliste teenuste osutamiseks või vahendamiseks, mille mitteammendav loetelu on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 II lisas (32). Teatavatel asjaoludel peaks lõppkasutajate mõiste hõlmama kasutajaid, kes on tavamõistes küll ärikasutajad, kuid kes konkreetses olukorras ei kasuta põhiplatvormiteenuseid selleks, et pakkuda kaupu või teenuseid teistele lõppkasutajatele: näiteks ettevõtjad, kes tuginevad omadel eesmärkidel pilvandmetöötlusteenustele.

| (13) | Täpsemalt on kõigi selliste teenustega nagu internetipõhised vahendusteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid
  (nagu nutiseadmed, asjade internet või integreeritud digiteenused sõidukites)
  , sotsiaalvõrguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenus, pilvandmetöötlusteenused
  , digitaalassistentide teenused, veebilehitsejad, nutitelevisioon
  ja internetireklaami teenused võimalik mõjutada nii paljusid lõpp- kui ka ärikasutajaid ning seega kaasneb nendega ebaõiglaste äritavade oht. Seepärast tuleks need teenused hõlmata põhiplatvormiteenuste määratlusse ja käesoleva määruse kohaldamisalasse. Internetipõhiseid vahendusteenuseid võidakse aktiivselt pakkuda ka finantsteenuste valdkonnas ning neid võidakse kasutada selliste teenuste osutamiseks või vahendamiseks, mille mitteammendav loetelu on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 II lisas (32). Teatavatel asjaoludel peaks lõppkasutajate mõiste hõlmama kasutajaid, kes on tavamõistes küll ärikasutajad, kuid kes konkreetses olukorras ei kasuta põhiplatvormiteenuseid selleks, et pakkuda kaupu või teenuseid teistele lõppkasutajatele: näiteks ettevõtjad, kes tuginevad omadel eesmärkidel pilvandmetöötlusteenustele. |
| --- | --- |

(13)

Täpsemalt on kõigi selliste teenustega nagu internetipõhised vahendusteenused, internetipõhised otsingumootorid, operatsioonisüsteemid
  (nagu nutiseadmed, asjade internet või integreeritud digiteenused sõidukites)
  , sotsiaalvõrguteenused, videojagamisplatvormid, numbrivaba isikutevahelise side teenus, pilvandmetöötlusteenused
  , digitaalassistentide teenused, veebilehitsejad, nutitelevisioon
  ja internetireklaami teenused võimalik mõjutada nii paljusid lõpp- kui ka ärikasutajaid ning seega kaasneb nendega ebaõiglaste äritavade oht. Seepärast tuleks need teenused hõlmata põhiplatvormiteenuste määratlusse ja käesoleva määruse kohaldamisalasse. Internetipõhiseid vahendusteenuseid võidakse aktiivselt pakkuda ka finantsteenuste valdkonnas ning neid võidakse kasutada selliste teenuste osutamiseks või vahendamiseks, mille mitteammendav loetelu on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/1535 II lisas (32). Teatavatel asjaoludel peaks lõppkasutajate mõiste hõlmama kasutajaid, kes on tavamõistes küll ärikasutajad, kuid kes konkreetses olukorras ei kasuta põhiplatvormiteenuseid selleks, et pakkuda kaupu või teenuseid teistele lõppkasutajatele: näiteks ettevõtjad, kes tuginevad omadel eesmärkidel pilvandmetöötlusteenustele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad koos oma põhiplatvormiteenustega osutada mitmeid kõrvalteenuseid, näiteks
  identimis- või
  makseteenuseid
  ja makseteenuseid
  toetavaid tehnilisi teenuseid. Kuna sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad oma teenuseportfelli sageli osana integreeritud ökosüsteemist, millele kõnealuseid kõrvalteenuseid pakkuvatel kolmandatel isikutel juurdepääs või vähemalt võrdsetel alustel juurdepääs puudub, ning kuna nad võivad siduda põhiplatvormiteenuse kasutamise võimaluse ühe või mitme kõrvalteenuse kasutamisega, on kõnealustel sisule juurdepääsu kontrollijatel tõenäoliselt veelgi suurem suutlikkus ja stiimul kasutada oma põhiplatvormiteenustega seotud mõjuvõimu ka nende kõrvalteenuste suhtes, mille tulemuseks on selliste teenuste turu vähene konkurents ja piiratud valik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad koos oma põhiplatvormiteenustega osutada mitmeid kõrvalteenuseid, näiteks
  identimis- või
  makseteenuseid
  ja makseteenuseid
  toetavaid tehnilisi teenuseid. Kuna sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad oma teenuseportfelli sageli osana integreeritud ökosüsteemist, millele kõnealuseid kõrvalteenuseid pakkuvatel kolmandatel isikutel juurdepääs või vähemalt võrdsetel alustel juurdepääs puudub, ning kuna nad võivad siduda põhiplatvormiteenuse kasutamise võimaluse ühe või mitme kõrvalteenuse kasutamisega, on kõnealustel sisule juurdepääsu kontrollijatel tõenäoliselt veelgi suurem suutlikkus ja stiimul kasutada oma põhiplatvormiteenustega seotud mõjuvõimu ka nende kõrvalteenuste suhtes, mille tulemuseks on selliste teenuste turu vähene konkurents ja piiratud valik.

| (14) | Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad koos oma põhiplatvormiteenustega osutada mitmeid kõrvalteenuseid, näiteks
  identimisteenuseid, makseteenuseid,
  makseteenuseid
  või äpisiseseid maksesüsteeme
  toetavaid tehnilisi teenuseid. Kuna sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad oma teenuseportfelli sageli osana integreeritud ökosüsteemist, millele kõnealuseid kõrvalteenuseid pakkuvatel kolmandatel isikutel juurdepääs või vähemalt võrdsetel alustel juurdepääs puudub, ning kuna nad võivad siduda põhiplatvormiteenuse kasutamise võimaluse ühe või mitme kõrvalteenuse kasutamisega, on kõnealustel sisule juurdepääsu kontrollijatel tõenäoliselt veelgi suurem suutlikkus ja stiimul kasutada oma põhiplatvormiteenustega seotud mõjuvõimu ka nende kõrvalteenuste suhtes, mille tulemuseks on selliste teenuste turu vähene konkurents ja piiratud valik. |
| --- | --- |

(14)

Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad koos oma põhiplatvormiteenustega osutada mitmeid kõrvalteenuseid, näiteks
  identimisteenuseid, makseteenuseid,
  makseteenuseid
  või äpisiseseid maksesüsteeme
  toetavaid tehnilisi teenuseid. Kuna sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad oma teenuseportfelli sageli osana integreeritud ökosüsteemist, millele kõnealuseid kõrvalteenuseid pakkuvatel kolmandatel isikutel juurdepääs või vähemalt võrdsetel alustel juurdepääs puudub, ning kuna nad võivad siduda põhiplatvormiteenuse kasutamise võimaluse ühe või mitme kõrvalteenuse kasutamisega, on kõnealustel sisule juurdepääsu kontrollijatel tõenäoliselt veelgi suurem suutlikkus ja stiimul kasutada oma põhiplatvormiteenustega seotud mõjuvõimu ka nende kõrvalteenuste suhtes, mille tulemuseks on selliste teenuste turu vähene konkurents ja piiratud valik.

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad osutada põhiplatvormiteenuste kõrval ka muid lõppkasutajatele suunatud kõrvalteenuseid, näiteks jaemüügi- või turustusteenuseid. Sellised kõrvalteenused võivad konkureerida põhiplatvormiteenuse ärikasutajatega ja aidata märkimisväärselt kaasa tasakaalu puudumisele asjaomasel turul ning lõppkokkuvõttes suurendada ebaõiglaselt sisule juurdepääsu kontrollija võimu, sealhulgas seoses sisule juurdepääsu kontrollija äripartneritega, nagu kaupade tarnijad või teenuste osutajad, kes sellisele kõrvalteenusele tuginevad. Selleks et hoida ära sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglane kasu saamine paralleelsete teenuste osutamisest tulenevast võimendusest, tuleks põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatavaid kohustusi kohaldada ka selliste kõrvalteenuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Sisule juurdepääsu kontrollijad võivad osutada põhiplatvormiteenuste kõrval ka muid lõppkasutajatele suunatud kõrvalteenuseid, näiteks jaemüügi- või turustusteenuseid. Sellised kõrvalteenused võivad konkureerida põhiplatvormiteenuse ärikasutajatega ja aidata märkimisväärselt kaasa tasakaalu puudumisele asjaomasel turul ning lõppkokkuvõttes suurendada ebaõiglaselt sisule juurdepääsu kontrollija võimu, sealhulgas seoses sisule juurdepääsu kontrollija äripartneritega, nagu kaupade tarnijad või teenuste osutajad, kes sellisele kõrvalteenusele tuginevad. Selleks et hoida ära sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglane kasu saamine paralleelsete teenuste osutamisest tulenevast võimendusest, tuleks põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatavaid kohustusi kohaldada ka selliste kõrvalteenuste suhtes.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Kui väga suur hulk ärikasutajaid sõltub põhiplatvormiteenusest, et jõuda iga kuu väga suure arvu
  aktiivsete
  lõppkasutajateni, on kõnealuse teenuse osutajal võimalik mõjutada suure osa ärikasutajate tegevust oma huvides, mis viitab põhimõtteliselt sellele, et kõnealuse teenuse osutaja toimib olulise väravana (sisule juurdepääsu kontrollijana). Seega tuleks nende arvude jaoks määratleda asjakohased tasemed, mis tähistavad platvormi lõppkasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu elanikest ja platvormi ärikasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu ettevõtjate arvust, et määrata kindlaks vastavad künnised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Kui väga suur hulk ärikasutajaid sõltub põhiplatvormiteenusest, et jõuda iga kuu väga suure arvu
  aktiivsete
  lõppkasutajateni, on kõnealuse teenuse osutajal võimalik mõjutada suure osa ärikasutajate tegevust oma huvides, mis viitab põhimõtteliselt sellele, et kõnealuse teenuse osutaja toimib olulise väravana (sisule juurdepääsu kontrollijana). Seega tuleks nende arvude jaoks määratleda asjakohased tasemed, mis tähistavad platvormi lõppkasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu elanikest ja platvormi ärikasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu ettevõtjate arvust, et määrata kindlaks vastavad künnised.

| (20) | Kui väga suur hulk ärikasutajaid sõltub põhiplatvormiteenusest, et jõuda iga kuu väga suure arvu lõppkasutajateni, on kõnealuse teenuse osutajal võimalik mõjutada suure osa ärikasutajate tegevust oma huvides, mis viitab põhimõtteliselt sellele, et kõnealuse teenuse osutaja toimib olulise väravana (sisule juurdepääsu kontrollijana). Seega tuleks nende arvude jaoks määratleda asjakohased tasemed, mis tähistavad platvormi lõppkasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu elanikest ja platvormi ärikasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu ettevõtjate arvust, et määrata kindlaks vastavad künnised. |
| --- | --- |

(20)

Kui väga suur hulk ärikasutajaid sõltub põhiplatvormiteenusest, et jõuda iga kuu väga suure arvu lõppkasutajateni, on kõnealuse teenuse osutajal võimalik mõjutada suure osa ärikasutajate tegevust oma huvides, mis viitab põhimõtteliselt sellele, et kõnealuse teenuse osutaja toimib olulise väravana (sisule juurdepääsu kontrollijana). Seega tuleks nende arvude jaoks määratleda asjakohased tasemed, mis tähistavad platvormi lõppkasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu elanikest ja platvormi ärikasutajate puhul olulist protsenti kogu liidu ettevõtjate arvust, et määrata kindlaks vastavad künnised.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Teenuseosutaja kindlat ja püsivat positsiooni tema tegevusalal või sellise positsiooni tulevikus saavutamise suurt tõenäosust näitab eelkõige see, kui põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni kõigutamise võimalused on väga piiratud. Nii on see tõenäoliselt siis, kui teenuseosutaja on vähemalt kolmes liikmesriigis osutanud põhiplatvormiteenust väga suurele arvule äri- ja lõppkasutajatele vähemalt kolme aasta jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Teenuseosutaja kindlat ja püsivat positsiooni tema tegevusalal või sellise positsiooni tulevikus saavutamise suurt tõenäosust näitab eelkõige see, kui põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni kõigutamise võimalused on väga piiratud. Nii on see tõenäoliselt siis, kui teenuseosutaja on vähemalt kolmes liikmesriigis osutanud põhiplatvormiteenust väga suurele arvule äri- ja lõppkasutajatele vähemalt kolme aasta jooksul.

| (21) | Teenuseosutaja kindlat ja püsivat positsiooni tema tegevusalal või sellise positsiooni tulevikus saavutamise suurt tõenäosust näitab eelkõige see, kui põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni kõigutamise võimalused on väga piiratud. Nii on see tõenäoliselt siis, kui teenuseosutaja on vähemalt kolmes liikmesriigis osutanud põhiplatvormiteenust väga suurele arvule äri- ja lõppkasutajatele vähemalt kolme aasta jooksul.
  Käesoleva määruse lisas tuleks esitada loetelu näitajatest, mida põhiplatvormiteenuste osutajad peavad kasutama igakuise lõppkasutajate arvu ja aastase ärikasutajate arvu mõõtmisel. |
| --- | --- |

(21)

Teenuseosutaja kindlat ja püsivat positsiooni tema tegevusalal või sellise positsiooni tulevikus saavutamise suurt tõenäosust näitab eelkõige see, kui põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni kõigutamise võimalused on väga piiratud. Nii on see tõenäoliselt siis, kui teenuseosutaja on vähemalt kolmes liikmesriigis osutanud põhiplatvormiteenust väga suurele arvule äri- ja lõppkasutajatele vähemalt kolme aasta jooksul.
  Käesoleva määruse lisas tuleks esitada loetelu näitajatest, mida põhiplatvormiteenuste osutajad peavad kasutama igakuise lõppkasutajate arvu ja aastase ärikasutajate arvu mõõtmisel.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Selliseid künniseid võib mõjutada turu ja tehnoloogia areng. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada seda korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust. See on eriti oluline seoses turukapitalisatsiooni künnisega, mida tuleks sobivate ajavahemike järel indekseerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Selliseid künniseid võib mõjutada turu ja tehnoloogia areng. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada seda korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust. See on eriti oluline seoses turukapitalisatsiooni künnisega, mida tuleks sobivate ajavahemike järel indekseerida.

| (22) | Selliseid künniseid võib mõjutada turu ja tehnoloogia areng. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat
  ja ajakohastada käesoleva määruse lisas esitatud näitajate loetelu
  ning vajaduse korral kohandada seda korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust. See on eriti oluline seoses turukapitalisatsiooni künnisega, mida tuleks sobivate ajavahemike järel indekseerida. |
| --- | --- |

(22)

Selliseid künniseid võib mõjutada turu ja tehnoloogia areng. Seepärast tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat
  ja ajakohastada käesoleva määruse lisas esitatud näitajate loetelu
  ning vajaduse korral kohandada seda korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust. See on eriti oluline seoses turukapitalisatsiooni künnisega, mida tuleks sobivate ajavahemike järel indekseerida.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Põhiplatvormiteenuse osutajatele, kes vastavad kvantitatiivsetele künnistele
  ,
  kuid esitavad piisavalt põhjendatud argumendid, tõendamaks
  , et
  olukorras, milles nad tegutsevad
  , ei täida nad
  objektiivseid kriteeriume, mille põhjal neid võiks pidada
  sisule juurdepääsu kontrollijaks,
  ei tuleks määrata kõnealust staatust otse, vaid asjaolusid tuleks täiendavalt uurida
  . Kohustus esitada tõendeid selleks, et kvantitatiivsete künniste täitmisest tulenevat eeldust kindla teenuseosutaja suhtes ei kohaldataks, peaks lasuma kõnealusel teenuseosutajal.
  Komisjon peaks oma hinnangus võtma arvesse üksnes neid elemente
  ,
  mis on otseselt seotud sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramise kriteeriumidega
  ,
  nimelt seda, kas teenus on oluline kliendivärav, mida käitab teenuseosutaja, kellel on siseturul märkimisväärne mõju ning kindel
  ja
  püsiv positsioon või kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus
  .
  Igasugused majanduslikel alustel tuginevad põhjendused, mille eesmärk on näidata põhiplatvormiteenuse osutaja teatavat liiki käitumisest tulenevat tõhusust
  ,
  tuleks jätta tähelepanuta, sest need ei ole sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramisel asjakohased.
  Kui teenuseosutaja takistab uurimist märkimisväärselt, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus kvantitatiivsete künniste alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Põhiplatvormiteenuse osutajatele, kes vastavad kvantitatiivsetele künnistele
  ,
  kuid esitavad piisavalt põhjendatud argumendid, tõendamaks
  , et
  olukorras, milles nad tegutsevad
  , ei täida nad
  objektiivseid kriteeriume, mille põhjal neid võiks pidada
  sisule juurdepääsu kontrollijaks,
  ei tuleks määrata kõnealust staatust otse, vaid asjaolusid tuleks täiendavalt uurida
  . Kohustus esitada tõendeid selleks, et kvantitatiivsete künniste täitmisest tulenevat eeldust kindla teenuseosutaja suhtes ei kohaldataks, peaks lasuma kõnealusel teenuseosutajal.
  Komisjon peaks oma hinnangus võtma arvesse üksnes neid elemente
  ,
  mis on otseselt seotud sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramise kriteeriumidega
  ,
  nimelt seda, kas teenus on oluline kliendivärav, mida käitab teenuseosutaja, kellel on siseturul märkimisväärne mõju ning kindel
  ja
  püsiv positsioon või kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus
  .
  Igasugused majanduslikel alustel tuginevad põhjendused, mille eesmärk on näidata põhiplatvormiteenuse osutaja teatavat liiki käitumisest tulenevat tõhusust
  ,
  tuleks jätta tähelepanuta, sest need ei ole sisule juurdepääsu kontrollija staatuse määramisel asjakohased.
  Kui teenuseosutaja takistab uurimist märkimisväärselt, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus kvantitatiivsete künniste alusel.

| (23) | Põhiplatvormiteenuste osutajad peaksid suutma tõendada
  ,
  et vaatamata sellele
  , et
  nad vastavad kvantitatiivsetele künnistele
  , ei täida nad
  erakorralises olukorras tegutsemise tõttu objektiivseid kriteeriume, et kvalifitseeruda
  sisule juurdepääsu kontrollijaks,
  ainult juhul, kui nad suudavad esitada piisavalt veenvad tõendavad argumendid
  . Kohustus esitada
  veenvaid
  tõendeid selleks, et kvantitatiivsete künniste täitmisest tulenevat eeldust kindla teenuseosutaja suhtes ei kohaldataks, peaks lasuma kõnealusel teenuseosutajal. Kui teenuseosutaja takistab uurimist märkimisväärselt, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus kvantitatiivsete künniste
  ja saadaolevate faktide
  alusel.
  Turu läbipaistvuse suurendamist silmas pidades võib komisjon nõuda, et äri- ja lõppkasutajate kohta esitatud teavet kontrolliksid külastajate arvu mõõtmise teenuse osutajad, kes on kolmandad isikud ja on vastavalt liidus kohaldatavatele turustandarditele ja tegevusjuhenditele pädevad selliseid teenuseid osutama. |
| --- | --- |

(23)

Põhiplatvormiteenuste osutajad peaksid suutma tõendada
  ,
  et vaatamata sellele
  , et
  nad vastavad kvantitatiivsetele künnistele
  , ei täida nad
  erakorralises olukorras tegutsemise tõttu objektiivseid kriteeriume, et kvalifitseeruda
  sisule juurdepääsu kontrollijaks,
  ainult juhul, kui nad suudavad esitada piisavalt veenvad tõendavad argumendid
  . Kohustus esitada
  veenvaid
  tõendeid selleks, et kvantitatiivsete künniste täitmisest tulenevat eeldust kindla teenuseosutaja suhtes ei kohaldataks, peaks lasuma kõnealusel teenuseosutajal. Kui teenuseosutaja takistab uurimist märkimisväärselt, jättes komisjoni võetavatest uurimismeetmest tulenevad kohustused täitmata, peaks komisjonil olema võimalik teha otsus kvantitatiivsete künniste
  ja saadaolevate faktide
  alusel.
  Turu läbipaistvuse suurendamist silmas pidades võib komisjon nõuda, et äri- ja lõppkasutajate kohta esitatud teavet kontrolliksid külastajate arvu mõõtmise teenuse osutajad, kes on kolmandad isikud ja on vastavalt liidus kohaldatavatele turustandarditele ja tegevusjuhenditele pädevad selliseid teenuseid osutama.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Ettevõtjad,
  kellele
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , peaksid täitma käesolevas määruses sätestatud kohustusi seoses iga põhiplatvormiteenusega, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Kohustuslikke
  eeskirju
  tuleks kohaldada, võttes asjakohasel juhul arvesse sisule juurdepääsu kontrollija konglomeraadipositsiooni. Samuti tuleks meetmed, mis
  on sätestatud regulatiivse dialoogi põhjal tehtava
  komisjoni otsusega ja mida kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kavandada tõhusal viisil, võttes arvesse põhiplatvormiteenuste omadusi ja võimalikku kõrvalehoidmise riski ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning austades asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute põhiõigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Ettevõtjad,
  kellele
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , peaksid täitma käesolevas määruses sätestatud kohustusi seoses iga põhiplatvormiteenusega, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Kohustuslikke
  eeskirju
  tuleks kohaldada, võttes asjakohasel juhul arvesse sisule juurdepääsu kontrollija konglomeraadipositsiooni. Samuti tuleks meetmed, mis
  on sätestatud regulatiivse dialoogi põhjal tehtava
  komisjoni otsusega ja mida kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kavandada tõhusal viisil, võttes arvesse põhiplatvormiteenuste omadusi ja võimalikku kõrvalehoidmise riski ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning austades asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute põhiõigusi.

| (29) | Ettevõtjad,
  kes
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , peaksid täitma käesolevas määruses sätestatud kohustusi seoses iga põhiplatvormiteenusega, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Kohustuslikke
  norme
  tuleks kohaldada, võttes asjakohasel juhul arvesse sisule juurdepääsu kontrollija konglomeraadipositsiooni. Samuti tuleks meetmed, mis
  võidakse sätestada
  komisjoni otsusega ja mida kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kavandada tõhusal viisil, võttes arvesse põhiplatvormiteenuste omadusi ja võimalikku kõrvalehoidmise riski ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning austades asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute põhiõigusi. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõtjad,
  kes
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , peaksid täitma käesolevas määruses sätestatud kohustusi seoses iga põhiplatvormiteenusega, mis on loetletud asjaomases määramisotsuses. Kohustuslikke
  norme
  tuleks kohaldada, võttes asjakohasel juhul arvesse sisule juurdepääsu kontrollija konglomeraadipositsiooni. Samuti tuleks meetmed, mis
  võidakse sätestada
  komisjoni otsusega ja mida kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, kavandada tõhusal viisil, võttes arvesse põhiplatvormiteenuste omadusi ja võimalikku kõrvalehoidmise riski ja järgides proportsionaalsuse põhimõtet ning austades asjaomaste ettevõtjate ja kolmandate isikute põhiõigusi.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Kuna põhiplatvormiteenused muutuvad väga kiirelt ja on tehnoloogiliselt keerukad, tuleks korrapäraselt läbi vaadata sisule juurdepääsu kontrollijate staatus, samuti nende teenuseosutajate staatus, kes tõenäoliselt saavutavad oma tegevuses püsiva ja kindla positsiooni lähitulevikus. Et tagada kõigile turuosalistele, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollijatele, kohaldatavate õiguslike kohustustega seoses nõutav kindlus, tuleb kehtestada selliste korrapäraste läbivaatamiste tähtaeg. Samuti on oluline korraldada selliseid läbivaatamisi korrapäraselt ja vähemalt
  iga kahe
  aasta
  tagant
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Kuna põhiplatvormiteenused muutuvad väga kiirelt ja on tehnoloogiliselt keerukad, tuleks korrapäraselt läbi vaadata sisule juurdepääsu kontrollijate staatus, samuti nende teenuseosutajate staatus, kes tõenäoliselt saavutavad oma tegevuses püsiva ja kindla positsiooni lähitulevikus. Et tagada kõigile turuosalistele, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollijatele, kohaldatavate õiguslike kohustustega seoses nõutav kindlus, tuleb kehtestada selliste korrapäraste läbivaatamiste tähtaeg. Samuti on oluline korraldada selliseid läbivaatamisi korrapäraselt ja vähemalt
  iga kahe
  aasta
  tagant
  .

| (30) | Kuna põhiplatvormiteenused muutuvad väga kiirelt ja on tehnoloogiliselt keerukad, tuleks korrapäraselt läbi vaadata sisule juurdepääsu kontrollijate staatus, samuti nende teenuseosutajate staatus, kes tõenäoliselt saavutavad oma tegevuses püsiva ja kindla positsiooni lähitulevikus. Et tagada kõigile turuosalistele, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollijatele, kohaldatavate õiguslike kohustustega seoses nõutav kindlus, tuleb kehtestada selliste korrapäraste läbivaatamiste tähtaeg. Samuti on oluline korraldada selliseid läbivaatamisi korrapäraselt ja vähemalt
  igal
  aasta. |
| --- | --- |

(30)

Kuna põhiplatvormiteenused muutuvad väga kiirelt ja on tehnoloogiliselt keerukad, tuleks korrapäraselt läbi vaadata sisule juurdepääsu kontrollijate staatus, samuti nende teenuseosutajate staatus, kes tõenäoliselt saavutavad oma tegevuses püsiva ja kindla positsiooni lähitulevikus. Et tagada kõigile turuosalistele, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollijatele, kohaldatavate õiguslike kohustustega seoses nõutav kindlus, tuleb kehtestada selliste korrapäraste läbivaatamiste tähtaeg. Samuti on oluline korraldada selliseid läbivaatamisi korrapäraselt ja vähemalt
  igal
  aasta.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Et tagada sisule juurdepääsu kontrollija staatuse läbivaatamise tõhusus ning võimalus kohandada sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste loetelu, peaksid kõnealused kontrollijad teavitama komisjoni kõigist kavandatud ja lõpuleviidud teiste põhiplatvormiteenuste osutajate või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajate omandamisest. Selline teave ei teeniks mitte üksnes eespool nimetatud üksikuid sisule juurdepääsu kontrollijaid puudutavaid läbivaatamisprotsesse, vaid annaks ka olulist teavet, mida on vaja konkurentsiga seotud üldisemate suundumuste jälgimiseks digisektoris ja mis võib seega olla kasulik sisend ka käesoleva määrusega ette nähtud turu-uuringute kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Et tagada sisule juurdepääsu kontrollija staatuse läbivaatamise tõhusus ning võimalus kohandada sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste loetelu, peaksid kõnealused kontrollijad teavitama komisjoni kõigist kavandatud ja lõpuleviidud teiste põhiplatvormiteenuste osutajate või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajate omandamisest. Selline teave ei teeniks mitte üksnes eespool nimetatud üksikuid sisule juurdepääsu kontrollijaid puudutavaid läbivaatamisprotsesse, vaid annaks ka olulist teavet, mida on vaja konkurentsiga seotud üldisemate suundumuste jälgimiseks digisektoris ja mis võib seega olla kasulik sisend ka käesoleva määrusega ette nähtud turu-uuringute kontekstis.

| (31) | Et tagada sisule juurdepääsu kontrollija staatuse läbivaatamise tõhusus ning võimalus kohandada sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste loetelu, peaksid kõnealused kontrollijad teavitama komisjoni kõigist kavandatud ja lõpuleviidud teiste põhiplatvormiteenuste osutajate või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajate omandamisest. Selline teave ei teeniks mitte üksnes eespool nimetatud üksikuid sisule juurdepääsu kontrollijaid puudutavaid läbivaatamisprotsesse, vaid annaks ka olulist teavet, mida on vaja konkurentsiga seotud üldisemate suundumuste jälgimiseks digisektoris ja mis võib seega olla kasulik sisend ka käesoleva määrusega ette nähtud turu-uuringute kontekstis.
  Komisjon peaks liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest teadetest teavitama. Kogutud teavet võib kasutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 22 sätestatud üleandmissüsteemi käivitamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Et tagada sisule juurdepääsu kontrollija staatuse läbivaatamise tõhusus ning võimalus kohandada sisule juurdepääsu kontrollijate pakutavate põhiplatvormiteenuste loetelu, peaksid kõnealused kontrollijad teavitama komisjoni kõigist kavandatud ja lõpuleviidud teiste põhiplatvormiteenuste osutajate või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajate omandamisest. Selline teave ei teeniks mitte üksnes eespool nimetatud üksikuid sisule juurdepääsu kontrollijaid puudutavaid läbivaatamisprotsesse, vaid annaks ka olulist teavet, mida on vaja konkurentsiga seotud üldisemate suundumuste jälgimiseks digisektoris ja mis võib seega olla kasulik sisend ka käesoleva määrusega ette nähtud turu-uuringute kontekstis.
  Komisjon peaks liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest teadetest teavitama. Kogutud teavet võib kasutada määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 22 sätestatud üleandmissüsteemi käivitamiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste puhul õiglus ja konkurents, tuleb selgelt ja ühemõtteliselt sätestada nende teenuste suhtes kogum ühtlustatud kohustusi. Selliseid
  eeskirju
  on vaja selleks, et vähendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest tuleneva kahjuliku mõju ohtu – see oleks kõnealuste teenuste ärikeskkonna, kasutajate ja kokkuvõttes kogu ühiskonna huvides. Arvestades digiturgude kiiret arengut ja dünaamilisust ning sisule juurdepääsu kontrollijate märkimisväärset majanduslikku mõju, on oluline, et neid kohustusi kohaldataks tõhusalt ja nende täitmisest ei hoitaks kõrvale. Selleks tuleks kõnealuseid kohustusi kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija igasuguse
  tegevuse
  suhtes, olenemata selle vormist ja sellest, kas see on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, kui
  see tegevus vastab seda liiki tegevusele, mille suhtes kohaldatakse mõnd
  käesoleva määrusega
  ettenähtud kohustust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste puhul õiglus ja konkurents, tuleb selgelt ja ühemõtteliselt sätestada nende teenuste suhtes kogum ühtlustatud kohustusi. Selliseid
  eeskirju
  on vaja selleks, et vähendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest tuleneva kahjuliku mõju ohtu – see oleks kõnealuste teenuste ärikeskkonna, kasutajate ja kokkuvõttes kogu ühiskonna huvides. Arvestades digiturgude kiiret arengut ja dünaamilisust ning sisule juurdepääsu kontrollijate märkimisväärset majanduslikku mõju, on oluline, et neid kohustusi kohaldataks tõhusalt ja nende täitmisest ei hoitaks kõrvale. Selleks tuleks kõnealuseid kohustusi kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija igasuguse
  tegevuse
  suhtes, olenemata selle vormist ja sellest, kas see on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, kui
  see tegevus vastab seda liiki tegevusele, mille suhtes kohaldatakse mõnd
  käesoleva määrusega
  ettenähtud kohustust
  .

| (32) | Et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste puhul õiglus ja konkurents, tuleb selgelt ja ühemõtteliselt sätestada nende teenuste suhtes kogum ühtlustatud kohustusi. Selliseid
  norme
  on vaja selleks, et vähendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest tuleneva kahjuliku mõju ohtu – see oleks kõnealuste teenuste ärikeskkonna, kasutajate ja kokkuvõttes kogu ühiskonna huvides. Arvestades digiturgude kiiret arengut ja dünaamilisust ning sisule juurdepääsu kontrollijate märkimisväärset majanduslikku mõju, on oluline, et neid kohustusi kohaldataks tõhusalt ja nende täitmisest ei hoitaks kõrvale. Selleks tuleks kõnealuseid kohustusi kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija igasuguse
  käitumise
  suhtes, olenemata selle vormist ja sellest, kas see on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, kui
  sel võib tegelikkuses olla samaväärne eesmärk või mõju kui tegevusel, mis on
  käesoleva määrusega
  keelatud. Selline käitumine hõlmab sisule juurdepääsu kontrollija kasutatavat kujundust, lõppkasutaja valikute mitteneutraalset esitamist või kasutajaliidese või selle osa struktuuri, funktsiooni või toimimisviisi kasutamist, et vähendada või kahjustada kasutajate sõltumatust, otsuste tegemist või valikut. |
| --- | --- |

(32)

Et tagada sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenuste puhul õiglus ja konkurents, tuleb selgelt ja ühemõtteliselt sätestada nende teenuste suhtes kogum ühtlustatud kohustusi. Selliseid
  norme
  on vaja selleks, et vähendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglastest äritavadest tuleneva kahjuliku mõju ohtu – see oleks kõnealuste teenuste ärikeskkonna, kasutajate ja kokkuvõttes kogu ühiskonna huvides. Arvestades digiturgude kiiret arengut ja dünaamilisust ning sisule juurdepääsu kontrollijate märkimisväärset majanduslikku mõju, on oluline, et neid kohustusi kohaldataks tõhusalt ja nende täitmisest ei hoitaks kõrvale. Selleks tuleks kõnealuseid kohustusi kohaldada sisule juurdepääsu kontrollija igasuguse
  käitumise
  suhtes, olenemata selle vormist ja sellest, kas see on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, kui
  sel võib tegelikkuses olla samaväärne eesmärk või mõju kui tegevusel, mis on
  käesoleva määrusega
  keelatud. Selline käitumine hõlmab sisule juurdepääsu kontrollija kasutatavat kujundust, lõppkasutaja valikute mitteneutraalset esitamist või kasutajaliidese või selle osa struktuuri, funktsiooni või toimimisviisi kasutamist, et vähendada või kahjustada kasutajate sõltumatust, otsuste tegemist või valikut.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Käesolevas määruses sätestatud kohustused piirduvad sellega, mis on vajalik ja põhjendatud, et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade probleem ning tagada avatud konkurents seoses sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenustega. Seega peaksid kohustused vastama nendele tavadele, mida peetakse ebaausaks, arvestades digisektori omadusi ja saadud kogemusi, näiteks nendele, millel on ELi
  konkurentsieeskirjade
  jõustamisel saadud kogemuste kohaselt eriti kahjulik otsene mõju äri- ja lõppkasutajatele. Lisaks on vaja ette näha võimalus pidada sisule juurdepääsu kontrollijatega regulatiivset dialoogi, kohandamaks kohustusi, mis tõenäoliselt nõuavad spetsiaalseid rakendusmeetmeid, et tagada nende kohustuste tõhusus ja proportsionaalsus. Kohustusi tuleks ajakohastada alles pärast seda, kui teatavate äsja tuvastatud tavade laadi ja mõju on põhjalikult uuritud ning kui
  selle uurimise tulemusel
  jõutakse järeldusele, et need tavad on sama ebaõiglased või konkurentsi piiravad nagu käesolevas määruses sätestatud ebaõiglased tavad, kuid jäävad praeguste kohustuste kogumi kohaldamisalast välja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Käesolevas määruses sätestatud kohustused piirduvad sellega, mis on vajalik ja põhjendatud, et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade probleem ning tagada avatud konkurents seoses sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenustega. Seega peaksid kohustused vastama nendele tavadele, mida peetakse ebaausaks, arvestades digisektori omadusi ja saadud kogemusi, näiteks nendele, millel on ELi
  konkurentsieeskirjade
  jõustamisel saadud kogemuste kohaselt eriti kahjulik otsene mõju äri- ja lõppkasutajatele. Lisaks on vaja ette näha võimalus pidada sisule juurdepääsu kontrollijatega regulatiivset dialoogi, kohandamaks kohustusi, mis tõenäoliselt nõuavad spetsiaalseid rakendusmeetmeid, et tagada nende kohustuste tõhusus ja proportsionaalsus. Kohustusi tuleks ajakohastada alles pärast seda, kui teatavate äsja tuvastatud tavade laadi ja mõju on põhjalikult uuritud ning kui
  selle uurimise tulemusel
  jõutakse järeldusele, et need tavad on sama ebaõiglased või konkurentsi piiravad nagu käesolevas määruses sätestatud ebaõiglased tavad, kuid jäävad praeguste kohustuste kogumi kohaldamisalast välja.

| (33) | Käesolevas määruses sätestatud kohustused piirduvad sellega, mis on vajalik ja põhjendatud, et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade probleem ning tagada avatud konkurents seoses sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenustega. Seega peaksid kohustused vastama nendele tavadele, mida peetakse ebaausaks, arvestades digisektori omadusi ja saadud kogemusi, näiteks nendele, millel on ELi
  konkurentsireeglite
  jõustamisel saadud kogemuste kohaselt eriti kahjulik otsene mõju äri- ja lõppkasutajatele.
  Määruses sätestatud kohustuste puhul tuleks arvesse võtta osutatavate põhiteenuste laadi ja erinevate ärimudelite olemasolu.
  Lisaks on vaja ette näha võimalus pidada sisule juurdepääsu kontrollijatega regulatiivset dialoogi, kohandamaks kohustusi, mis tõenäoliselt nõuavad spetsiaalseid rakendusmeetmeid, et tagada nende kohustuste tõhusus ja proportsionaalsus. Kohustusi tuleks ajakohastada alles pärast seda, kui teatavate äsja tuvastatud tavade laadi ja mõju on põhjalikult uuritud ning kui jõutakse järeldusele, et need tavad on sama ebaõiglased või konkurentsi piiravad nagu käesolevas määruses sätestatud ebaõiglased tavad, kuid jäävad praeguste kohustuste kogumi kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas määruses sätestatud kohustused piirduvad sellega, mis on vajalik ja põhjendatud, et lahendada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglaste tavade probleem ning tagada avatud konkurents seoses sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate põhiplatvormiteenustega. Seega peaksid kohustused vastama nendele tavadele, mida peetakse ebaausaks, arvestades digisektori omadusi ja saadud kogemusi, näiteks nendele, millel on ELi
  konkurentsireeglite
  jõustamisel saadud kogemuste kohaselt eriti kahjulik otsene mõju äri- ja lõppkasutajatele.
  Määruses sätestatud kohustuste puhul tuleks arvesse võtta osutatavate põhiteenuste laadi ja erinevate ärimudelite olemasolu.
  Lisaks on vaja ette näha võimalus pidada sisule juurdepääsu kontrollijatega regulatiivset dialoogi, kohandamaks kohustusi, mis tõenäoliselt nõuavad spetsiaalseid rakendusmeetmeid, et tagada nende kohustuste tõhusus ja proportsionaalsus. Kohustusi tuleks ajakohastada alles pärast seda, kui teatavate äsja tuvastatud tavade laadi ja mõju on põhjalikult uuritud ning kui jõutakse järeldusele, et need tavad on sama ebaõiglased või konkurentsi piiravad nagu käesolevas määruses sätestatud ebaõiglased tavad, kuid jäävad praeguste kohustuste kogumi kohaldamisalast välja.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Sisule juurdepääsu kontrollijad, kes kombineerivad lõppkasutajate kohta käivaid eri allikate andmeid või korraldavad kasutajate eri teenustesse sisselogimist, saavad potentsiaalseid andmetega seotud eeliseid, mis tugevdavad turule sisenemise tõkkeid. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks ebaõiglaselt põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile, peaksid nad võimaldama oma lõppkasutajatel sellistes äritavades osalemise üle vabalt otsustada, pakkudes vähem isikustatud alternatiivi. See võimalus peaks hõlmama kõiki võimalikke isikuandmete allikaid, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollija enda teenuseid ja kolmandate isikute veebisaite, ning see võimalus tuleks ennetavalt esitada lõppkasutajale selgel ja arusaadaval viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Sisule juurdepääsu kontrollijad, kes kombineerivad lõppkasutajate kohta käivaid eri allikate andmeid või korraldavad kasutajate eri teenustesse sisselogimist, saavad potentsiaalseid andmetega seotud eeliseid, mis tugevdavad turule sisenemise tõkkeid. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks ebaõiglaselt põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile, peaksid nad võimaldama oma lõppkasutajatel sellistes äritavades osalemise üle vabalt otsustada, pakkudes vähem isikustatud alternatiivi. See võimalus peaks hõlmama kõiki võimalikke isikuandmete allikaid, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollija enda teenuseid ja kolmandate isikute veebisaite, ning see võimalus tuleks ennetavalt esitada lõppkasutajale selgel ja arusaadaval viisil.

| (36) | Sisule juurdepääsu kontrollijad, kes kombineerivad lõppkasutajate kohta käivaid eri allikate andmeid või korraldavad kasutajate eri teenustesse sisselogimist, saavad potentsiaalseid andmetega seotud eeliseid, mis tugevdavad turule sisenemise tõkkeid. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks ebaõiglaselt põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile, peaksid nad võimaldama oma lõppkasutajatel sellistes äritavades osalemise üle vabalt otsustada, pakkudes vähem isikustatud
  , kuid samaväärset
  alternatiivi
  . Vähem isikustatud alternatiiv ei tohiks olla erinev ega halvema kvaliteediga kui teenus, mida pakutakse lõppkasutajale, kes annab nõusoleku oma isikuandmete kombineerimiseks
  . See võimalus peaks hõlmama kõiki võimalikke isikuandmete allikaid, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollija enda teenuseid ja kolmandate isikute veebisaite, ning see võimalus tuleks ennetavalt esitada lõppkasutajale selgel ja arusaadaval viisil. |
| --- | --- |

(36)

Sisule juurdepääsu kontrollijad, kes kombineerivad lõppkasutajate kohta käivaid eri allikate andmeid või korraldavad kasutajate eri teenustesse sisselogimist, saavad potentsiaalseid andmetega seotud eeliseid, mis tugevdavad turule sisenemise tõkkeid. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijad ei kahjustaks ebaõiglaselt põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile, peaksid nad võimaldama oma lõppkasutajatel sellistes äritavades osalemise üle vabalt otsustada, pakkudes vähem isikustatud
  , kuid samaväärset
  alternatiivi
  . Vähem isikustatud alternatiiv ei tohiks olla erinev ega halvema kvaliteediga kui teenus, mida pakutakse lõppkasutajale, kes annab nõusoleku oma isikuandmete kombineerimiseks
  . See võimalus peaks hõlmama kõiki võimalikke isikuandmete allikaid, sealhulgas sisule juurdepääsu kontrollija enda teenuseid ja kolmandate isikute veebisaite, ning see võimalus tuleks ennetavalt esitada lõppkasutajale selgel ja arusaadaval viisil.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Alaealiste isikuandmed väärivad erilist kaitset, eelkõige seoses kasutamisega turustamise või isiku- ja kasutajaprofiili loomise ning isikuandmete kogumise eesmärgil. Seetõttu ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijate kogutud või muul viisil saadud alaealiste isikuandmeid töödelda ärilistel eesmärkidel, nagu otseturundus, profiilianalüüs või käitumispõhiselt suunatud reklaam. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Alaealiste isikuandmed väärivad erilist kaitset, eelkõige seoses kasutamisega turustamise või isiku- ja kasutajaprofiili loomise ning isikuandmete kogumise eesmärgil. Seetõttu ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijate kogutud või muul viisil saadud alaealiste isikuandmeid töödelda ärilistel eesmärkidel, nagu otseturundus, profiilianalüüs või käitumispõhiselt suunatud reklaam.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36b) | Lõppkasutajale õiglase valiku tagamiseks ei tohiks nõusoleku andmisest keeldumine olla keerulisem kui nõusoleku andmine. Lõppkasutajate õiguste ja vabaduste kaitsmiseks peaks reklaami eesmärgil isikuandmete töötlemine olema ühtlasi kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise nõuetega. Lisaks tuleks rangelt piirata selliste isikuandmete töötlemist, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumise, samuti tervislikku seisundit või füüsilise isiku seksuaalelu või seksuaalset sättumust puudutavate andmete töötlemist ning nende suhtes tuleks kohaldada määruse (EL) 2016/679 artiklis 9 sätestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36b)

Lõppkasutajale õiglase valiku tagamiseks ei tohiks nõusoleku andmisest keeldumine olla keerulisem kui nõusoleku andmine. Lõppkasutajate õiguste ja vabaduste kaitsmiseks peaks reklaami eesmärgil isikuandmete töötlemine olema ühtlasi kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 5 lõike 1 punktis c sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise nõuetega. Lisaks tuleks rangelt piirata selliste isikuandmete töötlemist, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumise, samuti tervislikku seisundit või füüsilise isiku seksuaalelu või seksuaalset sättumust puudutavate andmete töötlemist ning nende suhtes tuleks kohaldada määruse (EL) 2016/679 artiklis 9 sätestatud asjakohaseid kaitsemeetmeid.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Oma positsiooni tõttu saavad sisule juurdepääsu kontrollijad teatavatel juhtudel piirata internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate võimalusi pakkuda nende kaupu või teenuseid lõppkasutajatele soodsamatel tingimustel (sealhulgas soodsama hinnaga) muude internetipõhiste vahendusteenuste kaudu. Sellistel piirangutel on sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele oluline heidutav mõju alternatiivsete internetipõhiste vahendusteenuste kasutamise suhtes ja sellega vähendatakse platvormidevahelist konkurentsi, mis omakorda piirab lõppkasutajate jaoks alternatiivsete internetipõhiste vahenduskanalite valikut. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajad saaksid vabalt valida alternatiivseid internetipõhiseid vahendusteenuseid ja diferentseerida tingimusi, mille alusel nad oma tooteid või teenuseid lõppkasutajatele pakuvad, ei tohiks lubada sisule juurdepääsu kontrollijatel takistada ärikasutajatel pakkuda erinevaid tingimusi, sealhulgas erinevat hinda. Seda keeldu tuleks kohaldada kõigi samaväärse mõjuga meetmete suhtes, nagu vahendustasude suurendamine või ärikasutajate pakkumiste valikust kõrvaldamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Oma positsiooni tõttu saavad sisule juurdepääsu kontrollijad teatavatel juhtudel piirata internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate võimalusi pakkuda nende kaupu või teenuseid lõppkasutajatele soodsamatel tingimustel (sealhulgas soodsama hinnaga) muude internetipõhiste vahendusteenuste kaudu. Sellistel piirangutel on sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele oluline heidutav mõju alternatiivsete internetipõhiste vahendusteenuste kasutamise suhtes ja sellega vähendatakse platvormidevahelist konkurentsi, mis omakorda piirab lõppkasutajate jaoks alternatiivsete internetipõhiste vahenduskanalite valikut. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajad saaksid vabalt valida alternatiivseid internetipõhiseid vahendusteenuseid ja diferentseerida tingimusi, mille alusel nad oma tooteid või teenuseid lõppkasutajatele pakuvad, ei tohiks lubada sisule juurdepääsu kontrollijatel takistada ärikasutajatel pakkuda erinevaid tingimusi, sealhulgas erinevat hinda. Seda keeldu tuleks kohaldada kõigi samaväärse mõjuga meetmete suhtes, nagu vahendustasude suurendamine või ärikasutajate pakkumiste valikust kõrvaldamine.

| (37) | Oma positsiooni tõttu saavad sisule juurdepääsu kontrollijad teatavatel juhtudel piirata
  lepingutingimuste kehtestamisega
  internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate võimalusi pakkuda nende kaupu või teenuseid lõppkasutajatele soodsamatel tingimustel (sealhulgas soodsama hinnaga) muude internetipõhiste vahendusteenuste
  või otseste ärikanalite
  kaudu. Sellistel piirangutel on sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele oluline heidutav mõju alternatiivsete internetipõhiste vahendusteenuste
  või otseste turustuskanalite
  kasutamise suhtes ja sellega vähendatakse platvormidevahelist konkurentsi, mis omakorda piirab lõppkasutajate jaoks alternatiivsete internetipõhiste vahenduskanalite valikut. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajad saaksid vabalt valida alternatiivseid internetipõhiseid vahendusteenuseid
  või muid otseseid turustuskanaleid
  ja diferentseerida tingimusi, mille alusel nad oma tooteid või teenuseid lõppkasutajatele pakuvad, ei tohiks lubada sisule juurdepääsu kontrollijatel takistada ärikasutajatel pakkuda erinevaid tingimusi, sealhulgas erinevat hinda. Seda keeldu tuleks kohaldada kõigi samaväärse mõjuga meetmete suhtes, nagu vahendustasude suurendamine või ärikasutajate pakkumiste valikust kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(37)

Oma positsiooni tõttu saavad sisule juurdepääsu kontrollijad teatavatel juhtudel piirata
  lepingutingimuste kehtestamisega
  internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate võimalusi pakkuda nende kaupu või teenuseid lõppkasutajatele soodsamatel tingimustel (sealhulgas soodsama hinnaga) muude internetipõhiste vahendusteenuste
  või otseste ärikanalite
  kaudu. Sellistel piirangutel on sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele oluline heidutav mõju alternatiivsete internetipõhiste vahendusteenuste
  või otseste turustuskanalite
  kasutamise suhtes ja sellega vähendatakse platvormidevahelist konkurentsi, mis omakorda piirab lõppkasutajate jaoks alternatiivsete internetipõhiste vahenduskanalite valikut. Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajad saaksid vabalt valida alternatiivseid internetipõhiseid vahendusteenuseid
  või muid otseseid turustuskanaleid
  ja diferentseerida tingimusi, mille alusel nad oma tooteid või teenuseid lõppkasutajatele pakuvad, ei tohiks lubada sisule juurdepääsu kontrollijatel takistada ärikasutajatel pakkuda erinevaid tingimusi, sealhulgas erinevat hinda. Seda keeldu tuleks kohaldada kõigi samaväärse mõjuga meetmete suhtes, nagu vahendustasude suurendamine või ärikasutajate pakkumiste valikust kõrvaldamine.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Et ennetada ärikasutajate sõltuvuse suurenemist sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustest, peaks kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatel olema vabadus reklaamida ja valida turustuskanalit, mida nad peavad kõige asjakohasemaks, et suhelda lõppkasutajatega, kelle ärikasutajad on saanud sisule juurdepääsu kontrollijate osutatud põhiplatvormiteenuse kaudu. Seejuures peaks ka lõppkasutajatel olema vabadus valida selliste ärikasutajate pakkumisi ja sõlmida nendega lepinguid kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse kaudu (kui asjakohane) või ärikasutaja otsese turustuskanali kaudu või muu kaudse turustuskanali kaudu, mida ärikasutaja võib kasutada. See peaks kehtima pakkumiste reklaamimise ning äri- ja lõppkasutajate vaheliste lepingute sõlmimise kohta. Lisaks ei tohiks kahjustada ega piirata lõppkasutajate võimalust vabalt hankida sisu, tellimusi, funktsioone või muid tooteid, mis asuvad sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustest väljaspool. Eelkõige tuleks ära hoida see, et sisule juurdepääsu kontrollijad piiravad lõppkasutajate juurdepääsu sellistele teenustele ja nende kasutamist kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse tarkvararakenduse kaudu. Näiteks ei tohiks tellijatel, kes ostavad internetisisu väljaspool allalaaditud tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest, takistada juurdepääsu kõnealusele internetisisule sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses töötava tarkvararakenduse kaudu pelgalt seetõttu, et see osteti väljaspool seda tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Et ennetada ärikasutajate sõltuvuse suurenemist sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustest, peaks kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatel olema vabadus reklaamida ja valida turustuskanalit, mida nad peavad kõige asjakohasemaks, et suhelda lõppkasutajatega, kelle ärikasutajad on saanud sisule juurdepääsu kontrollijate osutatud põhiplatvormiteenuse kaudu. Seejuures peaks ka lõppkasutajatel olema vabadus valida selliste ärikasutajate pakkumisi ja sõlmida nendega lepinguid kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse kaudu (kui asjakohane) või ärikasutaja otsese turustuskanali kaudu või muu kaudse turustuskanali kaudu, mida ärikasutaja võib kasutada. See peaks kehtima pakkumiste reklaamimise ning äri- ja lõppkasutajate vaheliste lepingute sõlmimise kohta. Lisaks ei tohiks kahjustada ega piirata lõppkasutajate võimalust vabalt hankida sisu, tellimusi, funktsioone või muid tooteid, mis asuvad sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustest väljaspool. Eelkõige tuleks ära hoida see, et sisule juurdepääsu kontrollijad piiravad lõppkasutajate juurdepääsu sellistele teenustele ja nende kasutamist kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse tarkvararakenduse kaudu. Näiteks ei tohiks tellijatel, kes ostavad internetisisu väljaspool allalaaditud tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest, takistada juurdepääsu kõnealusele internetisisule sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses töötava tarkvararakenduse kaudu pelgalt seetõttu, et see osteti väljaspool seda tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest.

| (38) | Et ennetada ärikasutajate sõltuvuse suurenemist sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustest, peaks kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatel olema vabadus reklaamida ja valida turustuskanalit, mida nad peavad kõige asjakohasemaks, et suhelda lõppkasutajatega, kelle ärikasutajad on saanud sisule juurdepääsu kontrollijate osutatud põhiplatvormiteenuse
  või muude kanalite kaudu. Kliendiks saadud lõppkasutaja on lõppkasutaja, kes on ärikasutajaga lepingulises suhtes. Sellised lepingulised suhted võivad olla tasulised või tasuta (nt tasuta proovid ja tasuta teenusepaketid) ning need võivad olla sõlmitud kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse või muu kanali
  kaudu. Seejuures peaks ka lõppkasutajatel olema vabadus valida selliste ärikasutajate pakkumisi ja sõlmida nendega lepinguid kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse kaudu (kui asjakohane) või ärikasutaja otsese turustuskanali kaudu või muu kaudse turustuskanali kaudu, mida ärikasutaja võib kasutada. See peaks kehtima pakkumiste reklaamimise
  , kommunikatsiooni
  ning äri- ja lõppkasutajate vaheliste lepingute sõlmimise kohta. Lisaks ei tohiks kahjustada ega piirata lõppkasutajate võimalust vabalt hankida sisu, tellimusi, funktsioone või muid tooteid, mis asuvad sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustest väljaspool. Eelkõige tuleks ära hoida see, et sisule juurdepääsu kontrollijad piiravad lõppkasutajate juurdepääsu sellistele teenustele ja nende kasutamist kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse tarkvararakenduse kaudu. Näiteks ei tohiks tellijatel, kes ostavad internetisisu väljaspool allalaaditud tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest, takistada juurdepääsu kõnealusele internetisisule sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses töötava tarkvararakenduse kaudu pelgalt seetõttu, et see osteti väljaspool seda tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest. |
| --- | --- |

(38)

Et ennetada ärikasutajate sõltuvuse suurenemist sisule juurdepääsu kontrollijate põhiplatvormiteenustest, peaks kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatel olema vabadus reklaamida ja valida turustuskanalit, mida nad peavad kõige asjakohasemaks, et suhelda lõppkasutajatega, kelle ärikasutajad on saanud sisule juurdepääsu kontrollijate osutatud põhiplatvormiteenuse
  või muude kanalite kaudu. Kliendiks saadud lõppkasutaja on lõppkasutaja, kes on ärikasutajaga lepingulises suhtes. Sellised lepingulised suhted võivad olla tasulised või tasuta (nt tasuta proovid ja tasuta teenusepaketid) ning need võivad olla sõlmitud kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse või muu kanali
  kaudu. Seejuures peaks ka lõppkasutajatel olema vabadus valida selliste ärikasutajate pakkumisi ja sõlmida nendega lepinguid kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse kaudu (kui asjakohane) või ärikasutaja otsese turustuskanali kaudu või muu kaudse turustuskanali kaudu, mida ärikasutaja võib kasutada. See peaks kehtima pakkumiste reklaamimise
  , kommunikatsiooni
  ning äri- ja lõppkasutajate vaheliste lepingute sõlmimise kohta. Lisaks ei tohiks kahjustada ega piirata lõppkasutajate võimalust vabalt hankida sisu, tellimusi, funktsioone või muid tooteid, mis asuvad sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustest väljaspool. Eelkõige tuleks ära hoida see, et sisule juurdepääsu kontrollijad piiravad lõppkasutajate juurdepääsu sellistele teenustele ja nende kasutamist kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuse tarkvararakenduse kaudu. Näiteks ei tohiks tellijatel, kes ostavad internetisisu väljaspool allalaaditud tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest, takistada juurdepääsu kõnealusele internetisisule sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses töötava tarkvararakenduse kaudu pelgalt seetõttu, et see osteti väljaspool seda tarkvararakendust või tarkvararakenduste poest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Õiglase kaubanduskeskkonna ja digisektori avatud konkurentsi huvides on oluline kaitsta ärikasutajate õigust tõstatada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausa käitumisega seotud küsimusi, suunates need asjaomastele haldus- või muudele asutustele. Näiteks võivad ärikasutajad soovida esitada kaebusi eri liiki ebaõiglaste tavade kohta, nagu diskrimineerivad juurdepääsutingimused, ärikasutajakontode põhjendamatu sulgemine või ebaselgetel põhjustel toodete loetelust väljaarvamine. Seetõttu tuleks keelata igasugune tegevus, mis võib osutatud probleemide tõstatamist või kehtivate õiguskaitsevahendite kasutamist mingil viisil takistada, näiteks lepingute konfidentsiaalsusklauslite või muude kirjalike tingimuste abil. Sellega ei tohiks piirata ärikasutajate ja sisule juurdepääsu kontrollijate õigust sätestada oma lepingutes kasutamistingimused, mis võivad näha ette seaduslikud kaebuste menetlemise mehhanismid, sealhulgas alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid või kindlate kohtute jurisdiktsiooni alla kuulumise kooskõlas vastava liidu ja siseriikliku õigusega. Seega ei tohiks sellega piirata ka sisule juurdepääsu kontrollijate rolli ebaseadusliku internetisisu vastu võitlemisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Õiglase kaubanduskeskkonna ja digisektori avatud konkurentsi huvides on oluline kaitsta ärikasutajate õigust tõstatada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausa käitumisega seotud küsimusi, suunates need asjaomastele haldus- või muudele asutustele. Näiteks võivad ärikasutajad soovida esitada kaebusi eri liiki ebaõiglaste tavade kohta, nagu diskrimineerivad juurdepääsutingimused, ärikasutajakontode põhjendamatu sulgemine või ebaselgetel põhjustel toodete loetelust väljaarvamine. Seetõttu tuleks keelata igasugune tegevus, mis võib osutatud probleemide tõstatamist või kehtivate õiguskaitsevahendite kasutamist mingil viisil takistada, näiteks lepingute konfidentsiaalsusklauslite või muude kirjalike tingimuste abil. Sellega ei tohiks piirata ärikasutajate ja sisule juurdepääsu kontrollijate õigust sätestada oma lepingutes kasutamistingimused, mis võivad näha ette seaduslikud kaebuste menetlemise mehhanismid, sealhulgas alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid või kindlate kohtute jurisdiktsiooni alla kuulumise kooskõlas vastava liidu ja siseriikliku õigusega. Seega ei tohiks sellega piirata ka sisule juurdepääsu kontrollijate rolli ebaseadusliku internetisisu vastu võitlemisel.

| (39) | Õiglase kaubanduskeskkonna ja digisektori avatud konkurentsi huvides on oluline kaitsta ärikasutajate
  ja lõppkasutajate, sh rikkumisest teatajate
  õigust tõstatada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausa käitumisega seotud küsimusi, suunates need asjaomastele haldus- või muudele asutustele. Näiteks võivad ärikasutajad
  ja lõppkasutajad
  soovida esitada kaebusi eri liiki ebaõiglaste tavade kohta, nagu diskrimineerivad juurdepääsutingimused, ärikasutajakontode põhjendamatu sulgemine või ebaselgetel põhjustel toodete loetelust väljaarvamine. Seetõttu tuleks keelata igasugune tegevus, mis võib osutatud probleemide tõstatamist või kehtivate õiguskaitsevahendite kasutamist mingil viisil takistada
  või pärssida
  , näiteks lepingute konfidentsiaalsusklauslite või muude kirjalike tingimuste abil. Sellega ei tohiks piirata ärikasutajate ja sisule juurdepääsu kontrollijate õigust sätestada oma lepingutes kasutamistingimused, mis võivad näha ette seaduslikud kaebuste menetlemise mehhanismid, sealhulgas alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid või kindlate kohtute jurisdiktsiooni alla kuulumise kooskõlas vastava liidu ja siseriikliku õigusega. Seega ei tohiks sellega piirata ka sisule juurdepääsu kontrollijate rolli ebaseadusliku internetisisu vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

(39)

Õiglase kaubanduskeskkonna ja digisektori avatud konkurentsi huvides on oluline kaitsta ärikasutajate
  ja lõppkasutajate, sh rikkumisest teatajate
  õigust tõstatada sisule juurdepääsu kontrollijate ebaausa käitumisega seotud küsimusi, suunates need asjaomastele haldus- või muudele asutustele. Näiteks võivad ärikasutajad
  ja lõppkasutajad
  soovida esitada kaebusi eri liiki ebaõiglaste tavade kohta, nagu diskrimineerivad juurdepääsutingimused, ärikasutajakontode põhjendamatu sulgemine või ebaselgetel põhjustel toodete loetelust väljaarvamine. Seetõttu tuleks keelata igasugune tegevus, mis võib osutatud probleemide tõstatamist või kehtivate õiguskaitsevahendite kasutamist mingil viisil takistada
  või pärssida
  , näiteks lepingute konfidentsiaalsusklauslite või muude kirjalike tingimuste abil. Sellega ei tohiks piirata ärikasutajate ja sisule juurdepääsu kontrollijate õigust sätestada oma lepingutes kasutamistingimused, mis võivad näha ette seaduslikud kaebuste menetlemise mehhanismid, sealhulgas alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid või kindlate kohtute jurisdiktsiooni alla kuulumise kooskõlas vastava liidu ja siseriikliku õigusega. Seega ei tohiks sellega piirata ka sisule juurdepääsu kontrollijate rolli ebaseadusliku internetisisu vastu võitlemisel.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Identimisteenused
  on
  ärikasutajate äritegevuseks väga olulised
  , kuna need võivad võimaldada neil optimeerida teenuseid määruses (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (33) lubatud ulatuses ning ühtlasi suurendada usaldust internetipõhiste tehingute vastu kooskõlas liidu või liikmesriigi õigusega. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks seega oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad muudaksid sisule juurdepääsu kontrollija pakutavad identimisteenused osaks lõppkasutajatele pakutavatest toodetest või teenustest, kui kõnealustele ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud identimisteenused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Identimisteenused
  on
  ärikasutajate äritegevuseks väga olulised
  , kuna need võivad võimaldada neil optimeerida teenuseid määruses (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (33) lubatud ulatuses ning ühtlasi suurendada usaldust internetipõhiste tehingute vastu kooskõlas liidu või liikmesriigi õigusega. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks seega oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad muudaksid sisule juurdepääsu kontrollija pakutavad identimisteenused osaks lõppkasutajatele pakutavatest toodetest või teenustest, kui kõnealustele ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud identimisteenused.

| (40) | Sisule juurdepääsu kontrollijad osutavad mitmesuguseid kõrvalteenuseid. Konkurentsile avatuse tagamiseks
  on
  väga oluline, et ärikasutajad saaksid sellised kõrvalteenused vabalt valida, kartmata kahjulikku mõju põhiplatvormiteenuse osutamisele, ning tegelda oma äriga
  , kuna need võivad võimaldada neil optimeerida teenuseid määruses (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (33) lubatud ulatuses ning ühtlasi suurendada usaldust internetipõhiste tehingute vastu kooskõlas liidu või liikmesriigi õigusega. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks seega
  oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad kasutaksid, pakuksid või lisaksid kõrvalteenuseid, mida osutab sisule juurdepääsu kontrollija või konkreetne kolmas isik, kui ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud kõrvalteenused. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks lõppkokkuvõttes
  oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad muudaksid sisule juurdepääsu kontrollija pakutavad identimisteenused osaks lõppkasutajatele pakutavatest toodetest või teenustest, kui kõnealustele ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud identimisteenused. |
| --- | --- |

(40)

Sisule juurdepääsu kontrollijad osutavad mitmesuguseid kõrvalteenuseid. Konkurentsile avatuse tagamiseks
  on
  väga oluline, et ärikasutajad saaksid sellised kõrvalteenused vabalt valida, kartmata kahjulikku mõju põhiplatvormiteenuse osutamisele, ning tegelda oma äriga
  , kuna need võivad võimaldada neil optimeerida teenuseid määruses (EL) 2016/679 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (33) lubatud ulatuses ning ühtlasi suurendada usaldust internetipõhiste tehingute vastu kooskõlas liidu või liikmesriigi õigusega. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks seega
  oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad kasutaksid, pakuksid või lisaksid kõrvalteenuseid, mida osutab sisule juurdepääsu kontrollija või konkreetne kolmas isik, kui ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud kõrvalteenused. Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks lõppkokkuvõttes
  oma põhiplatvormiteenuse osutaja positsiooni ära kasutades nõuda nendest sõltuvatelt ärikasutajatelt, et nad muudaksid sisule juurdepääsu kontrollija pakutavad identimisteenused osaks lõppkasutajatele pakutavatest toodetest või teenustest, kui kõnealustele ärikasutajatele on kättesaadavad ka muud identimisteenused.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja -teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellijaks hakkamist. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et
  muuta
  teenuseosutaja vahetamine
  võimatuks
  või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse lõppkasutajatele pakkumine, sealhulgas eelpaigaldamise teel, ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemine, näiteks parema hinna või kvaliteedi pakkumine, ei tähenda iseenesest teenuseosutaja vahetamise tõkestamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja -teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellijaks hakkamist. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et
  muuta
  teenuseosutaja vahetamine
  võimatuks
  või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse lõppkasutajatele pakkumine, sealhulgas eelpaigaldamise teel, ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemine, näiteks parema hinna või kvaliteedi pakkumine, ei tähenda iseenesest teenuseosutaja vahetamise tõkestamist.

| (41) | Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja -teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellijaks hakkamist. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et
  teha
  teenuseosutaja vahetamine
  keerulisemaks
  või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse lõppkasutajatele pakkumine, sealhulgas eelpaigaldamise teel, ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemine, näiteks parema hinna või kvaliteedi pakkumine, ei tähenda iseenesest teenuseosutaja vahetamise tõkestamist. |
| --- | --- |

(41)

Sisule juurdepääsu kontrollijad ei tohiks piirata lõppkasutajate vaba valikut, takistades tehniliselt eri tarkvararakenduste ja -teenuste vaheldumisi kasutamist või nende tellijaks hakkamist. Seega peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama kasutajatele vaba valiku, olenemata sellest, kas nad toodavad riistvara, mille abil sellistele tarkvararakendustele või -teenustele juurde pääsetakse, ning nad ei tohiks tekitada kunstlikke tehnilisi tõkkeid, et
  teha
  teenuseosutaja vahetamine
  keerulisemaks
  või ebatõhusaks. Üksnes teatava toote või teenuse lõppkasutajatele pakkumine, sealhulgas eelpaigaldamise teel, ning lõppkasutajale parema pakkumuse tegemine, näiteks parema hinna või kvaliteedi pakkumine, ei tähenda iseenesest teenuseosutaja vahetamise tõkestamist.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. See läbipaistmatus on osaliselt seotud platvormide tavadega, kuid tingitud ka tänapäevase programmeeritava reklaami suurest keerukusest. Sektorit peetakse uute eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise järel läbipaistmatumaks ning eeldatavasti muutub see veelgi läbipaistmatumaks pärast kavandatud kolmandate isikute küpsiste kõrvaldamist. See tähendab sageli seda, et reklaamijatel ja avaldajatel pole piisavalt teavet nende ostetud reklaamiteenuste tingimuste kohta, ning vähendab nende suutlikkust minna üle teiste internetireklaamiteenuse osutajate teenustele. Lisaks on internetireklaami kulud tõenäoliselt suuremad, kui need oleksid õiglasemas, läbipaistvamas ja suurema konkurentsiga platvormikeskkonnas. Suuremad kulud kajastuvad tõenäoliselt hindades, mida lõppkasutajad maksavad paljude igapäevatoodete ja -teenuste eest, mille müük sõltub internetireklaamist. Läbipaistvuskohustustega tuleks seega nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad esitaksid reklaamijatele ja avaldajatele, kellele nad internetireklaamiteenuseid osutavad, taotluse korral ja võimaluste piires teavet, mis võimaldab mõlemal poolel mõista hinda, mis on makstud asjaomase reklaami väärtusahela raames osutatavate eri reklaamiteenuste eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. See läbipaistmatus on osaliselt seotud platvormide tavadega, kuid tingitud ka tänapäevase programmeeritava reklaami suurest keerukusest. Sektorit peetakse uute eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise järel läbipaistmatumaks ning eeldatavasti muutub see veelgi läbipaistmatumaks pärast kavandatud kolmandate isikute küpsiste kõrvaldamist. See tähendab sageli seda, et reklaamijatel ja avaldajatel pole piisavalt teavet nende ostetud reklaamiteenuste tingimuste kohta, ning vähendab nende suutlikkust minna üle teiste internetireklaamiteenuse osutajate teenustele. Lisaks on internetireklaami kulud tõenäoliselt suuremad, kui need oleksid õiglasemas, läbipaistvamas ja suurema konkurentsiga platvormikeskkonnas. Suuremad kulud kajastuvad tõenäoliselt hindades, mida lõppkasutajad maksavad paljude igapäevatoodete ja -teenuste eest, mille müük sõltub internetireklaamist. Läbipaistvuskohustustega tuleks seega nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad esitaksid reklaamijatele ja avaldajatele, kellele nad internetireklaamiteenuseid osutavad, taotluse korral ja võimaluste piires teavet, mis võimaldab mõlemal poolel mõista hinda, mis on makstud asjaomase reklaami väärtusahela raames osutatavate eri reklaamiteenuste eest.

| (42) | Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. See läbipaistmatus on osaliselt seotud platvormide tavadega, kuid tingitud ka tänapäevase programmeeritava reklaami suurest keerukusest. Sektorit peetakse uute eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise järel läbipaistmatumaks ning eeldatavasti muutub see veelgi läbipaistmatumaks pärast kavandatud kolmandate isikute küpsiste kõrvaldamist. See tähendab sageli seda, et reklaamijatel ja avaldajatel pole piisavalt teavet nende ostetud reklaamiteenuste tingimuste kohta, ning vähendab nende suutlikkust minna üle teiste internetireklaamiteenuse osutajate teenustele. Lisaks on internetireklaami kulud tõenäoliselt suuremad, kui need oleksid õiglasemas, läbipaistvamas ja suurema konkurentsiga platvormikeskkonnas. Suuremad kulud kajastuvad tõenäoliselt hindades, mida lõppkasutajad maksavad paljude igapäevatoodete ja -teenuste eest, mille müük sõltub internetireklaamist. Läbipaistvuskohustustega tuleks seega nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad esitaksid reklaamijatele ja avaldajatele, kellele nad internetireklaamiteenuseid osutavad taotluse korral ja võimaluste piires
  tasuta, tõhusat, kvaliteetset, pidevat ja reaalajas
  teavet, mis võimaldab mõlemal poolel mõista hinda, mis on makstud asjaomase reklaami väärtusahela raames osutatavate eri reklaamiteenuste eest
  , ning reklaami kättesaadavust ja nähtavust
  . |
| --- | --- |

(42)

Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. See läbipaistmatus on osaliselt seotud platvormide tavadega, kuid tingitud ka tänapäevase programmeeritava reklaami suurest keerukusest. Sektorit peetakse uute eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise järel läbipaistmatumaks ning eeldatavasti muutub see veelgi läbipaistmatumaks pärast kavandatud kolmandate isikute küpsiste kõrvaldamist. See tähendab sageli seda, et reklaamijatel ja avaldajatel pole piisavalt teavet nende ostetud reklaamiteenuste tingimuste kohta, ning vähendab nende suutlikkust minna üle teiste internetireklaamiteenuse osutajate teenustele. Lisaks on internetireklaami kulud tõenäoliselt suuremad, kui need oleksid õiglasemas, läbipaistvamas ja suurema konkurentsiga platvormikeskkonnas. Suuremad kulud kajastuvad tõenäoliselt hindades, mida lõppkasutajad maksavad paljude igapäevatoodete ja -teenuste eest, mille müük sõltub internetireklaamist. Läbipaistvuskohustustega tuleks seega nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad esitaksid reklaamijatele ja avaldajatele, kellele nad internetireklaamiteenuseid osutavad taotluse korral ja võimaluste piires
  tasuta, tõhusat, kvaliteetset, pidevat ja reaalajas
  teavet, mis võimaldab mõlemal poolel mõista hinda, mis on makstud asjaomase reklaami väärtusahela raames osutatavate eri reklaamiteenuste eest
  , ning reklaami kättesaadavust ja nähtavust
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Ärikasutajad võivad osta reklaamiteenuseid ka põhiplatvormiteenuste osutajalt, et pakkuda lõppkasutajatele kaupu ja teenuseid. Sellisel juhul võib juhtuda, et andmeid ei genereerita põhiplatvormiteenuses, vaid ärikasutaja esitab need põhiplatvormiteenuse keskkonda või need luuakse, tuginedes tema tegevusele asjaomases põhiplatvormiteenuses. Teatavatel juhtudel võib sellel reklaami pakkuval põhiplatvormiteenuse osutajal olla topeltroll, mille puhul ta on korraga nii vahendaja kui ka reklaamiteenuse osutaja rollis. Seega tuleks kohustust, millega keelatakse topeltrolliga sisule juurdepääsu kontrollijal kasutada ärikasutajate andmeid, kohaldada ka selliste andmete suhtes, mida põhiplatvormiteenuse osutaja on ettevõtjatelt saanud eesmärgiga osutada selle põhiplatvormiteenusega seotud reklaamiteenust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Ärikasutajad võivad osta reklaamiteenuseid ka põhiplatvormiteenuste osutajalt, et pakkuda lõppkasutajatele kaupu ja teenuseid. Sellisel juhul võib juhtuda, et andmeid ei genereerita põhiplatvormiteenuses, vaid ärikasutaja esitab need põhiplatvormiteenuse keskkonda või need luuakse, tuginedes tema tegevusele asjaomases põhiplatvormiteenuses. Teatavatel juhtudel võib sellel reklaami pakkuval põhiplatvormiteenuse osutajal olla topeltroll, mille puhul ta on korraga nii vahendaja kui ka reklaamiteenuse osutaja rollis. Seega tuleks kohustust, millega keelatakse topeltrolliga sisule juurdepääsu kontrollijal kasutada ärikasutajate andmeid, kohaldada ka selliste andmete suhtes, mida põhiplatvormiteenuse osutaja on ettevõtjatelt saanud eesmärgiga osutada selle põhiplatvormiteenusega seotud reklaamiteenust.

| (44) | Ärikasutajad võivad osta reklaamiteenuseid ka põhiplatvormiteenuste osutajalt, et pakkuda lõppkasutajatele kaupu ja teenuseid. Sellisel juhul võib juhtuda, et andmeid ei genereerita põhiplatvormiteenuses, vaid ärikasutaja esitab need põhiplatvormiteenuse keskkonda või need luuakse, tuginedes tema tegevusele asjaomases põhiplatvormiteenuses. Teatavatel juhtudel võib sellel reklaami pakkuval põhiplatvormiteenuse osutajal olla topeltroll, mille puhul ta on korraga nii vahendaja kui ka reklaamiteenuse osutaja rollis. Seega tuleks kohustust, millega keelatakse topeltrolliga sisule juurdepääsu kontrollijal kasutada ärikasutajate andmeid, kohaldada ka selliste andmete suhtes, mida põhiplatvormiteenuse osutaja on ettevõtjatelt saanud eesmärgiga osutada selle põhiplatvormiteenusega seotud reklaamiteenust.
  Peale selle ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija avaldada tundlikku äriteavet, mis on saadud seoses ühe tema reklaamiteenusega, samale ettevõtjale kuuluvale kolmandale isikule ega kasutada tundlikku äriteavet muul eesmärgil kui konkreetse reklaamiteenuse osutamiseks, välja arvatud juhul, kui see on vajalik äritehingu tegemiseks. |
| --- | --- |

(44)

Ärikasutajad võivad osta reklaamiteenuseid ka põhiplatvormiteenuste osutajalt, et pakkuda lõppkasutajatele kaupu ja teenuseid. Sellisel juhul võib juhtuda, et andmeid ei genereerita põhiplatvormiteenuses, vaid ärikasutaja esitab need põhiplatvormiteenuse keskkonda või need luuakse, tuginedes tema tegevusele asjaomases põhiplatvormiteenuses. Teatavatel juhtudel võib sellel reklaami pakkuval põhiplatvormiteenuse osutajal olla topeltroll, mille puhul ta on korraga nii vahendaja kui ka reklaamiteenuse osutaja rollis. Seega tuleks kohustust, millega keelatakse topeltrolliga sisule juurdepääsu kontrollijal kasutada ärikasutajate andmeid, kohaldada ka selliste andmete suhtes, mida põhiplatvormiteenuse osutaja on ettevõtjatelt saanud eesmärgiga osutada selle põhiplatvormiteenusega seotud reklaamiteenust.
  Peale selle ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija avaldada tundlikku äriteavet, mis on saadud seoses ühe tema reklaamiteenusega, samale ettevõtjale kuuluvale kolmandale isikule ega kasutada tundlikku äriteavet muul eesmärgil kui konkreetse reklaamiteenuse osutamiseks, välja arvatud juhul, kui see on vajalik äritehingu tegemiseks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Sisule juurdepääsu kontrollija võib kasutada eri vahendeid oma põhiplatvormiteenusega seotud teenuste või toodete soosimiseks, kahjustades sellega samu või sarnaseid teenuseid, mida lõppkasutajad võiksid saada kolmandate isikute kaudu. Seda esineb näiteks siis, kui sisule juurdepääsu kontrollija eelpaigaldab ise teatud tarkvararakendusi või -teenuseid. Lõppkasutajate valikuvõimaluste tagamiseks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijad oma tarkvaralahenduste soosimise eesmärgil takistada lõppkasutajatel eemaldada eelpaigaldatud tarkvararakendusi oma põhiplatvormiteenustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Sisule juurdepääsu kontrollija võib kasutada eri vahendeid oma põhiplatvormiteenusega seotud teenuste või toodete soosimiseks, kahjustades sellega samu või sarnaseid teenuseid, mida lõppkasutajad võiksid saada kolmandate isikute kaudu. Seda esineb näiteks siis, kui sisule juurdepääsu kontrollija eelpaigaldab ise teatud tarkvararakendusi või -teenuseid. Lõppkasutajate valikuvõimaluste tagamiseks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijad oma tarkvaralahenduste soosimise eesmärgil takistada lõppkasutajatel eemaldada eelpaigaldatud tarkvararakendusi oma põhiplatvormiteenustest.

| (46) | Sisule juurdepääsu kontrollija võib kasutada eri vahendeid oma põhiplatvormiteenusega seotud teenuste või toodete soosimiseks, kahjustades sellega samu või sarnaseid teenuseid, mida lõppkasutajad võiksid saada kolmandate isikute kaudu. Seda esineb näiteks siis, kui sisule juurdepääsu kontrollija eelpaigaldab ise teatud tarkvararakendusi või -teenuseid. Lõppkasutajate valikuvõimaluste tagamiseks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijad oma tarkvaralahenduste soosimise eesmärgil takistada lõppkasutajatel eemaldada eelpaigaldatud tarkvararakendusi oma põhiplatvormiteenustest.
  Sisule juurdepääsu kontrollija võib eelpaigaldatud tarkvararakenduste eemaldamist piirata, kui need rakendused on operatsioonisüsteemi või seadme tööks hädavajalikud. |
| --- | --- |

(46)

Sisule juurdepääsu kontrollija võib kasutada eri vahendeid oma põhiplatvormiteenusega seotud teenuste või toodete soosimiseks, kahjustades sellega samu või sarnaseid teenuseid, mida lõppkasutajad võiksid saada kolmandate isikute kaudu. Seda esineb näiteks siis, kui sisule juurdepääsu kontrollija eelpaigaldab ise teatud tarkvararakendusi või -teenuseid. Lõppkasutajate valikuvõimaluste tagamiseks ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollijad oma tarkvaralahenduste soosimise eesmärgil takistada lõppkasutajatel eemaldada eelpaigaldatud tarkvararakendusi oma põhiplatvormiteenustest.
  Sisule juurdepääsu kontrollija võib eelpaigaldatud tarkvararakenduste eemaldamist piirata, kui need rakendused on operatsioonisüsteemi või seadme tööks hädavajalikud.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Sisule juurdepääsu kontrollijate kehtestatud tarkvararakenduste levitamisega seotud
  eeskirjad
  võivad teatavatel asjaoludel piirata lõppkasutajate võimalusi paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode kõnealuse kontrollija operatsioonisüsteemides või riistvaral ning piirata lõppkasutajate juurdepääsu nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele väljaspool kõnealuse kontrollija põhiplatvormiteenuseid. Sellised piirangud võivad vähendada tarkvararakenduste arendajate võimalusi kasutada alternatiivseid turustuskanaleid ja lõppkasutajate võimalusi valida eri turustuskanalite eri tarkvararakenduste vahel ning need tuleks keelata kui ebaõiglased tavad, mis pärsivad põhiplatvormiteenuste konkurentsi. Tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust, võib kõnealune kontrollija rakendada tervikluse kaitseks proportsionaalseid tehnilisi või lepingulisi meetmeid, kui kõnealune kontrollija tõendab, et sellised meetmed on vajalikud ja põhjendatud ning riistvara või operatsioonisüsteemi tervikluse kaitsmiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Sisule juurdepääsu kontrollijate kehtestatud tarkvararakenduste levitamisega seotud
  eeskirjad
  võivad teatavatel asjaoludel piirata lõppkasutajate võimalusi paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode kõnealuse kontrollija operatsioonisüsteemides või riistvaral ning piirata lõppkasutajate juurdepääsu nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele väljaspool kõnealuse kontrollija põhiplatvormiteenuseid. Sellised piirangud võivad vähendada tarkvararakenduste arendajate võimalusi kasutada alternatiivseid turustuskanaleid ja lõppkasutajate võimalusi valida eri turustuskanalite eri tarkvararakenduste vahel ning need tuleks keelata kui ebaõiglased tavad, mis pärsivad põhiplatvormiteenuste konkurentsi. Tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust, võib kõnealune kontrollija rakendada tervikluse kaitseks proportsionaalseid tehnilisi või lepingulisi meetmeid, kui kõnealune kontrollija tõendab, et sellised meetmed on vajalikud ja põhjendatud ning riistvara või operatsioonisüsteemi tervikluse kaitsmiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid.

| (47) | Sisule juurdepääsu kontrollijate kehtestatud tarkvararakenduste levitamisega seotud
  normid
  võivad teatavatel asjaoludel piirata lõppkasutajate võimalusi paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode kõnealuse kontrollija operatsioonisüsteemides või riistvaral ning piirata lõppkasutajate juurdepääsu nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele väljaspool kõnealuse kontrollija põhiplatvormiteenuseid. Sellised piirangud võivad vähendada tarkvararakenduste arendajate võimalusi kasutada alternatiivseid turustuskanaleid ja lõppkasutajate võimalusi valida eri turustuskanalite eri tarkvararakenduste vahel ning need tuleks keelata kui ebaõiglased tavad, mis pärsivad põhiplatvormiteenuste konkurentsi.
  Konkurentsile avatuse tagamiseks peaks sisule juurdepääsu kontrollija paluma lõppkasutajal asjakohasel juhul otsustada, kas allalaaditud rakenduse või rakenduste poe peaks muutma vaikevalikuks.
  Tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust, võib kõnealune kontrollija rakendada tervikluse kaitseks proportsionaalseid tehnilisi või lepingulisi meetmeid, kui kõnealune kontrollija tõendab, et sellised meetmed on vajalikud ja põhjendatud ning riistvara või operatsioonisüsteemi tervikluse kaitsmiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid. |
| --- | --- |

(47)

Sisule juurdepääsu kontrollijate kehtestatud tarkvararakenduste levitamisega seotud
  normid
  võivad teatavatel asjaoludel piirata lõppkasutajate võimalusi paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode kõnealuse kontrollija operatsioonisüsteemides või riistvaral ning piirata lõppkasutajate juurdepääsu nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele väljaspool kõnealuse kontrollija põhiplatvormiteenuseid. Sellised piirangud võivad vähendada tarkvararakenduste arendajate võimalusi kasutada alternatiivseid turustuskanaleid ja lõppkasutajate võimalusi valida eri turustuskanalite eri tarkvararakenduste vahel ning need tuleks keelata kui ebaõiglased tavad, mis pärsivad põhiplatvormiteenuste konkurentsi.
  Konkurentsile avatuse tagamiseks peaks sisule juurdepääsu kontrollija paluma lõppkasutajal asjakohasel juhul otsustada, kas allalaaditud rakenduse või rakenduste poe peaks muutma vaikevalikuks.
  Tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust, võib kõnealune kontrollija rakendada tervikluse kaitseks proportsionaalseid tehnilisi või lepingulisi meetmeid, kui kõnealune kontrollija tõendab, et sellised meetmed on vajalikud ja põhjendatud ning riistvara või operatsioonisüsteemi tervikluse kaitsmiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Sisule juurdepääsu kontrollijad on sageli vertikaalselt integreeritud ja pakuvad lõppkasutajatele teatavaid tooteid või teenuseid oma põhiplatvormiteenuste kaudu või nende kontrolli all oleva ärikasutaja kaudu, mis toob sageli kaasa huvide konflikti. See võib hõlmata olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollija pakub internetipõhise otsingumootori kaudu oma internetipõhiseid vahendusteenuseid. Pakkudes neid tooteid või teenuseid põhiplatvormiteenuse baasil, saavad sisule juurdepääsu kontrollijad tagada oma pakkumisele parema järjestuspositsiooni sama põhiplatvormiteenust kasutavate kolmandate isikute tootepakkumistega võrreldes. Näiteks võib seda esineda toodete või teenuste, sealhulgas muude põhiplatvormiteenuste puhul, mis järjestatakse internetipõhiste otsingumootorite kaudu esitatud tulemustes või mis osaliselt või täielikult lõimitakse internetipõhiste otsingumootorite tulemustesse, teatavat teemat puudutavate tulemuste rühmade puhul, mis kuvatakse koos internetipõhise otsingumootori tulemustega, mida teatavad lõppkasutajad kasutavad internetipõhisest otsingumootorist eraldiseisva või täiendava teenusena. Näiteks võib tuua ka tarkvararakendused, mida levitatakse tarkvararakenduste poodide kaudu, või tooted või teenused, mida tõstetakse esile ja esitletakse sotsiaalvõrgustiku uudisvoos, või tooted või teenused, mis järjestatakse otsingutulemustes või kuvatakse internetipõhises kauplemiskohas. Sellistes olukordades on sisule juurdepääsu kontrollijal korraga kaks rolli, kuna ta on nii kolmandast isikust teenuseosutajate vahendaja kui ka sisule juurdepääsu kontrollija toodete või teenuste otsene pakkuja. Seega võivad kõnealused sisule juurdepääsu kontrollijad otseselt kahjustada nendel põhiplatvormiteenustel pakutavate toodete või teenuste konkurentsivõimet, kahjustades seeläbi ärikasutajaid, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kontrolli all. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Sisule juurdepääsu kontrollijad on sageli vertikaalselt integreeritud ja pakuvad lõppkasutajatele teatavaid tooteid või teenuseid oma põhiplatvormiteenuste kaudu või nende kontrolli all oleva ärikasutaja kaudu, mis toob sageli kaasa huvide konflikti. See võib hõlmata olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollija pakub internetipõhise otsingumootori kaudu oma internetipõhiseid vahendusteenuseid. Pakkudes neid tooteid või teenuseid põhiplatvormiteenuse baasil, saavad sisule juurdepääsu kontrollijad tagada oma pakkumisele parema järjestuspositsiooni sama põhiplatvormiteenust kasutavate kolmandate isikute tootepakkumistega võrreldes. Näiteks võib seda esineda toodete või teenuste, sealhulgas muude põhiplatvormiteenuste puhul, mis järjestatakse internetipõhiste otsingumootorite kaudu esitatud tulemustes või mis osaliselt või täielikult lõimitakse internetipõhiste otsingumootorite tulemustesse, teatavat teemat puudutavate tulemuste rühmade puhul, mis kuvatakse koos internetipõhise otsingumootori tulemustega, mida teatavad lõppkasutajad kasutavad internetipõhisest otsingumootorist eraldiseisva või täiendava teenusena. Näiteks võib tuua ka tarkvararakendused, mida levitatakse tarkvararakenduste poodide kaudu, või tooted või teenused, mida tõstetakse esile ja esitletakse sotsiaalvõrgustiku uudisvoos, või tooted või teenused, mis järjestatakse otsingutulemustes või kuvatakse internetipõhises kauplemiskohas. Sellistes olukordades on sisule juurdepääsu kontrollijal korraga kaks rolli, kuna ta on nii kolmandast isikust teenuseosutajate vahendaja kui ka sisule juurdepääsu kontrollija toodete või teenuste otsene pakkuja. Seega võivad kõnealused sisule juurdepääsu kontrollijad otseselt kahjustada nendel põhiplatvormiteenustel pakutavate toodete või teenuste konkurentsivõimet, kahjustades seeläbi ärikasutajaid, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kontrolli all.

| (48) | Sisule juurdepääsu kontrollijad on sageli vertikaalselt integreeritud ja pakuvad lõppkasutajatele teatavaid tooteid või teenuseid oma põhiplatvormiteenuste kaudu või nende kontrolli all oleva ärikasutaja kaudu, mis toob sageli kaasa huvide konflikti. See võib hõlmata olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollija pakub internetipõhise otsingumootori kaudu oma internetipõhiseid vahendusteenuseid. Pakkudes neid tooteid või teenuseid põhiplatvormiteenuse baasil, saavad sisule juurdepääsu kontrollijad tagada oma pakkumisele parema järjestuspositsiooni sama põhiplatvormiteenust kasutavate kolmandate isikute tootepakkumistega võrreldes. Näiteks võib seda esineda toodete või teenuste, sealhulgas muude põhiplatvormiteenuste puhul, mis järjestatakse internetipõhiste otsingumootorite kaudu esitatud tulemustes või mis osaliselt või täielikult lõimitakse internetipõhiste otsingumootorite tulemustesse, teatavat teemat puudutavate tulemuste rühmade puhul, mis kuvatakse koos internetipõhise otsingumootori tulemustega, mida teatavad lõppkasutajad kasutavad internetipõhisest otsingumootorist eraldiseisva või täiendava teenusena.
  Sellise eraldi internetipõhise vahendusteenuse eelis- või integreeritud kuva puhul peaks olema tegemist eelistamisega, olenemata sellest, kas teavet või tulemusi kindlaksmääratud tulemuste eelisrühmas võiks esitada ka konkureerivate teenuste korral, ja need on seetõttu järjestatud mittediskrimineerivalt.
  Näiteks võib tuua ka tarkvararakendused, mida levitatakse tarkvararakenduste poodide kaudu, või tooted või teenused, mida tõstetakse esile ja esitletakse sotsiaalvõrgustiku uudisvoos, või tooted või teenused, mis järjestatakse otsingutulemustes või kuvatakse internetipõhises kauplemiskohas. Sellistes olukordades on sisule juurdepääsu kontrollijal korraga kaks rolli, kuna ta on nii kolmandast isikust teenuseosutajate vahendaja kui ka sisule juurdepääsu kontrollija toodete või teenuste otsene pakkuja
  , mis põhjustab huvide konflikti
  . Seega võivad kõnealused sisule juurdepääsu kontrollijad otseselt kahjustada nendel põhiplatvormiteenustel pakutavate toodete või teenuste konkurentsivõimet, kahjustades seeläbi ärikasutajaid, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kontrolli all. |
| --- | --- |

(48)

Sisule juurdepääsu kontrollijad on sageli vertikaalselt integreeritud ja pakuvad lõppkasutajatele teatavaid tooteid või teenuseid oma põhiplatvormiteenuste kaudu või nende kontrolli all oleva ärikasutaja kaudu, mis toob sageli kaasa huvide konflikti. See võib hõlmata olukorda, kus sisule juurdepääsu kontrollija pakub internetipõhise otsingumootori kaudu oma internetipõhiseid vahendusteenuseid. Pakkudes neid tooteid või teenuseid põhiplatvormiteenuse baasil, saavad sisule juurdepääsu kontrollijad tagada oma pakkumisele parema järjestuspositsiooni sama põhiplatvormiteenust kasutavate kolmandate isikute tootepakkumistega võrreldes. Näiteks võib seda esineda toodete või teenuste, sealhulgas muude põhiplatvormiteenuste puhul, mis järjestatakse internetipõhiste otsingumootorite kaudu esitatud tulemustes või mis osaliselt või täielikult lõimitakse internetipõhiste otsingumootorite tulemustesse, teatavat teemat puudutavate tulemuste rühmade puhul, mis kuvatakse koos internetipõhise otsingumootori tulemustega, mida teatavad lõppkasutajad kasutavad internetipõhisest otsingumootorist eraldiseisva või täiendava teenusena.
  Sellise eraldi internetipõhise vahendusteenuse eelis- või integreeritud kuva puhul peaks olema tegemist eelistamisega, olenemata sellest, kas teavet või tulemusi kindlaksmääratud tulemuste eelisrühmas võiks esitada ka konkureerivate teenuste korral, ja need on seetõttu järjestatud mittediskrimineerivalt.
  Näiteks võib tuua ka tarkvararakendused, mida levitatakse tarkvararakenduste poodide kaudu, või tooted või teenused, mida tõstetakse esile ja esitletakse sotsiaalvõrgustiku uudisvoos, või tooted või teenused, mis järjestatakse otsingutulemustes või kuvatakse internetipõhises kauplemiskohas. Sellistes olukordades on sisule juurdepääsu kontrollijal korraga kaks rolli, kuna ta on nii kolmandast isikust teenuseosutajate vahendaja kui ka sisule juurdepääsu kontrollija toodete või teenuste otsene pakkuja
  , mis põhjustab huvide konflikti
  . Seega võivad kõnealused sisule juurdepääsu kontrollijad otseselt kahjustada nendel põhiplatvormiteenustel pakutavate toodete või teenuste konkurentsivõimet, kahjustades seeläbi ärikasutajaid, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kontrolli all.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Sellistes olukordades ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses järjestamisel rakendada õiguslike, kaubanduslike või tehniliste vahendite abil eri- või eeliskohtlemist nende toodete või teenuste kasuks, mida ta ise pakub või mida tema kontrollitavad ärikasutajad pakuvad. Vastava kohustuse tõhususe huvides tuleks samuti tagada, et kõnealuse järjestuse suhtes kohaldatavad tingimused on üldiselt õiglased. Selles kontekstis peaks järjestamise mõiste hõlmama kõiki suhtelise tähtsuse vorme, sealhulgas tulemuste kuvamine, hinnangud, lingid või häälotsingutulemused. Tagamaks, et see kohustus on tõhus ja et sellest ei saa kõrvale hoida, tuleks seda kohaldada ka igasuguste selliste meetmete suhtes, millel võib olla samaväärne toime nagu järjestamisega seotud eri- või sooduskohtlemisel. Selle kohustuse kohaldamist ja jõustamist peaksid hõlbustama ka määruse (EL) 2019/1150 artikli 5 kohaselt vastu võetud suunised (34). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Sellistes olukordades ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses järjestamisel rakendada õiguslike, kaubanduslike või tehniliste vahendite abil eri- või eeliskohtlemist nende toodete või teenuste kasuks, mida ta ise pakub või mida tema kontrollitavad ärikasutajad pakuvad. Vastava kohustuse tõhususe huvides tuleks samuti tagada, et kõnealuse järjestuse suhtes kohaldatavad tingimused on üldiselt õiglased. Selles kontekstis peaks järjestamise mõiste hõlmama kõiki suhtelise tähtsuse vorme, sealhulgas tulemuste kuvamine, hinnangud, lingid või häälotsingutulemused. Tagamaks, et see kohustus on tõhus ja et sellest ei saa kõrvale hoida, tuleks seda kohaldada ka igasuguste selliste meetmete suhtes, millel võib olla samaväärne toime nagu järjestamisega seotud eri- või sooduskohtlemisel. Selle kohustuse kohaldamist ja jõustamist peaksid hõlbustama ka määruse (EL) 2019/1150 artikli 5 kohaselt vastu võetud suunised (34).

| (49) | Sellistes olukordades ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses järjestamisel rakendada õiguslike, kaubanduslike või tehniliste vahendite abil eri- või eeliskohtlemist nende toodete või teenuste kasuks, mida ta ise pakub või mida tema kontrollitavad ärikasutajad pakuvad. Vastava kohustuse tõhususe huvides tuleks samuti tagada, et kõnealuse järjestuse suhtes kohaldatavad tingimused on üldiselt õiglased. Selles kontekstis peaks järjestamise mõiste hõlmama kõiki suhtelise tähtsuse vorme, sealhulgas tulemuste kuvamine, hinnangud, lingid või häälotsingutulemused. Tagamaks, et see kohustus on tõhus ja et sellest ei saa kõrvale hoida, tuleks seda kohaldada ka igasuguste selliste meetmete suhtes, millel võib olla samaväärne toime nagu järjestamisega seotud eri- või sooduskohtlemisel.
  Lisaks tuleks huvide konflikti vältimiseks nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad käsitleksid oma toodet või teenuseid eraldi äriüksusena, mis on eraldiseisva teenusena kaubanduslikult otstarbekas.
  Selle kohustuse kohaldamist ja jõustamist peaksid hõlbustama ka määruse (EL) 2019/1150 artikli 5 kohaselt vastu võetud suunised (34). |
| --- | --- |

(49)

Sellistes olukordades ei tohiks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses järjestamisel rakendada õiguslike, kaubanduslike või tehniliste vahendite abil eri- või eeliskohtlemist nende toodete või teenuste kasuks, mida ta ise pakub või mida tema kontrollitavad ärikasutajad pakuvad. Vastava kohustuse tõhususe huvides tuleks samuti tagada, et kõnealuse järjestuse suhtes kohaldatavad tingimused on üldiselt õiglased. Selles kontekstis peaks järjestamise mõiste hõlmama kõiki suhtelise tähtsuse vorme, sealhulgas tulemuste kuvamine, hinnangud, lingid või häälotsingutulemused. Tagamaks, et see kohustus on tõhus ja et sellest ei saa kõrvale hoida, tuleks seda kohaldada ka igasuguste selliste meetmete suhtes, millel võib olla samaväärne toime nagu järjestamisega seotud eri- või sooduskohtlemisel.
  Lisaks tuleks huvide konflikti vältimiseks nõuda, et sisule juurdepääsu kontrollijad käsitleksid oma toodet või teenuseid eraldi äriüksusena, mis on eraldiseisva teenusena kaubanduslikult otstarbekas.
  Selle kohustuse kohaldamist ja jõustamist peaksid hõlbustama ka määruse (EL) 2019/1150 artikli 5 kohaselt vastu võetud suunised (34).

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (52a) | Sisule juurdepääsu kontrollija teenuste vaheliste ühendusfunktsioonide puudumine võib oluliselt mõjutada kasutajate valikut ja võimet teenuseid vahetada, kuna lõppkasutajal ei ole võimalik taastada sisule juurdepääsu kontrollija pakutavaid sotsiaalseid ühendusi ja võrgustikke, isegi kui mitmevõrgustus on võimalik. Seepärast peaks kõigil samaväärsete põhiplatvormiteenuste osutajatel olema lubatud taotluse korral ja tasuta ühendada sisule juurdepääsu kontrollija numbriga sõltumatu isikutevahelise side teenused või sotsiaalvõrguteenused. Ühendamine peaks toimuma sisule juurdepääsu kontrollijale kättesaadavatel või tema poolt kasutatavatel tingimustel ja kvaliteediga, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme. Konkreetselt numbrist sõltuvate ühendamisteenuste puhul peaksid ühendamisnõuded tähendama seda, et kolmandatest isikutest teenuseosutajatele antakse võimalus taotleda juurdepääsu ja ühendamist näiteks teksti-, video-, kõne- ja pildifunktsioonide puhul, samas tuleks tagada juurdepääs ja ühenduvus selliste põhifunktsioonidega nagu postitused, meeldimised ja kommentaarid sotsiaalvõrgustikuteenuste osas. Numbrist sõltumatu isikutevahelise side teenuste ühenduvusmeetmed tuleks kehtestada kooskõlas elektroonilise side seadustiku sätetega ja eelkõige selle artiklis 61 sätestatud tingimuste ja menetlustega. Sellest hoolimata tuleks eeldada, et numbrist sõltumatu isikutevahelise side teenuse osutajad, kes on määratud sisule juurdepääsu kontrollijaks, saavutavad menetluste algatamiseks vajalikud tingimused, nimelt et nad jõuavad märkimisväärse katvuse ja kasutuselevõtu tasemeni ning peaksid seetõttu ette nägema kohaldatavad koostalitlusvõimega seotud miinimumnõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52a)

Sisule juurdepääsu kontrollija teenuste vaheliste ühendusfunktsioonide puudumine võib oluliselt mõjutada kasutajate valikut ja võimet teenuseid vahetada, kuna lõppkasutajal ei ole võimalik taastada sisule juurdepääsu kontrollija pakutavaid sotsiaalseid ühendusi ja võrgustikke, isegi kui mitmevõrgustus on võimalik. Seepärast peaks kõigil samaväärsete põhiplatvormiteenuste osutajatel olema lubatud taotluse korral ja tasuta ühendada sisule juurdepääsu kontrollija numbriga sõltumatu isikutevahelise side teenused või sotsiaalvõrguteenused. Ühendamine peaks toimuma sisule juurdepääsu kontrollijale kättesaadavatel või tema poolt kasutatavatel tingimustel ja kvaliteediga, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme. Konkreetselt numbrist sõltuvate ühendamisteenuste puhul peaksid ühendamisnõuded tähendama seda, et kolmandatest isikutest teenuseosutajatele antakse võimalus taotleda juurdepääsu ja ühendamist näiteks teksti-, video-, kõne- ja pildifunktsioonide puhul, samas tuleks tagada juurdepääs ja ühenduvus selliste põhifunktsioonidega nagu postitused, meeldimised ja kommentaarid sotsiaalvõrgustikuteenuste osas. Numbrist sõltumatu isikutevahelise side teenuste ühenduvusmeetmed tuleks kehtestada kooskõlas elektroonilise side seadustiku sätetega ja eelkõige selle artiklis 61 sätestatud tingimuste ja menetlustega. Sellest hoolimata tuleks eeldada, et numbrist sõltumatu isikutevahelise side teenuse osutajad, kes on määratud sisule juurdepääsu kontrollijaks, saavutavad menetluste algatamiseks vajalikud tingimused, nimelt et nad jõuavad märkimisväärse katvuse ja kasutuselevõtu tasemeni ning peaksid seetõttu ette nägema kohaldatavad koostalitlusvõimega seotud miinimumnõuded.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. Seetõttu ei ole reklaamijatel ega avaldajatel sageli piisavalt teavet reklaami mõju kohta. Et suurendada käesoleva määruse alusel määratletud internetireklaamiteenuste, sealhulgas sama teenuseosutaja muude põhiplatvormiteenustega täielikult integreeritud reklaamiteenuste osutamisel õiglust, läbipaistvust ja konkurentsi, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  nende
  taotluse korral tasuta juurdepääsu kõnealuse kontrollija tulemuste mõõtmise vahenditele ning teabele, mida võivad vajada reklaami avaldavate ettevõtjate nimel tegutsevad
  reklaamijad või
  reklaamiagentuurid või avaldajad, et nad saaksid ise sõltumatult kontrollida asjaomaste internetireklaamiteenuste osutamisega seonduvat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. Seetõttu ei ole reklaamijatel ega avaldajatel sageli piisavalt teavet reklaami mõju kohta. Et suurendada käesoleva määruse alusel määratletud internetireklaamiteenuste, sealhulgas sama teenuseosutaja muude põhiplatvormiteenustega täielikult integreeritud reklaamiteenuste osutamisel õiglust, läbipaistvust ja konkurentsi, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  nende
  taotluse korral tasuta juurdepääsu kõnealuse kontrollija tulemuste mõõtmise vahenditele ning teabele, mida võivad vajada reklaami avaldavate ettevõtjate nimel tegutsevad
  reklaamijad või
  reklaamiagentuurid või avaldajad, et nad saaksid ise sõltumatult kontrollida asjaomaste internetireklaamiteenuste osutamisega seonduvat.

| (53) | Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. Seetõttu ei ole reklaamijatel ega avaldajatel sageli piisavalt teavet reklaami mõju kohta. Et
  veelgi
  suurendada käesoleva määruse alusel määratletud internetireklaamiteenuste, sealhulgas sama teenuseosutaja muude põhiplatvormiteenustega täielikult integreeritud reklaamiteenuste osutamisel õiglust, läbipaistvust ja konkurentsi, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  vahendusteenuste otsuste tegemisel, täitmisel ja mõõtmisel kasutatavate parameetrite ja andmete täieliku avalikustamise ja läbipaistvuse. Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid tagama
  taotluse korral tasuta juurdepääsu kõnealuse kontrollija tulemuste mõõtmise vahenditele ning teabele, mida võivad vajada
  reklaamijad,
  reklaami avaldavate ettevõtjate nimel tegutsevad reklaamiagentuurid või avaldajad, et nad saaksid ise sõltumatult kontrollida asjaomaste internetireklaamiteenuste osutamisega seonduvat. |
| --- | --- |

(53)

Tingimused, mille alusel sisule juurdepääsu kontrollijad pakuvad ärikasutajatele (sealhulgas nii reklaamijatele kui ka avaldajatele) internetireklaamiteenuseid, on sageli läbipaistmatud. Seetõttu ei ole reklaamijatel ega avaldajatel sageli piisavalt teavet reklaami mõju kohta. Et
  veelgi
  suurendada käesoleva määruse alusel määratletud internetireklaamiteenuste, sealhulgas sama teenuseosutaja muude põhiplatvormiteenustega täielikult integreeritud reklaamiteenuste osutamisel õiglust, läbipaistvust ja konkurentsi, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  vahendusteenuste otsuste tegemisel, täitmisel ja mõõtmisel kasutatavate parameetrite ja andmete täieliku avalikustamise ja läbipaistvuse. Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid tagama
  taotluse korral tasuta juurdepääsu kõnealuse kontrollija tulemuste mõõtmise vahenditele ning teabele, mida võivad vajada
  reklaamijad,
  reklaami avaldavate ettevõtjate nimel tegutsevad reklaamiagentuurid või avaldajad, et nad saaksid ise sõltumatult kontrollida asjaomaste internetireklaamiteenuste osutamisega seonduvat.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Ärikasutajatele, kes otsivad võimalusi lõppkasutajateni jõuda, on väga olulised
  ka sellised
  sisule juurdepääsu kontrollijad, kes pakuvad juurdepääsu
  tarkvararakenduste poele
  . Pidades silmas kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ja nende
  tarkvararakenduste poodide
  ärikasutajate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni, ei tohiks lubada neil sisule juurdepääsu kontrollijatel kehtestada üldtingimusi, sealhulgas hinnatingimusi, mis oleksid ebaõiglased või millega kaasneks põhjendamatu eristamine. Hindu või muid juurdepääsuga seotud üldtingimusi tuleks pidada ebaõiglaseks, kui nende tulemusena ei ole ärikasutajate suhtes kehtestatud õigused ja kohustused tasakaalus või kui need annavad sisule juurdepääsu kontrollijale eelise, mis on ebaproportsionaalne teenusega, mida kõnealune sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajatele osutab, või mis panevad ärikasutaja ebasoodsasse olukorda seoses sisule juurdepääsu kontrollija teenustega sarnaste teenuste pakkumisega. Üldiste juurdepääsutingimuste õigluse üle otsustamisel võib lähtuda järgmistest võrdlusalustest: samade või sarnaste teenuste hinnad või tingimused, mille on kehtestanud teised
  tarkvararakenduste poe pakkujad
  ; hinnad või tingimused, mille on kehtestanud tarkvararakenduste poe pakkuja muude seotud või sarnaste teenuste või eri liiki lõppkasutajate jaoks; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud samade teenuste hinnad muudes geograafilistes piirkondades; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud selliste teenuste hinnad, mis on samad, mida sisule juurdepääsu kontrollija ise pakub. Selle kohustusega ei tohiks kehtestada juurdepääsuõigust ning see ei tohiks piirata
  tarkvararakenduste poe pakkujate
  võimalust võtta nõuetekohane vastutus ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu võitlemisel, nagu näeb ette [digiteenuste õigusakt]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Ärikasutajatele, kes otsivad võimalusi lõppkasutajateni jõuda, on väga olulised
  ka sellised
  sisule juurdepääsu kontrollijad, kes pakuvad juurdepääsu
  tarkvararakenduste poele
  . Pidades silmas kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ja nende
  tarkvararakenduste poodide
  ärikasutajate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni, ei tohiks lubada neil sisule juurdepääsu kontrollijatel kehtestada üldtingimusi, sealhulgas hinnatingimusi, mis oleksid ebaõiglased või millega kaasneks põhjendamatu eristamine. Hindu või muid juurdepääsuga seotud üldtingimusi tuleks pidada ebaõiglaseks, kui nende tulemusena ei ole ärikasutajate suhtes kehtestatud õigused ja kohustused tasakaalus või kui need annavad sisule juurdepääsu kontrollijale eelise, mis on ebaproportsionaalne teenusega, mida kõnealune sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajatele osutab, või mis panevad ärikasutaja ebasoodsasse olukorda seoses sisule juurdepääsu kontrollija teenustega sarnaste teenuste pakkumisega. Üldiste juurdepääsutingimuste õigluse üle otsustamisel võib lähtuda järgmistest võrdlusalustest: samade või sarnaste teenuste hinnad või tingimused, mille on kehtestanud teised
  tarkvararakenduste poe pakkujad
  ; hinnad või tingimused, mille on kehtestanud tarkvararakenduste poe pakkuja muude seotud või sarnaste teenuste või eri liiki lõppkasutajate jaoks; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud samade teenuste hinnad muudes geograafilistes piirkondades; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud selliste teenuste hinnad, mis on samad, mida sisule juurdepääsu kontrollija ise pakub. Selle kohustusega ei tohiks kehtestada juurdepääsuõigust ning see ei tohiks piirata
  tarkvararakenduste poe pakkujate
  võimalust võtta nõuetekohane vastutus ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu võitlemisel, nagu näeb ette [digiteenuste õigusakt].

| (57) | Ärikasutajatele, kes otsivad võimalusi lõppkasutajateni jõuda, on väga olulised
  eelkõige
  sisule juurdepääsu kontrollijad, kes pakuvad juurdepääsu
  põhiplatvormiteenustele
  . Pidades silmas kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ja nende
  põhiplatvormiteenuste
  ärikasutajate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni, ei tohiks lubada neil sisule juurdepääsu kontrollijatel kehtestada üldtingimusi, sealhulgas hinnatingimusi, mis oleksid ebaõiglased või millega kaasneks põhjendamatu eristamine. Hindu või muid juurdepääsuga seotud üldtingimusi tuleks pidada ebaõiglaseks, kui nende tulemusena ei ole ärikasutajate suhtes kehtestatud õigused ja kohustused tasakaalus või kui need annavad sisule juurdepääsu kontrollijale eelise, mis on ebaproportsionaalne teenusega, mida kõnealune sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajatele osutab, või mis panevad ärikasutaja ebasoodsasse olukorda seoses sisule juurdepääsu kontrollija teenustega sarnaste teenuste pakkumisega. Üldiste juurdepääsutingimuste õigluse üle otsustamisel võib lähtuda järgmistest võrdlusalustest: samade või sarnaste teenuste hinnad või tingimused, mille on kehtestanud teised
  põhiplatvormiteenuste osutajad
  ; hinnad või tingimused, mille on kehtestanud tarkvararakenduste poe pakkuja muude seotud või sarnaste teenuste või eri liiki lõppkasutajate jaoks; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud samade teenuste hinnad muudes geograafilistes piirkondades; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud selliste teenuste hinnad, mis on samad, mida sisule juurdepääsu kontrollija ise pakub. Selle kohustusega ei tohiks kehtestada juurdepääsuõigust ning see ei tohiks piirata
  põhiplatvormiteenuste osutajate
  võimalust võtta nõuetekohane vastutus ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu võitlemisel, nagu näeb ette [digiteenuste õigusakt]. |
| --- | --- |

(57)

Ärikasutajatele, kes otsivad võimalusi lõppkasutajateni jõuda, on väga olulised
  eelkõige
  sisule juurdepääsu kontrollijad, kes pakuvad juurdepääsu
  põhiplatvormiteenustele
  . Pidades silmas kõnealuste sisule juurdepääsu kontrollijate ja nende
  põhiplatvormiteenuste
  ärikasutajate ebavõrdset läbirääkimispositsiooni, ei tohiks lubada neil sisule juurdepääsu kontrollijatel kehtestada üldtingimusi, sealhulgas hinnatingimusi, mis oleksid ebaõiglased või millega kaasneks põhjendamatu eristamine. Hindu või muid juurdepääsuga seotud üldtingimusi tuleks pidada ebaõiglaseks, kui nende tulemusena ei ole ärikasutajate suhtes kehtestatud õigused ja kohustused tasakaalus või kui need annavad sisule juurdepääsu kontrollijale eelise, mis on ebaproportsionaalne teenusega, mida kõnealune sisule juurdepääsu kontrollija ärikasutajatele osutab, või mis panevad ärikasutaja ebasoodsasse olukorda seoses sisule juurdepääsu kontrollija teenustega sarnaste teenuste pakkumisega. Üldiste juurdepääsutingimuste õigluse üle otsustamisel võib lähtuda järgmistest võrdlusalustest: samade või sarnaste teenuste hinnad või tingimused, mille on kehtestanud teised
  põhiplatvormiteenuste osutajad
  ; hinnad või tingimused, mille on kehtestanud tarkvararakenduste poe pakkuja muude seotud või sarnaste teenuste või eri liiki lõppkasutajate jaoks; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud samade teenuste hinnad muudes geograafilistes piirkondades; tarkvararakenduste poe pakkuja kehtestatud selliste teenuste hinnad, mis on samad, mida sisule juurdepääsu kontrollija ise pakub. Selle kohustusega ei tohiks kehtestada juurdepääsuõigust ning see ei tohiks piirata
  põhiplatvormiteenuste osutajate
  võimalust võtta nõuetekohane vastutus ebaseadusliku ja soovimatu sisu vastu võitlemisel, nagu näeb ette [digiteenuste õigusakt].

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (57a) | Tehniliste standardite kasutamine võib hõlbustada sisule juurdepääsu kontrollijate kohustuste täitmist seoses juurdepääsu, paigaldamise, kaasaskantavuse või koostalitlusvõimega. Sellega seoses peaks komisjon tegema kindlaks standardiorganisatsioonide asjakohased, laialdaselt kasutatavad IKT tehnilised standardid, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1025/2012 artikliga 13, või vajaduse korral paluma Euroopa standardiorganisatsioonidel need välja töötada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57a)

Tehniliste standardite kasutamine võib hõlbustada sisule juurdepääsu kontrollijate kohustuste täitmist seoses juurdepääsu, paigaldamise, kaasaskantavuse või koostalitlusvõimega. Sellega seoses peaks komisjon tegema kindlaks standardiorganisatsioonide asjakohased, laialdaselt kasutatavad IKT tehnilised standardid, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 1025/2012 artikliga 13, või vajaduse korral paluma Euroopa standardiorganisatsioonidel need välja töötada.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase
  käitumisega
  võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning
  tarbijakaitse, küberturvalisuse
  ja
  tooteohutuse eeskirju
  . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase
  käitumisega
  võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning
  tarbijakaitse, küberturvalisuse
  ja
  tooteohutuse eeskirju
  . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist.

| (58) | Käesoleva määruse eesmärk on tagada digimajanduse jäämine õiglaseks ja konkurentsile avatuks, et edendada innovatsiooni, digitoodete ja -teenuste head kvaliteeti ning õiglasi ja konkurentsivõimelisi hindu ning kvaliteeti ja valikut digisektori lõppkasutajate jaoks.
  Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase
  käitumise kahjuliku mõju vastu
  võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning
  tarbijakaitset, küberturvalisust
  ja
  tooteohutust käsitlevaid õigusnorme, samuti puuetega inimeste juurdepääsu käsitlevaid nõudeid vastavalt direktiivile (EL) 2019/882
  . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab
  otsuses
  pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi
  ja kui see on kohane, huvitatud kolmandate isikutega konsulteerimise järel
  teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist. |
| --- | --- |

(58)

Käesoleva määruse eesmärk on tagada digimajanduse jäämine õiglaseks ja konkurentsile avatuks, et edendada innovatsiooni, digitoodete ja -teenuste head kvaliteeti ning õiglasi ja konkurentsivõimelisi hindu ning kvaliteeti ja valikut digisektori lõppkasutajate jaoks.
  Et tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste tõhusus ja ühtlasi see, et need piirduksid üksnes sellega, mis on vajalik avatud konkurentsi tagamiseks ja sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglase
  käitumise kahjuliku mõju vastu
  võitlemiseks, on oluline need kohustused selgelt määratleda ja piiritleda, nii et sisule juurdepääsu kontrollija saaks neid viivitamata täita, järgides seejuures täielikult määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ sätteid ning
  tarbijakaitset, küberturvalisust
  ja
  tooteohutust käsitlevaid õigusnorme, samuti puuetega inimeste juurdepääsu käsitlevaid nõudeid vastavalt direktiivile (EL) 2019/882
  . Sisule juurdepääsu kontrollijad peaksid lõimima käesoleva määruse täitmise oma protsessidesse. Seepärast peaksid vajalikud meetmed olema võimalikult suures ulatuses integreeritud (sisse projekteeritud) sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatavasse tehnoloogilisse lahendusse. Teatavatel juhtudel võib siiski olla asjakohane, et komisjon täpsustab
  otsuses
  pärast asjaomase sisule juurdepääsu kontrollijaga peetud dialoogi
  ja kui see on kohane, huvitatud kolmandate isikutega konsulteerimise järel
  teatavaid meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peaks võtma, et täita tõhusalt kohustusi, mida võidakse täiendavalt täpsustada. Selline regulatiivse dialoogi võimalus peaks hõlbustama sisule juurdepääsu kontrollijate jaoks määruse sätete täitmist ja kiirendama määruse nõuetekohast kohaldamist.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (59) | Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele anda võimalus taotleda konkreetse kohustuse kohaldamise peatamist niivõrd, kuivõrd see on vajalik, ja erandlikel asjaoludel, mis ei sõltu sisule juurdepääsu kontrollijatest, näiteks ettenägematu väline šokk, mis on ajutiselt oluliselt vähendanud lõppkasutajate nõudlust asjaomase põhiplatvormiteenuse järele, eeldusel et sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et konkreetse kohustuste täitmine võib ohustada tema liidus toimuva tegevuse majanduslikku elujõulisust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59)

Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele anda võimalus taotleda konkreetse kohustuse kohaldamise peatamist niivõrd, kuivõrd see on vajalik, ja erandlikel asjaoludel, mis ei sõltu sisule juurdepääsu kontrollijatest, näiteks ettenägematu väline šokk, mis on ajutiselt oluliselt vähendanud lõppkasutajate nõudlust asjaomase põhiplatvormiteenuse järele, eeldusel et sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et konkreetse kohustuste täitmine võib ohustada tema liidus toimuva tegevuse majanduslikku elujõulisust.

| (59) | Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele anda võimalus taotleda konkreetse kohustuse kohaldamise peatamist niivõrd, kuivõrd see on vajalik, ja erandlikel asjaoludel, mis ei sõltu sisule juurdepääsu kontrollijatest, näiteks ettenägematu väline šokk, mis on ajutiselt oluliselt vähendanud lõppkasutajate nõudlust asjaomase põhiplatvormiteenuse järele, eeldusel et sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et konkreetse kohustuste täitmine võib ohustada tema liidus toimuva tegevuse majanduslikku elujõulisust.
  Komisjon peaks oma otsuses esitama peatamise põhjused ja otsuse korrapäraselt läbi vaatama ning hindama, kas peatamise tingimusi saab endiselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(59)

Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks sisule juurdepääsu kontrollijatele anda võimalus taotleda konkreetse kohustuse kohaldamise peatamist niivõrd, kuivõrd see on vajalik, ja erandlikel asjaoludel, mis ei sõltu sisule juurdepääsu kontrollijatest, näiteks ettenägematu väline šokk, mis on ajutiselt oluliselt vähendanud lõppkasutajate nõudlust asjaomase põhiplatvormiteenuse järele, eeldusel et sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et konkreetse kohustuste täitmine võib ohustada tema liidus toimuva tegevuse majanduslikku elujõulisust.
  Komisjon peaks oma otsuses esitama peatamise põhjused ja otsuse korrapäraselt läbi vaatama ning hindama, kas peatamise tingimusi saab endiselt arvesse võtta.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (60) | Erandlikel asjaoludel ja piiratud põhjustel, mis on seotud avaliku kõlbluse, rahvatervise või avaliku julgeolekuga, peaks komisjonil olema võimalik otsustada, et asjaomast kohustust teatava põhiplatvormiteenuse suhtes ei kohaldata. Sääraste avalike huvide mõjutamine võib viidata sellele, et teatava kohustuse jõustamise kulu ühiskonnale tervikuna oleks teatavatel erandjuhtudel liiga suur ja seega ebaproportsionaalne. Regulatiivne dialoog, mille eesmärk on hõlbustada kohustuste täitmist kohaldamise peatamise ja erandite tegemise võimaluse pakkumisega, peaks tagama käesolevas määruses sätestatud kohustuste proportsionaalsuse, ilma et see kahjustaks taotletavat ennetavat mõju õiglusele ja konkurentsile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(60)

Erandlikel asjaoludel ja piiratud põhjustel, mis on seotud avaliku kõlbluse, rahvatervise või avaliku julgeolekuga, peaks komisjonil olema võimalik otsustada, et asjaomast kohustust teatava põhiplatvormiteenuse suhtes ei kohaldata. Sääraste avalike huvide mõjutamine võib viidata sellele, et teatava kohustuse jõustamise kulu ühiskonnale tervikuna oleks teatavatel erandjuhtudel liiga suur ja seega ebaproportsionaalne. Regulatiivne dialoog, mille eesmärk on hõlbustada kohustuste täitmist kohaldamise peatamise ja erandite tegemise võimaluse pakkumisega, peaks tagama käesolevas määruses sätestatud kohustuste proportsionaalsuse, ilma et see kahjustaks taotletavat ennetavat mõju õiglusele ja konkurentsile.

| (60) | Erandlikel asjaoludel ja piiratud põhjustel, mis on seotud avaliku kõlbluse, rahvatervise või avaliku julgeolekuga, peaks komisjonil olema võimalik otsustada, et asjaomast kohustust teatava põhiplatvormiteenuse suhtes ei kohaldata. Sääraste avalike huvide mõjutamine võib viidata sellele, et teatava kohustuse jõustamise kulu ühiskonnale tervikuna oleks teatavatel erandjuhtudel liiga suur ja seega ebaproportsionaalne. Regulatiivne dialoog, mille eesmärk on hõlbustada kohustuste täitmist kohaldamise
  nõuetekohaselt õigustatud
  peatamise ja erandite tegemise võimaluse pakkumisega, peaks tagama käesolevas määruses sätestatud kohustuste proportsionaalsuse, ilma et see kahjustaks taotletavat ennetavat mõju õiglusele ja konkurentsile.
  Kui selline erand tehakse, peaks komisjon oma otsuse iga aasta läbi vaatama. |
| --- | --- |

(60)

Erandlikel asjaoludel ja piiratud põhjustel, mis on seotud avaliku kõlbluse, rahvatervise või avaliku julgeolekuga, peaks komisjonil olema võimalik otsustada, et asjaomast kohustust teatava põhiplatvormiteenuse suhtes ei kohaldata. Sääraste avalike huvide mõjutamine võib viidata sellele, et teatava kohustuse jõustamise kulu ühiskonnale tervikuna oleks teatavatel erandjuhtudel liiga suur ja seega ebaproportsionaalne. Regulatiivne dialoog, mille eesmärk on hõlbustada kohustuste täitmist kohaldamise
  nõuetekohaselt õigustatud
  peatamise ja erandite tegemise võimaluse pakkumisega, peaks tagama käesolevas määruses sätestatud kohustuste proportsionaalsuse, ilma et see kahjustaks taotletavat ennetavat mõju õiglusele ja konkurentsile.
  Kui selline erand tehakse, peaks komisjon oma otsuse iga aasta läbi vaatama.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (61) | Hinnates sisule juurdepääsu kontrollijate tegevuse potentsiaalset kahjustavat mõju seoses lõppkasutajate kohta suurel hulgal andmete kogumisega, tuleb võtta arvesse lõppkasutajate andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud huve. Tagades sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatava profiilianalüüsi piisava läbipaistvuse, toetatakse põhiplatvormiteenuste õiglast konkurentsi, avaldades sisule juurdepääsu kontrollijatele välissurvet, et nad ei muudaks põhjalikku tarbijaprofiilianalüüsi sektori standardiks, arvestades, et võimalikel turule sisenejatel või idufirmadel pole andmetele samaväärset juurdepääsu (ei ulatuse, mahu ega põhjalikkuse poolest). Suurem läbipaistvus peaks võimaldama teistel põhiplatvormiteenuste osutajatel paremini eristuda tänu kõrgemal tasemel eraelu puutumatuse tagamise vahendite kasutamisele. Et tagada läbipaistvuskohustuste minimaalselt vajalik tõhusus, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad vähemalt kirjeldama profiilianalüüsi tegemise aluseid, sealhulgas seda, kas tuginetakse isikuandmetele ja kasutaja tegevusest tulenevatele andmetele; milliseid töötlemise viise rakendatakse; mis on profiilianalüüsi tegemise ja selle tulemuste hilisema kasutamise eesmärk; milline on profiilianalüüsi mõju sisule juurdepääsu kontrollija teenustele ning milliseid meetmeid on võetud selleks, et tagada lõppkasutajatele teave profiilianalüüsi tegemise kohta ja hankida neilt vajalik nõusolek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61)

Hinnates sisule juurdepääsu kontrollijate tegevuse potentsiaalset kahjustavat mõju seoses lõppkasutajate kohta suurel hulgal andmete kogumisega, tuleb võtta arvesse lõppkasutajate andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud huve. Tagades sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatava profiilianalüüsi piisava läbipaistvuse, toetatakse põhiplatvormiteenuste õiglast konkurentsi, avaldades sisule juurdepääsu kontrollijatele välissurvet, et nad ei muudaks põhjalikku tarbijaprofiilianalüüsi sektori standardiks, arvestades, et võimalikel turule sisenejatel või idufirmadel pole andmetele samaväärset juurdepääsu (ei ulatuse, mahu ega põhjalikkuse poolest). Suurem läbipaistvus peaks võimaldama teistel põhiplatvormiteenuste osutajatel paremini eristuda tänu kõrgemal tasemel eraelu puutumatuse tagamise vahendite kasutamisele. Et tagada läbipaistvuskohustuste minimaalselt vajalik tõhusus, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad vähemalt kirjeldama profiilianalüüsi tegemise aluseid, sealhulgas seda, kas tuginetakse isikuandmetele ja kasutaja tegevusest tulenevatele andmetele; milliseid töötlemise viise rakendatakse; mis on profiilianalüüsi tegemise ja selle tulemuste hilisema kasutamise eesmärk; milline on profiilianalüüsi mõju sisule juurdepääsu kontrollija teenustele ning milliseid meetmeid on võetud selleks, et tagada lõppkasutajatele teave profiilianalüüsi tegemise kohta ja hankida neilt vajalik nõusolek.

| (61) | Hinnates sisule juurdepääsu kontrollijate tegevuse potentsiaalset kahjustavat mõju seoses lõppkasutajate kohta suurel hulgal andmete kogumisega, tuleb võtta arvesse lõppkasutajate andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud huve. Tagades sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatava profiilianalüüsi piisava läbipaistvuse, toetatakse põhiplatvormiteenuste õiglast konkurentsi, avaldades sisule juurdepääsu kontrollijatele välissurvet, et nad ei muudaks põhjalikku tarbijaprofiilianalüüsi sektori standardiks, arvestades, et võimalikel turule sisenejatel või idufirmadel pole andmetele samaväärset juurdepääsu (ei ulatuse, mahu ega põhjalikkuse poolest). Suurem läbipaistvus peaks võimaldama teistel põhiplatvormiteenuste osutajatel paremini eristuda tänu kõrgemal tasemel eraelu puutumatuse tagamise vahendite kasutamisele. Et tagada läbipaistvuskohustuste minimaalselt vajalik tõhusus, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad vähemalt kirjeldama profiilianalüüsi tegemise aluseid, sealhulgas seda, kas tuginetakse isikuandmetele ja kasutaja tegevusest tulenevatele andmetele; milliseid töötlemise viise rakendatakse; mis on profiilianalüüsi tegemise ja selle tulemuste hilisema kasutamise eesmärk; milline on profiilianalüüsi mõju sisule juurdepääsu kontrollija teenustele ning milliseid meetmeid on võetud selleks, et tagada lõppkasutajatele teave profiilianalüüsi tegemise kohta ja hankida neilt vajalik nõusolek.
  Tarbijate profiilianalüüsi meetodite hindamisel tuleks eriti arvesse võtta tarbijakaitseasutuste kui digivaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise töörühma liikmete eksperditeadmisi. Komisjon peaks koostöös Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, kodanikuühiskonna ja ekspertidega välja töötama auditi standardid ja menetluse. |
| --- | --- |

(61)

Hinnates sisule juurdepääsu kontrollijate tegevuse potentsiaalset kahjustavat mõju seoses lõppkasutajate kohta suurel hulgal andmete kogumisega, tuleb võtta arvesse lõppkasutajate andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud huve. Tagades sisule juurdepääsu kontrollijate kasutatava profiilianalüüsi piisava läbipaistvuse, toetatakse põhiplatvormiteenuste õiglast konkurentsi, avaldades sisule juurdepääsu kontrollijatele välissurvet, et nad ei muudaks põhjalikku tarbijaprofiilianalüüsi sektori standardiks, arvestades, et võimalikel turule sisenejatel või idufirmadel pole andmetele samaväärset juurdepääsu (ei ulatuse, mahu ega põhjalikkuse poolest). Suurem läbipaistvus peaks võimaldama teistel põhiplatvormiteenuste osutajatel paremini eristuda tänu kõrgemal tasemel eraelu puutumatuse tagamise vahendite kasutamisele. Et tagada läbipaistvuskohustuste minimaalselt vajalik tõhusus, peaksid sisule juurdepääsu kontrollijad vähemalt kirjeldama profiilianalüüsi tegemise aluseid, sealhulgas seda, kas tuginetakse isikuandmetele ja kasutaja tegevusest tulenevatele andmetele; milliseid töötlemise viise rakendatakse; mis on profiilianalüüsi tegemise ja selle tulemuste hilisema kasutamise eesmärk; milline on profiilianalüüsi mõju sisule juurdepääsu kontrollija teenustele ning milliseid meetmeid on võetud selleks, et tagada lõppkasutajatele teave profiilianalüüsi tegemise kohta ja hankida neilt vajalik nõusolek.
  Tarbijate profiilianalüüsi meetodite hindamisel tuleks eriti arvesse võtta tarbijakaitseasutuste kui digivaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise töörühma liikmete eksperditeadmisi. Komisjon peaks koostöös Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, kodanikuühiskonna ja ekspertidega välja töötama auditi standardid ja menetluse.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Et saavutada täielikult käesoleva määruse eesmärgid ja püsivad tulemused, peaks komisjonil olema võimalik hinnata järgmist: kas põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  tuleks määrata sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , ilma et ta vastaks käesolevas määruses sätestatud kvantitatiivsetele künnistele; kas sisule juurdepääsu kontrollija süsteemne mittevastavus õigustab täiendavate meetmete kehtestamist; kas sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglasi tavasid käsitlevate kohustuste kogum tuleks läbi vaadata ning kas
  tuleks määratleda
  täiendavaid tavasid, mis on sarnaselt ebaõiglased ja pärsivad digiturgude konkurentsi. Selline hindamine peaks põhinema turu-uuringutel, mis tehakse asjakohase perioodi jooksul, rakendades selgeid menetlusi ja tähtaegu, et toetada käesoleva määruse ennetavat mõju seoses digisektori õiglase ja avatud konkurentsiga ning tagada vajalik
  õigluskindlus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Et saavutada täielikult käesoleva määruse eesmärgid ja püsivad tulemused, peaks komisjonil olema võimalik hinnata järgmist: kas põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  tuleks määrata sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , ilma et ta vastaks käesolevas määruses sätestatud kvantitatiivsetele künnistele; kas sisule juurdepääsu kontrollija süsteemne mittevastavus õigustab täiendavate meetmete kehtestamist; kas sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglasi tavasid käsitlevate kohustuste kogum tuleks läbi vaadata ning kas
  tuleks määratleda
  täiendavaid tavasid, mis on sarnaselt ebaõiglased ja pärsivad digiturgude konkurentsi. Selline hindamine peaks põhinema turu-uuringutel, mis tehakse asjakohase perioodi jooksul, rakendades selgeid menetlusi ja tähtaegu, et toetada käesoleva määruse ennetavat mõju seoses digisektori õiglase ja avatud konkurentsiga ning tagada vajalik
  õigluskindlus
  .

| (62) | Et saavutada täielikult käesoleva määruse eesmärgid ja püsivad tulemused, peaks komisjonil olema võimalik hinnata järgmist: kas põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  tuleks määrata sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , ilma et ta vastaks käesolevas määruses sätestatud kvantitatiivsetele künnistele; kas sisule juurdepääsu kontrollija süsteemne mittevastavus õigustab täiendavate meetmete kehtestamist; kas sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglasi tavasid käsitlevate kohustuste kogum tuleks läbi vaadata ning kas
  on vaja uurida
  täiendavaid tavasid, mis on sarnaselt ebaõiglased ja pärsivad digiturgude konkurentsi. Selline hindamine peaks põhinema turu-uuringutel, mis tehakse asjakohase perioodi jooksul, rakendades selgeid menetlusi ja
  siduvaid
  tähtaegu, et toetada käesoleva määruse ennetavat mõju seoses digisektori õiglase ja avatud konkurentsiga ning tagada vajalik
  õiguskindlus
  . |
| --- | --- |

(62)

Et saavutada täielikult käesoleva määruse eesmärgid ja püsivad tulemused, peaks komisjonil olema võimalik hinnata järgmist: kas põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  tuleks määrata sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , ilma et ta vastaks käesolevas määruses sätestatud kvantitatiivsetele künnistele; kas sisule juurdepääsu kontrollija süsteemne mittevastavus õigustab täiendavate meetmete kehtestamist; kas sisule juurdepääsu kontrollijate ebaõiglasi tavasid käsitlevate kohustuste kogum tuleks läbi vaadata ning kas
  on vaja uurida
  täiendavaid tavasid, mis on sarnaselt ebaõiglased ja pärsivad digiturgude konkurentsi. Selline hindamine peaks põhinema turu-uuringutel, mis tehakse asjakohase perioodi jooksul, rakendades selgeid menetlusi ja
  siduvaid
  tähtaegu, et toetada käesoleva määruse ennetavat mõju seoses digisektori õiglase ja avatud konkurentsiga ning tagada vajalik
  õiguskindlus
  .

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (64) | Komisjon peaks uurima ja hindama, kas täiendavad käitumuslikud või asjakohasel juhul struktuursed meetmed on põhjendatud, tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija ei saa käesoleva määruse eesmärkide saavutamist
  õõnestada
  , jättes ühe või
  mitme
  käesolevas määruses sätestatud
  kohustuse süsteemselt
  täitmata
  ja saavutades seeläbi veelgi tugevama sisule juurdepääsu kontrollija positsiooni
  .
  See oleks nii, kui sisule juurdepääsu kontrollija on siseturul veelgi kasvanud ning äri- ja lõppkasutajate majanduslik sõltuvus tema põhiplatvormiteenustest on veelgi suurenenud, kuna kasutajate arv on kasvanud, ning sisule juurdepääsu kontrollija turupositsioon kinnistub veelgi.
  Seepärast peaks komisjonil olema sellistel juhtudel õigus kehtestada mis tahes parandusmeetmeid (nii käitumuslikke kui ka struktuurseid),
  võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Struktuurilisi parandusmeetmeid
  ,
  nagu õiguslik, funktsionaalne või struktuuriline eraldamine, võib kehtestada üksnes juhul, kui puudub sama tõhus käitumuslik parandusmeede või kui sama tõhus käitumuslik parandusmeede oleks asjaomase ettevõtja jaoks koormavam kui struktuuriline parandusmeede. Muudatused ettevõtja struktuuris võrreldes sellega, milline see oli enne süstemaatilise mittevastavuse tuvastamist, oleksid proportsionaalsed üksnes juhul
  ,
  kui esineb märkimisväärne mittevastavuse risk just seoses ettevõtja struktuuriga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(64)

Komisjon peaks uurima ja hindama, kas täiendavad käitumuslikud või asjakohasel juhul struktuursed meetmed on põhjendatud, tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija ei saa käesoleva määruse eesmärkide saavutamist
  õõnestada
  , jättes ühe või
  mitme
  käesolevas määruses sätestatud
  kohustuse süsteemselt
  täitmata
  ja saavutades seeläbi veelgi tugevama sisule juurdepääsu kontrollija positsiooni
  .
  See oleks nii, kui sisule juurdepääsu kontrollija on siseturul veelgi kasvanud ning äri- ja lõppkasutajate majanduslik sõltuvus tema põhiplatvormiteenustest on veelgi suurenenud, kuna kasutajate arv on kasvanud, ning sisule juurdepääsu kontrollija turupositsioon kinnistub veelgi.
  Seepärast peaks komisjonil olema sellistel juhtudel õigus kehtestada mis tahes parandusmeetmeid (nii käitumuslikke kui ka struktuurseid),
  võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Struktuurilisi parandusmeetmeid
  ,
  nagu õiguslik, funktsionaalne või struktuuriline eraldamine, võib kehtestada üksnes juhul, kui puudub sama tõhus käitumuslik parandusmeede või kui sama tõhus käitumuslik parandusmeede oleks asjaomase ettevõtja jaoks koormavam kui struktuuriline parandusmeede. Muudatused ettevõtja struktuuris võrreldes sellega, milline see oli enne süstemaatilise mittevastavuse tuvastamist, oleksid proportsionaalsed üksnes juhul
  ,
  kui esineb märkimisväärne mittevastavuse risk just seoses ettevõtja struktuuriga
  .

| (64) | Komisjon peaks uurima ja hindama, kas täiendavad käitumuslikud või asjakohasel juhul struktuursed meetmed on põhjendatud, tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija ei saa käesoleva määruse eesmärkide saavutamist
  takistada
  , jättes ühe või
  mitu
  käesolevas määruses sätestatud
  kohustust süstemaatiliselt
  täitmata. Seepärast peaks komisjonil olema sellistel
  süstemaatiliselt kohustuste täitmata jätmise
  juhtudel õigus kehtestada mis tahes parandusmeetmeid (nii käitumuslikke kui ka struktuurseid)
  , mis on vajalikud käesoleva määruse tõhusa täitmise tagamiseks. Komisjon võib keelata sisule juurdepääsu kontrollijatel tegeleda omandamisega (sealhulgas nn tapva omandamisega) käesoleva määrusega seotud valdkondades, nagu digivaldkond või andmete kasutamisega seotud sektorid (nt mängud, uurimisinstituudid, tarbekaubad, vormisoleku seadmed, tervise jälgimise finantsteenused
  ),
  ning piiratud aja jooksul
  ,
  kui see on vajalik ja proportsionaalne korduvatest rikkumistest põhjustatud kahju heastamiseks või konkurentsi ja siseturu õigluse edasise kahjustamise vältimiseks. Seda tehes võib komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, nagu tõenäoline võrgumõju, andmete konsolideerimine ja võimalik pikaajaline mõju ning kas ja millal võib konkreetsete andmeressurssidega ettevõtjate omandamine horisontaalse, vertikaalse või konglomeraatmõju kaudu märkimisväärselt ohustada turgude avatust konkurentsile ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon peaks uurima ja hindama, kas täiendavad käitumuslikud või asjakohasel juhul struktuursed meetmed on põhjendatud, tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija ei saa käesoleva määruse eesmärkide saavutamist
  takistada
  , jättes ühe või
  mitu
  käesolevas määruses sätestatud
  kohustust süstemaatiliselt
  täitmata. Seepärast peaks komisjonil olema sellistel
  süstemaatiliselt kohustuste täitmata jätmise
  juhtudel õigus kehtestada mis tahes parandusmeetmeid (nii käitumuslikke kui ka struktuurseid)
  , mis on vajalikud käesoleva määruse tõhusa täitmise tagamiseks. Komisjon võib keelata sisule juurdepääsu kontrollijatel tegeleda omandamisega (sealhulgas nn tapva omandamisega) käesoleva määrusega seotud valdkondades, nagu digivaldkond või andmete kasutamisega seotud sektorid (nt mängud, uurimisinstituudid, tarbekaubad, vormisoleku seadmed, tervise jälgimise finantsteenused
  ),
  ning piiratud aja jooksul
  ,
  kui see on vajalik ja proportsionaalne korduvatest rikkumistest põhjustatud kahju heastamiseks või konkurentsi ja siseturu õigluse edasise kahjustamise vältimiseks. Seda tehes võib komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, nagu tõenäoline võrgumõju, andmete konsolideerimine ja võimalik pikaajaline mõju ning kas ja millal võib konkreetsete andmeressurssidega ettevõtjate omandamine horisontaalse, vertikaalse või konglomeraatmõju kaudu märkimisväärselt ohustada turgude avatust konkurentsile ja konkurentsivõimet.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 65 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (65a) | Ajutised meetmed võivad olla oluline vahend tagamaks, et uuritav rikkumine ei põhjustaks uurimise ajal sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele või lõppkasutajatele suurt ja vahetut kahju. Kiireloomulistel juhtudel, kui sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele või lõppkasutajatele võib tekkida suur ja vahetu kahju uute tavade tõttu, mis võivad kahjustada põhiplatvormi teenuste avatust konkurentsile, peaks komisjonil olema õigus kehtestada ajutisi meetmeid, pannes asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale ajutisi kohustusi. Need ajutised meetmed peaksid piirduma sellega, mis on vajalik ja õigustatud. Neid tuleks kohaldada kuni turu-uuringu lõpetamiseni ja artikli 17 kohaselt tehtava komisjoni lõppotsuseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65a)

Ajutised meetmed võivad olla oluline vahend tagamaks, et uuritav rikkumine ei põhjustaks uurimise ajal sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele või lõppkasutajatele suurt ja vahetut kahju. Kiireloomulistel juhtudel, kui sisule juurdepääsu kontrollijate ärikasutajatele või lõppkasutajatele võib tekkida suur ja vahetu kahju uute tavade tõttu, mis võivad kahjustada põhiplatvormi teenuste avatust konkurentsile, peaks komisjonil olema õigus kehtestada ajutisi meetmeid, pannes asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale ajutisi kohustusi. Need ajutised meetmed peaksid piirduma sellega, mis on vajalik ja õigustatud. Neid tuleks kohaldada kuni turu-uuringu lõpetamiseni ja artikli 17 kohaselt tehtava komisjoni lõppotsuseni.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (67) | Kui mittevastavust käsitleva menetluse või süsteemset mittevastavust käsitleva uurimise käigus teeb sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile ettepaneku võtta kohustusi, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu otsus, millega muudetakse kõnealused kohustused asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale siduvaks, kui komisjon leiab, et sellised vabatahtlikult võetud kohustused tagavad käesolevast määrusest tulenevate nõuete tõhusa täitmise. Samuti tuleks selles otsuses sedastada, et komisjonil pole enam põhjust meetmeid võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67)

Kui mittevastavust käsitleva menetluse või süsteemset mittevastavust käsitleva uurimise käigus teeb sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile ettepaneku võtta kohustusi, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu otsus, millega muudetakse kõnealused kohustused asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale siduvaks, kui komisjon leiab, et sellised vabatahtlikult võetud kohustused tagavad käesolevast määrusest tulenevate nõuete tõhusa täitmise. Samuti tuleks selles otsuses sedastada, et komisjonil pole enam põhjust meetmeid võtta.

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70) | Komisjonil peaks olema võimalik otse nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid mis tahes asjakohaseid tõendeid, andmeid ja teavet. Lisaks peaks komisjonil olema võimalik käesoleva määruse kohaldamiseks taotleda igalt liikmesriigi asutuselt, organilt või ametilt ning igalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult asjakohast teavet. Et komisjoni vastavat otsust täita, peavad ettevõtjad vastama faktilistele küsimustele ja esitama dokumente. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70)

Komisjonil peaks olema võimalik otse nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid mis tahes asjakohaseid tõendeid, andmeid ja teavet. Lisaks peaks komisjonil olema võimalik käesoleva määruse kohaldamiseks taotleda igalt liikmesriigi asutuselt, organilt või ametilt ning igalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult asjakohast teavet. Et komisjoni vastavat otsust täita, peavad ettevõtjad vastama faktilistele küsimustele ja esitama dokumente.

| (70) | Komisjonil peaks olema võimalik otse nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid mis tahes asjakohaseid tõendeid, andmeid ja teavet.
  Komisjon peaks teabe esitamise tähtaegade määramisel arvestama ettevõtja või ettevõtjate ühenduse suurust ja suutlikkust.
  Lisaks peaks komisjonil olema võimalik käesoleva määruse kohaldamiseks taotleda igalt liikmesriigi asutuselt, organilt või ametilt ning igalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult asjakohast teavet. Et komisjoni vastavat otsust täita, peavad ettevõtjad vastama faktilistele küsimustele ja esitama dokumente. |
| --- | --- |

(70)

Komisjonil peaks olema võimalik otse nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid mis tahes asjakohaseid tõendeid, andmeid ja teavet.
  Komisjon peaks teabe esitamise tähtaegade määramisel arvestama ettevõtja või ettevõtjate ühenduse suurust ja suutlikkust.
  Lisaks peaks komisjonil olema võimalik käesoleva määruse kohaldamiseks taotleda igalt liikmesriigi asutuselt, organilt või ametilt ning igalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult asjakohast teavet. Et komisjoni vastavat otsust täita, peavad ettevõtjad vastama faktilistele küsimustele ja esitama dokumente.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 75

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (75) | Käesoleva määruse alusel toimuvate menetluste raames tuleks asjaomastele ettevõtjatele tagada komisjoni ees ärakuulamise õigus ning tehtud otsused tuleks laialdaselt avalikustada. Ettevõtjatele hea halduse õiguse ja kaitseõiguste tagamisel ning eriti toimikule juurdepääsu õiguse ja ärakuulamise õiguse tagamisel on oluline
  tagada ka konfidentsiaalse teabe kaitse
  . Seejuures peaks komisjon teabe konfidentsiaalsuse kaitsmisel tagama, et teave, millele otsus tugineb, avalikustatakse sellises ulatuses, mis võimaldab otsuse adressaadil mõista otsuseni viinud asjaolusid ja kaalutlusi. Teatavatel tingimustel võib teatavaid äridokumente, näiteks advokaatide ja nende klientide vahelist suhtlust sisaldavaid dokumente, pidada konfidentsiaalseks, eeldusel et kõik asjakohased tingimused on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(75)

Käesoleva määruse alusel toimuvate menetluste raames tuleks asjaomastele ettevõtjatele tagada komisjoni ees ärakuulamise õigus ning tehtud otsused tuleks laialdaselt avalikustada. Ettevõtjatele hea halduse õiguse ja kaitseõiguste tagamisel ning eriti toimikule juurdepääsu õiguse ja ärakuulamise õiguse tagamisel on oluline
  tagada ka konfidentsiaalse teabe kaitse
  . Seejuures peaks komisjon teabe konfidentsiaalsuse kaitsmisel tagama, et teave, millele otsus tugineb, avalikustatakse sellises ulatuses, mis võimaldab otsuse adressaadil mõista otsuseni viinud asjaolusid ja kaalutlusi. Teatavatel tingimustel võib teatavaid äridokumente, näiteks advokaatide ja nende klientide vahelist suhtlust sisaldavaid dokumente, pidada konfidentsiaalseks, eeldusel et kõik asjakohased tingimused on täidetud.

| (75) | Käesoleva määruse alusel toimuvate menetluste raames tuleks asjaomastele ettevõtjatele tagada komisjoni ees ärakuulamise õigus ning tehtud otsused tuleks laialdaselt avalikustada. Ettevõtjatele hea halduse õiguse ja kaitseõiguste tagamisel ning eriti toimikule juurdepääsu õiguse ja ärakuulamise õiguse tagamisel on oluline
  , et kaitstaks konfidentsiaalset ja tundlikku äriteavet, mis võib kahjustada ärisaladuste salajasust
  . Seejuures peaks komisjon teabe konfidentsiaalsuse kaitsmisel tagama, et teave, millele otsus tugineb, avalikustatakse sellises ulatuses, mis võimaldab otsuse adressaadil mõista otsuseni viinud asjaolusid ja kaalutlusi. Teatavatel tingimustel võib teatavaid äridokumente, näiteks advokaatide ja nende klientide vahelist suhtlust sisaldavaid dokumente, pidada konfidentsiaalseks, eeldusel et kõik asjakohased tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(75)

Käesoleva määruse alusel toimuvate menetluste raames tuleks asjaomastele ettevõtjatele tagada komisjoni ees ärakuulamise õigus ning tehtud otsused tuleks laialdaselt avalikustada. Ettevõtjatele hea halduse õiguse ja kaitseõiguste tagamisel ning eriti toimikule juurdepääsu õiguse ja ärakuulamise õiguse tagamisel on oluline
  , et kaitstaks konfidentsiaalset ja tundlikku äriteavet, mis võib kahjustada ärisaladuste salajasust
  . Seejuures peaks komisjon teabe konfidentsiaalsuse kaitsmisel tagama, et teave, millele otsus tugineb, avalikustatakse sellises ulatuses, mis võimaldab otsuse adressaadil mõista otsuseni viinud asjaolusid ja kaalutlusi. Teatavatel tingimustel võib teatavaid äridokumente, näiteks advokaatide ja nende klientide vahelist suhtlust sisaldavaid dokumente, pidada konfidentsiaalseks, eeldusel et kõik asjakohased tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 75 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (75a) | Komisjoni ja liikmesriikide vahelise jõustamismeetmete alase koostöö ja kooskõlastamise hõlbustamiseks tuleks luua reguleerivate asutuste kõrgetasemeline rühm, kellel oleksid kohustused digisektoris ja kellel oleks õigus anda komisjonile nõu. Sellise reguleerivate asutuste rühma loomine peaks võimaldama teabe ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel ja paremat järelevalvet ning tugevdama seega käesoleva määruse rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(75a)

Komisjoni ja liikmesriikide vahelise jõustamismeetmete alase koostöö ja kooskõlastamise hõlbustamiseks tuleks luua reguleerivate asutuste kõrgetasemeline rühm, kellel oleksid kohustused digisektoris ja kellel oleks õigus anda komisjonile nõu. Sellise reguleerivate asutuste rühma loomine peaks võimaldama teabe ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel ja paremat järelevalvet ning tugevdama seega käesoleva määruse rakendamist.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 75 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (75b) | Komisjon peaks kohaldama käesoleva määruse sätteid tihedas koostöös riiklike pädevate asutustega, et tagada käesoleva määruse tõhus jõustatavus ja ühtne rakendamine ning hõlbustada koostööd riiklike asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(75b)

Komisjon peaks kohaldama käesoleva määruse sätteid tihedas koostöös riiklike pädevate asutustega, et tagada käesoleva määruse tõhus jõustatavus ja ühtne rakendamine ning hõlbustada koostööd riiklike asutustega.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 76

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (76) | Et tagada käesoleva määruse artiklite 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (35). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76)

Et tagada käesoleva määruse artiklite 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (35).

| (76) | Et tagada käesoleva määruse artiklite 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (35). |
| --- | --- |

(76)

Et tagada käesoleva määruse artiklite 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30 rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (35).

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (77) | Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt loodud nõuandekomitee peaks esitama oma arvamusi ka komisjoni teatavate üksikotsuste kohta, mis on tehtud käesoleva määruse alusel. Et tagada kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte. Delegeeritud õigusaktid tuleks vastu võtta eelkõige seoses metoodikaga, mille alusel määratakse kindlaks kvantitatiivsed künnised käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijate määramiseks
  , ning seoses käesolevas määruses sätestatud kohustuste ajakohastamisega, mis on vajalik siis, kui komisjon on turu-uuringu põhjal teinud kindlaks, et seoses põhiplatvormiteenuste konkurentsi piiravate või ebaõiglaste tavadega tuleb kohustusi ajakohastada
  . Väga oluline on, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ja et need konsultatsioonid toimuksid põhimõtete järgi, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (36). Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77)

Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt loodud nõuandekomitee peaks esitama oma arvamusi ka komisjoni teatavate üksikotsuste kohta, mis on tehtud käesoleva määruse alusel. Et tagada kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte. Delegeeritud õigusaktid tuleks vastu võtta eelkõige seoses metoodikaga, mille alusel määratakse kindlaks kvantitatiivsed künnised käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijate määramiseks
  , ning seoses käesolevas määruses sätestatud kohustuste ajakohastamisega, mis on vajalik siis, kui komisjon on turu-uuringu põhjal teinud kindlaks, et seoses põhiplatvormiteenuste konkurentsi piiravate või ebaõiglaste tavadega tuleb kohustusi ajakohastada
  . Väga oluline on, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ja et need konsultatsioonid toimuksid põhimõtete järgi, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (36). Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (77) | Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt loodud nõuandekomitee peaks esitama oma arvamusi ka komisjoni teatavate üksikotsuste kohta, mis on tehtud käesoleva määruse alusel. Et tagada kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte. Delegeeritud õigusaktid tuleks vastu võtta eelkõige seoses metoodikaga, mille alusel määratakse kindlaks kvantitatiivsed künnised käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijate määramiseks. Väga oluline on, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ja et need konsultatsioonid toimuksid põhimõtete järgi, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (36). Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(77)

Määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt loodud nõuandekomitee peaks esitama oma arvamusi ka komisjoni teatavate üksikotsuste kohta, mis on tehtud käesoleva määruse alusel. Et tagada kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte. Delegeeritud õigusaktid tuleks vastu võtta eelkõige seoses metoodikaga, mille alusel määratakse kindlaks kvantitatiivsed künnised käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijate määramiseks. Väga oluline on, et komisjon korraldaks asjakohaseid konsultatsioone ja et need konsultatsioonid toimuksid põhimõtete järgi, mis on sätestatud 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (36). Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (77a) | Liikmesriigi kohtutel on oluline roll käesoleva määruse kohaldamisel ja neil peaks olema võimalik paluda komisjonilt teavet või arvamusi käesoleva määruse kohaldamisel tekkivate küsimuste kohta. Samal ajal peaks komisjonil olema võimalik esitada liikmesriikide kohtutele suulisi või kirjalikke seisukohti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77a)

Liikmesriigi kohtutel on oluline roll käesoleva määruse kohaldamisel ja neil peaks olema võimalik paluda komisjonilt teavet või arvamusi käesoleva määruse kohaldamisel tekkivate küsimuste kohta. Samal ajal peaks komisjonil olema võimalik esitada liikmesriikide kohtutele suulisi või kirjalikke seisukohti.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (77b) | Rikkumisest teatajad võivad esitada pädevatele asutustele uut teavet, mis aitab neil avastada käesoleva määruse rikkumisi ja määrata nende eest karistusi. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega tagada, et kehtestatakse asjakohane kord, mis võimaldab isikutel teatada pädevatele asutustele käesoleva määruse tegelikust või võimalikust rikkumisest ning kaitsta neid kättemaksu eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77b)

Rikkumisest teatajad võivad esitada pädevatele asutustele uut teavet, mis aitab neil avastada käesoleva määruse rikkumisi ja määrata nende eest karistusi. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega tagada, et kehtestatakse asjakohane kord, mis võimaldab isikutel teatada pädevatele asutustele käesoleva määruse tegelikust või võimalikust rikkumisest ning kaitsta neid kättemaksu eest.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (77c) | Lõppkasutajatel peaks olema õigus kasutada oma õigusi seoses käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijatele pandud kohustustega esindushagide kaudu kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/1828. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77c)

Lõppkasutajatel peaks olema õigus kasutada oma õigusi seoses käesoleva määruse alusel sisule juurdepääsu kontrollijatele pandud kohustustega esindushagide kaudu kooskõlas direktiiviga (EL) 2020/1828.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 78

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (78) | Komisjon peaks hindama käesolevat määrust korrapäraselt ning jälgima tähelepanelikult selle mõju õiglusele ja konkurentsile digiplatvormimajanduse kaubanduslikes suhetes ning eelkõige tegema kindlaks, kas seda on vaja muuta seoses tehnika arengu ja kaubandustingimuste muutumisega. Hindamine peaks hõlmama põhiplatvormiteenuste loetelu
  ja sisule juurdepääsu kontrollijate kohustuste kogumi
  korrapärast läbivaatamist
  ning
  nende jõustamise ülevaatust, pidades silmas vajadust tagada liidu digiturgudel avatud ja õiglane konkurents. Et saada sektori arengusuundadest laiapõhjaline ülevaade, tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. Sellega seoses võib komisjon arvesse võtta ka arvamusi ja aruandeid, mille esitab veebiplatvormimajanduse vaatlusrühm, mis on loodud komisjoni 26. aprilli 2018. aasta otsusega C(2018)2393. Pärast hindamist peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid. Komisjon peaks käesolevas määruses sätestatud tavade ja kohustuste hindamisel ja läbivaatamisel võtma eesmärgiks tagada ELi ühiste õiguste ja väärtuste, eelkõige võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte kõrgetasemeline kaitse ja austamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(78)

Komisjon peaks hindama käesolevat määrust korrapäraselt ning jälgima tähelepanelikult selle mõju õiglusele ja konkurentsile digiplatvormimajanduse kaubanduslikes suhetes ning eelkõige tegema kindlaks, kas seda on vaja muuta seoses tehnika arengu ja kaubandustingimuste muutumisega. Hindamine peaks hõlmama põhiplatvormiteenuste loetelu
  ja sisule juurdepääsu kontrollijate kohustuste kogumi
  korrapärast läbivaatamist
  ning
  nende jõustamise ülevaatust, pidades silmas vajadust tagada liidu digiturgudel avatud ja õiglane konkurents. Et saada sektori arengusuundadest laiapõhjaline ülevaade, tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. Sellega seoses võib komisjon arvesse võtta ka arvamusi ja aruandeid, mille esitab veebiplatvormimajanduse vaatlusrühm, mis on loodud komisjoni 26. aprilli 2018. aasta otsusega C(2018)2393. Pärast hindamist peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid. Komisjon peaks käesolevas määruses sätestatud tavade ja kohustuste hindamisel ja läbivaatamisel võtma eesmärgiks tagada ELi ühiste õiguste ja väärtuste, eelkõige võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte kõrgetasemeline kaitse ja austamine.

| (78) | Komisjon peaks hindama käesolevat määrust korrapäraselt ning jälgima tähelepanelikult selle mõju õiglusele ja konkurentsile digiplatvormimajanduse kaubanduslikes suhetes ning eelkõige tegema kindlaks, kas seda on vaja muuta seoses tehnika arengu ja kaubandustingimuste muutumisega. Hindamine peaks hõlmama põhiplatvormiteenuste loetelu korrapärast läbivaatamist
  ja
  nende jõustamise ülevaatust, pidades silmas vajadust tagada liidu digiturgudel avatud ja õiglane konkurents. Et saada sektori arengusuundadest laiapõhjaline ülevaade, tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. Sellega seoses võib komisjon arvesse võtta ka arvamusi ja aruandeid, mille esitab veebiplatvormimajanduse vaatlusrühm, mis on loodud komisjoni 26. aprilli 2018. aasta otsusega C(2018)2393. Pärast hindamist peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid. Komisjon peaks käesolevas määruses sätestatud tavade ja kohustuste hindamisel ja läbivaatamisel võtma eesmärgiks tagada ELi ühiste õiguste ja väärtuste, eelkõige võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte kõrgetasemeline kaitse ja austamine. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon peaks hindama käesolevat määrust korrapäraselt ning jälgima tähelepanelikult selle mõju õiglusele ja konkurentsile digiplatvormimajanduse kaubanduslikes suhetes ning eelkõige tegema kindlaks, kas seda on vaja muuta seoses tehnika arengu ja kaubandustingimuste muutumisega. Hindamine peaks hõlmama põhiplatvormiteenuste loetelu korrapärast läbivaatamist
  ja
  nende jõustamise ülevaatust, pidades silmas vajadust tagada liidu digiturgudel avatud ja õiglane konkurents. Et saada sektori arengusuundadest laiapõhjaline ülevaade, tuleks hindamisel arvesse võtta liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade kogemusi. Sellega seoses võib komisjon arvesse võtta ka arvamusi ja aruandeid, mille esitab veebiplatvormimajanduse vaatlusrühm, mis on loodud komisjoni 26. aprilli 2018. aasta otsusega C(2018)2393. Pärast hindamist peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid. Komisjon peaks käesolevas määruses sätestatud tavade ja kohustuste hindamisel ja läbivaatamisel võtma eesmärgiks tagada ELi ühiste õiguste ja väärtuste, eelkõige võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte kõrgetasemeline kaitse ja austamine.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 78 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (78a) | Ilma et see piiraks eelarvemenetlust, tuleks komisjonile olemasolevate rahastamisvahendite kaudu eraldada piisavad inim-, finants- ja tehnilised ressursid, et ta saaks tõhusalt täita oma ülesandeid ja kasutada oma volitusi seoses käesoleva määruse jõustamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(78a)

Ilma et see piiraks eelarvemenetlust, tuleks komisjonile olemasolevate rahastamisvahendite kaudu eraldada piisavad inim-, finants- ja tehnilised ressursid, et ta saaks tõhusalt täita oma ülesandeid ja kasutada oma volitusi seoses käesoleva määruse jõustamisega.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 79 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 47 ja 50. Seega tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, | (79) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 47 ja 50. Seega tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 47 ja 50. Seega tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega,

(79)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artikleid 16, 47 ja 50. Seega tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega,

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva
  määrusega kehtestatakse
  ühtlustatud
  eeskirjad
  , millega tagatakse kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad. | 1.   Käesoleva
  määruse eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, kehtestades
  ühtlustatud
  õigusnormid
  , millega tagatakse kõikjal liidus
  kõigile ettevõtjatele
  konkurentsile avatud ja õiglased turud
  nii ärikasutajate kui ka lõppkasutajate huvides
  digisektoris, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad
  , et edendada innovatsiooni ja suurendada tarbijate heaolu
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva
  määrusega kehtestatakse
  ühtlustatud
  eeskirjad
  , millega tagatakse kõikjal liidus konkurentsile avatud ja õiglased turud digisektoris, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad.

1.   Käesoleva
  määruse eesmärk on aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, kehtestades
  ühtlustatud
  õigusnormid
  , millega tagatakse kõikjal liidus
  kõigile ettevõtjatele
  konkurentsile avatud ja õiglased turud
  nii ärikasutajate kui ka lõppkasutajate huvides
  digisektoris, kus tegutsevad sisule juurdepääsu kontrollijad
  , et edendada innovatsiooni ja suurendada tarbijate heaolu
  .

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste suhtes, mida kasutavad
  ärikasutajad, kelle asukoht on liidus, või
  lõppkasutajad, kelle asu- või elukoht on liidus, olenemata sisule juurdepääsu kontrollija asukohast ja olenemata teenuse osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest. | 2.   Käesolevat määrust kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste suhtes, mida kasutavad lõppkasutajad, kelle asu- või elukoht on liidus,
  ja ärikasutajad,
  olenemata sisule juurdepääsu kontrollija
  või ärikasutajate
  asukohast ja olenemata teenuse osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest.
  Käesolevat määrust kohaldatakse ja tõlgendatakse täielikus kooskõlas põhiõigustega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetega, eelkõige selle artiklitega 11, 16, 47 ja 50. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste suhtes, mida kasutavad
  ärikasutajad, kelle asukoht on liidus, või
  lõppkasutajad, kelle asu- või elukoht on liidus, olenemata sisule juurdepääsu kontrollija asukohast ja olenemata teenuse osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse sisule juurdepääsu kontrollijate osutatavate või pakutavate põhiplatvormiteenuste suhtes, mida kasutavad lõppkasutajad, kelle asu- või elukoht on liidus,
  ja ärikasutajad,
  olenemata sisule juurdepääsu kontrollija
  või ärikasutajate
  asukohast ja olenemata teenuse osutamise suhtes kohaldatavast muust õigusest.
  Käesolevat määrust kohaldatakse ja tõlgendatakse täielikus kooskõlas põhiõigustega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetega, eelkõige selle artiklitega 11, 16, 47 ja 50.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 1 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | mis on seotud direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 4 määratletud elektroonilise side teenustega, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2
  punkti 4 alapunktis b
  määratletud isikutevahelise side teenused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

mis on seotud direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 4 määratletud elektroonilise side teenustega, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2
  punkti 4 alapunktis b
  määratletud isikutevahelise side teenused.

punkti 4 alapunktis b

| b) | mis on seotud direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 4 määratletud elektroonilise side teenustega, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2
  punktis 7
  määratletud
  numbrivabad
  isikutevahelise side teenused. |
| --- | --- |

b)

mis on seotud direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 4 määratletud elektroonilise side teenustega, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2
  punktis 7
  määratletud
  numbrivabad
  isikutevahelise side teenused.

punktis 7

numbrivabad

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5

Artikkel 1 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Liikmesriigid
  ei
  kehtesta
  sisule juurdepääsu
  kontrollijate suhtes
  oma õigus- või haldusnormidega
  täiendavaid kohustusi
  konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. See ei piira muid õiguspäraseid avalikke huve kaitsvate
  eeskirjade
  kohaldamist kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige ei takista ükski käesoleva määruse säte liikmesriike kehtestamast liidu õigusega kooskõlas olevaid kohustusi ettevõtjatele, sealhulgas põhiplatvormiteenuste osutajatele, eesmärgiga kaitsta tarbijaid või võidelda kõlvatu konkurentsi vastu, kui need kohustused ei ole seotud asjaomaste ettevõtjate sisule juurdepääsu kontrollija staatusega käesoleva määruse tähenduses. | 5.   
  Selleks et vältida siseturu killustumist,
  ei
  pane liikmesriigid
  sisule juurdepääsu
  kontrollijatele käesoleva määruse tähenduses
  oma õigus- või haldusnormidega
  lisakohustusi
  konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. See ei piira muid õiguspäraseid avalikke huve kaitsvate
  normide
  kohaldamist kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige ei takista ükski käesoleva määruse säte liikmesriike kehtestamast liidu õigusega kooskõlas olevaid kohustusi ettevõtjatele, sealhulgas põhiplatvormiteenuste osutajatele, eesmärgiga kaitsta tarbijaid või võidelda kõlvatu konkurentsi vastu
  või järgida muud õiguspärast avallikku huvi
  , kui need kohustused ei ole seotud asjaomaste ettevõtjate sisule juurdepääsu kontrollija staatusega käesoleva määruse tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Liikmesriigid
  ei
  kehtesta
  sisule juurdepääsu
  kontrollijate suhtes
  oma õigus- või haldusnormidega
  täiendavaid kohustusi
  konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. See ei piira muid õiguspäraseid avalikke huve kaitsvate
  eeskirjade
  kohaldamist kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige ei takista ükski käesoleva määruse säte liikmesriike kehtestamast liidu õigusega kooskõlas olevaid kohustusi ettevõtjatele, sealhulgas põhiplatvormiteenuste osutajatele, eesmärgiga kaitsta tarbijaid või võidelda kõlvatu konkurentsi vastu, kui need kohustused ei ole seotud asjaomaste ettevõtjate sisule juurdepääsu kontrollija staatusega käesoleva määruse tähenduses.

5.   
  Selleks et vältida siseturu killustumist,
  ei
  pane liikmesriigid
  sisule juurdepääsu
  kontrollijatele käesoleva määruse tähenduses
  oma õigus- või haldusnormidega
  lisakohustusi
  konkurentsile avatud ja õiglaste turgude tagamise eesmärgil. See ei piira muid õiguspäraseid avalikke huve kaitsvate
  normide
  kohaldamist kooskõlas liidu õigusega. Eelkõige ei takista ükski käesoleva määruse säte liikmesriike kehtestamast liidu õigusega kooskõlas olevaid kohustusi ettevõtjatele, sealhulgas põhiplatvormiteenuste osutajatele, eesmärgiga kaitsta tarbijaid või võidelda kõlvatu konkurentsi vastu
  või järgida muud õiguspärast avallikku huvi
  , kui need kohustused ei ole seotud asjaomaste ettevõtjate sisule juurdepääsu kontrollija staatusega käesoleva määruse tähenduses.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 6

Artikkel 1 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Samuti ei piira see järgmiste
  eeskirjade
  kohaldamist:
  siseriiklikud eeskirjad
  , millega keelatakse konkurentsivastased kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused, kooskõlastatud tegevus ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine;
  siseriiklikud konkurentsieeskirjad
  , millega keelatakse muud ühepoolsed tegevused, kuivõrd neid kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollijad, või kuivõrd nendega
  kehtestatakse
  sisule juurdepääsu
  kontrollijate suhtes
  lisakohustusi; nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 (38)

  ja
  ühinemiste kontrolli käsitlevad
  siseriiklikud eeskirjad;
  määrus (EL) 2019/1150
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) ..../..

   (39). | 6.   Käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Samuti ei piira see
  järgmiste normide
  kohaldamist:
  liikmesriikide normid
  , millega keelatakse konkurentsivastased kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused, kooskõlastatud tegevus ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine;
  liikmesriikide konkurentsireeglid
  , millega keelatakse muud ühepoolsed tegevused, kuivõrd neid
  reegleid
  kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollijad
  käesoleva määruse tähenduses
  , või kuivõrd nendega
  pannakse
  sisule juurdepääsu
  kontrollijatele
  lisakohustusi; nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 (38), ühinemiste kontrolli käsitlevad
  liikmesriikide normid ja
  määrus (EL) 2019/1150. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Samuti ei piira see järgmiste
  eeskirjade
  kohaldamist:
  siseriiklikud eeskirjad
  , millega keelatakse konkurentsivastased kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused, kooskõlastatud tegevus ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine;
  siseriiklikud konkurentsieeskirjad
  , millega keelatakse muud ühepoolsed tegevused, kuivõrd neid kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollijad, või kuivõrd nendega
  kehtestatakse
  sisule juurdepääsu
  kontrollijate suhtes
  lisakohustusi; nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 (38)

  ja
  ühinemiste kontrolli käsitlevad
  siseriiklikud eeskirjad;
  määrus (EL) 2019/1150
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) ..../..

   (39).

6.   Käesolev määrus ei piira ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaldamist. Samuti ei piira see
  järgmiste normide
  kohaldamist:
  liikmesriikide normid
  , millega keelatakse konkurentsivastased kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused, kooskõlastatud tegevus ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine;
  liikmesriikide konkurentsireeglid
  , millega keelatakse muud ühepoolsed tegevused, kuivõrd neid
  reegleid
  kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes ei ole sisule juurdepääsu kontrollijad
  käesoleva määruse tähenduses
  , või kuivõrd nendega
  pannakse
  sisule juurdepääsu
  kontrollijatele
  lisakohustusi; nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 (38), ühinemiste kontrolli käsitlevad
  liikmesriikide normid ja
  määrus (EL) 2019/1150.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 7

Artikkel 1 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Riiklikud asutused ei võta vastu otsuseid, mis on vastuolus käesoleva määruse alusel vastu võetud komisjoni otsusega. Komisjon ja liikmesriigid teevad jõustamistegevuses tihedat koostööd ning kooskõlastavad oma tegevused. | 7.   Riiklikud asutused ei võta vastu otsuseid, mis on vastuolus käesoleva määruse alusel vastu võetud komisjoni otsusega. Komisjon ja liikmesriigid teevad jõustamistegevuses tihedat koostööd ning kooskõlastavad oma tegevused
  artiklis 31d sätestatud põhimõtete alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Riiklikud asutused ei võta vastu otsuseid, mis on vastuolus käesoleva määruse alusel vastu võetud komisjoni otsusega. Komisjon ja liikmesriigid teevad jõustamistegevuses tihedat koostööd ning kooskõlastavad oma tegevused.

7.   Riiklikud asutused ei võta vastu otsuseid, mis on vastuolus käesoleva määruse alusel vastu võetud komisjoni otsusega. Komisjon ja liikmesriigid teevad jõustamistegevuses tihedat koostööd ning kooskõlastavad oma tegevused
  artiklis 31d sätestatud põhimõtete alusel
  .

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | veebibrauserid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

veebibrauserid;

veebibrauserid;

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | digitaalassistendid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fb)

fb)

digitaalassistendid;

digitaalassistendid;

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f c (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt f c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | nutitelevisioon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fc)

fc)

nutitelevisioon;

nutitelevisioon;

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt h

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | punktides a–g loetletud põhiplatvormiteenuste
  pakkuja osutatavad
  reklaamiteenused
  , sealhulgas reklaamivõrgud, -börsid ja muud reklaamivahendusteenused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

punktides a–g loetletud põhiplatvormiteenuste
  pakkuja osutatavad
  reklaamiteenused
  , sealhulgas reklaamivõrgud, -börsid ja muud reklaamivahendusteenused;

punktides a–g loetletud põhiplatvormiteenuste

reklaamiteenused

| h) | teenuseosutaja osutatavad
  internetireklaamiteenused
  , sealhulgas reklaamivõrgud, -börsid ja muud reklaamivahendusteenused
  , kui ettevõtja, kellele ta kuulub, osutab ühtlasi punktides a–g loetletud põhiplatvormi teenuseid
  ; |
| --- | --- |

h)

teenuseosutaja osutatavad
  internetireklaamiteenused
  , sealhulgas reklaamivõrgud, -börsid ja muud reklaamivahendusteenused
  , kui ettevõtja, kellele ta kuulub, osutab ühtlasi punktides a–g loetletud põhiplatvormi teenuseid
  ;

internetireklaamiteenused

, kui ettevõtja, kellele ta kuulub, osutab ühtlasi punktides a–g loetletud põhiplatvormi teenuseid

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6) | „internetipõhine otsingumootor“ – määruse (EL) 2019/1150 artikli 2 punktis 5 määratletud digiteenus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6)

„internetipõhine otsingumootor“ – määruse (EL) 2019/1150 artikli 2 punktis 5 määratletud digiteenus;

| 6) | „internetipõhine otsingumootor“ – määruse (EL) 2019/1150 artikli 2 punktis 5 määratletud digiteenus
  , välja arvatud otsingufunktsioonid teiste internetipõhiste vahendusteenuste puhul
  ; |
| --- | --- |

6)

„internetipõhine otsingumootor“ – määruse (EL) 2019/1150 artikli 2 punktis 5 määratletud digiteenus
  , välja arvatud otsingufunktsioonid teiste internetipõhiste vahendusteenuste puhul
  ;

, välja arvatud otsingufunktsioonid teiste internetipõhiste vahendusteenuste puhul

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10a) | „veebibrauser“ – tarkvararakendus, mis võimaldab kasutajatel pääseda juurde veebisisule ja suhelda veebisisuga, mida majutatakse serverites, mis on ühendatud selliste võrkudega nagu internet, sealhulgas eraldiseisvad veebibrauserid ja tarkvarasse integreeritud veebibrauserid või muu sarnane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10a)

10a)

„veebibrauser“ – tarkvararakendus, mis võimaldab kasutajatel pääseda juurde veebisisule ja suhelda veebisisuga, mida majutatakse serverites, mis on ühendatud selliste võrkudega nagu internet, sealhulgas eraldiseisvad veebibrauserid ja tarkvarasse integreeritud veebibrauserid või muu sarnane;

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10b) | „virtuaalassistendid“ – tarkvara, mis on liidetud või ühendatud kaubaga direktiivi (EL) 2019/771 tähenduses, mis suudab töödelda nõudmisi, ülesandeid või küsimusi audio-, kuvamis- või muude kognitiivse andmetöötluse tehnoloogiate põhjal, sealhulgas liitreaalsuse teenused, ning mis kõnealustele nõudmistele, ülesannetele või küsimustele tuginedes kasutab oma ja kolmandate isikute teenuseid või kontrollib enda ja kolmandate isikute seadmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10b)

10b)

„virtuaalassistendid“ – tarkvara, mis on liidetud või ühendatud kaubaga direktiivi (EL) 2019/771 tähenduses, mis suudab töödelda nõudmisi, ülesandeid või küsimusi audio-, kuvamis- või muude kognitiivse andmetöötluse tehnoloogiate põhjal, sealhulgas liitreaalsuse teenused, ning mis kõnealustele nõudmistele, ülesannetele või küsimustele tuginedes kasutab oma ja kolmandate isikute teenuseid või kontrollib enda ja kolmandate isikute seadmeid.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 c (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10c) | „nutitelevisioon“ – süsteemitarkvara või tarkvararakendus, mis juhib internetiga ühendatud televiisorit, mis võimaldab käitada sellel tarkvararakendusi, sealhulgas muusika ja video voogedastuseks või piltide vaatamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10c)

10c)

„nutitelevisioon“ – süsteemitarkvara või tarkvararakendus, mis juhib internetiga ühendatud televiisorit, mis võimaldab käitada sellel tarkvararakendusi, sealhulgas muusika ja video voogedastuseks või piltide vaatamiseks;

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 14

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 14) | „kõrvalteenus“ – teenused, mida osutatakse seoses platvormi põhiteenustega või koos nendega, sealhulgas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3 määratletud makseteenused
  ja
  artikli 3 punktis j määratletud makseteenuseid toetavad tehnilised teenused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14)

„kõrvalteenus“ – teenused, mida osutatakse seoses platvormi põhiteenustega või koos nendega, sealhulgas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3 määratletud makseteenused
  ja
  artikli 3 punktis j määratletud makseteenuseid toetavad tehnilised teenused;

ja

| 14) | „kõrvalteenus“ – teenused, mida osutatakse seoses platvormi põhiteenustega või koos nendega, sealhulgas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3 määratletud makseteenused, artikli 3 punktis j määratletud makseteenuseid toetavad tehnilised teenused
  , äpisisesed makseteenused, täitmine, sealhulgas postipakkide kättetoimetamine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/644 artikli 2 punktis 2, ning kaubaveo-, identimis- ja reklaamiteenused
  ; |
| --- | --- |

14)

„kõrvalteenus“ – teenused, mida osutatakse seoses platvormi põhiteenustega või koos nendega, sealhulgas direktiivi (EL) 2015/2366 artikli 4 punktis 3 määratletud makseteenused, artikli 3 punktis j määratletud makseteenuseid toetavad tehnilised teenused
  , äpisisesed makseteenused, täitmine, sealhulgas postipakkide kättetoimetamine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/644 artikli 2 punktis 2, ning kaubaveo-, identimis- ja reklaamiteenused
  ;

, äpisisesed makseteenused, täitmine, sealhulgas postipakkide kättetoimetamine, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/644 artikli 2 punktis 2, ning kaubaveo-, identimis- ja reklaamiteenused

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a) | „äpisisene maksesüsteem“ – rakendus, teenus või kasutajaliides äpi kasutajate maksete töötlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a)

14a)

„äpisisene maksesüsteem“ – rakendus, teenus või kasutajaliides äpi kasutajate maksete töötlemiseks.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 18) | „järjestus“ – suhteline edemus, mis on antud
  internetipõhiste vahendusteenuste või internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste
  kaudu pakutavatele kaupadele või teenustele, või internetipõhise otsingumootori otsingutulemustele antud tähtsus, mille alusel
  neid
  tulemusi
  esitatakse
  ,
  järjestatakse
  või
  edastatakse vastavalt internetipõhiste vahendusteenuste pakkujate, internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste pakkujate või internetipõhiste otsingumootorite pakkujate kaudu
  , olenemata tulemuste esitamiseks, järjestamiseks või edastamiseks kasutatud tehnoloogilistest vahenditest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

18)

„järjestus“ – suhteline edemus, mis on antud
  internetipõhiste vahendusteenuste või internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste
  kaudu pakutavatele kaupadele või teenustele, või internetipõhise otsingumootori otsingutulemustele antud tähtsus, mille alusel
  neid
  tulemusi
  esitatakse
  ,
  järjestatakse
  või
  edastatakse vastavalt internetipõhiste vahendusteenuste pakkujate, internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste pakkujate või internetipõhiste otsingumootorite pakkujate kaudu
  , olenemata tulemuste esitamiseks, järjestamiseks või edastamiseks kasutatud tehnoloogilistest vahenditest;

internetipõhiste vahendusteenuste või internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste

neid

esitatakse

järjestatakse

edastatakse vastavalt internetipõhiste vahendusteenuste pakkujate, internetipõhiste sotsiaalvõrguteenuste pakkujate või internetipõhiste otsingumootorite pakkujate kaudu

| 18) | „järjestus“ – suhteline edemus, mis on antud
  põhiplatvormiteenuste
  kaudu pakutavatele kaupadele või teenustele, või internetipõhise otsingumootori otsingutulemustele antud tähtsus, mille alusel
  põhiplatvormiteenuse osutajad
  tulemusi
  esitavad
  ,
  järjestavad
  või
  edastavad
  , olenemata tulemuste esitamiseks, järjestamiseks või edastamiseks kasutatud tehnoloogilistest vahenditest; |
| --- | --- |

18)

„järjestus“ – suhteline edemus, mis on antud
  põhiplatvormiteenuste
  kaudu pakutavatele kaupadele või teenustele, või internetipõhise otsingumootori otsingutulemustele antud tähtsus, mille alusel
  põhiplatvormiteenuse osutajad
  tulemusi
  esitavad
  ,
  järjestavad
  või
  edastavad
  , olenemata tulemuste esitamiseks, järjestamiseks või edastamiseks kasutatud tehnoloogilistest vahenditest;

põhiplatvormiteenuste

põhiplatvormiteenuse osutajad

esitavad

järjestavad

edastavad

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 18 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 18a) | „otsingutulemused“ – mis tahes vormis teave, sealhulgas tekst, graafiline kujutis, hääl- või muu väljund, mis on esitatud kirjalikule või suulisele päringule vastuseks, olenemata sellest, kas teave on orgaaniline tulemus, makstud tulemus, otsene vastus või mis tahes toode, teenus või teave, mida pakutakse seoses orgaanilise tulemusega või esitatakse koos sellega või mis on paigutatud osaliselt või täielikult orgaanilisse tulemusse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

18a)

18a)

„otsingutulemused“ – mis tahes vormis teave, sealhulgas tekst, graafiline kujutis, hääl- või muu väljund, mis on esitatud kirjalikule või suulisele päringule vastuseks, olenemata sellest, kas teave on orgaaniline tulemus, makstud tulemus, otsene vastus või mis tahes toode, teenus või teave, mida pakutakse seoses orgaanilise tulemusega või esitatakse koos sellega või mis on paigutatud osaliselt või täielikult orgaanilisse tulemusse;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 23a) | „koostalitlusvõime“ – võime vahetada teavet ja kasutada vastastikku vahetatud teavet, nii et kõik asjaomase teenuse jaoks olulised riist- või tarkvara elemendid, mida teenuseosutaja kasutab, töötavad tõhusalt riist- või tarkvaraga, mis on oluline kolmandast isikust teenuseosutajate osutatavate teenuste jaoks, mis erinevad elementidest, mille kaudu asjaomane teave algselt esitati. See hõlmab võimet pääseda sellisele teabele juurde, ilma et muundamiseks oleks vaja kasutada rakendustarkvara või muud tehnoloogiat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

23a)

23a)

„koostalitlusvõime“ – võime vahetada teavet ja kasutada vastastikku vahetatud teavet, nii et kõik asjaomase teenuse jaoks olulised riist- või tarkvara elemendid, mida teenuseosutaja kasutab, töötavad tõhusalt riist- või tarkvaraga, mis on oluline kolmandast isikust teenuseosutajate osutatavate teenuste jaoks, mis erinevad elementidest, mille kaudu asjaomane teave algselt esitati. See hõlmab võimet pääseda sellisele teabele juurde, ilma et muundamiseks oleks vaja kasutada rakendustarkvara või muud tehnoloogiat.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Põhiplatvormiteenuse osutajale
  määratakse sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , kui: | 1.   
  Ettevõtja
  määratakse sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , kui: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Põhiplatvormiteenuse osutajale
  määratakse sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , kui:

1.   
  Ettevõtja
  määratakse sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , kui:

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | ta käitab põhiplatvormiteenust, mis on ärikasutajatele oluline lõppkasutajateni jõudmise värav; ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

ta käitab põhiplatvormiteenust, mis on ärikasutajatele oluline lõppkasutajateni jõudmise värav; ja

| b) | ta käitab põhiplatvormiteenust, mis on ärikasutajatele
  ja lõppkasutajatele
  oluline
  teiste
  lõppkasutajateni jõudmise värav; ja |
| --- | --- |

b)

ta käitab põhiplatvormiteenust, mis on ärikasutajatele
  ja lõppkasutajatele
  oluline
  teiste
  lõppkasutajateni jõudmise värav; ja

ja lõppkasutajatele

teiste

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Põhiplatvormiteenuse osutaja
  vastab: | 2.   
  Ettevõtja
  vastab: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Põhiplatvormiteenuse osutaja
  vastab:

2.   
  Ettevõtja
  vastab:

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, kui
  selle ettevõtja, kellele ta kuulub,
  aastakäive on
  EMP peale
  kokku viimase kolme majandusaasta jooksul olnud
  6,5
  miljardit eurot või rohkem või kui
  selle
  ettevõtja
  , kellele ta kuulub,
  keskmine turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus oli viimase majandusaasta jooksul vähemalt
  65
  miljardit eurot ning kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, kui
  selle ettevõtja, kellele ta kuulub,
  aastakäive on
  EMP peale
  kokku viimase kolme majandusaasta jooksul olnud
  6,5
  miljardit eurot või rohkem või kui
  selle
  ettevõtja
  , kellele ta kuulub,
  keskmine turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus oli viimase majandusaasta jooksul vähemalt
  65
  miljardit eurot ning kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis;

selle ettevõtja, kellele ta kuulub,

EMP peale

6,5

selle

, kellele ta kuulub,

65

| a) | lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, kui
  tema
  aastakäive on
  EMPs
  kokku viimase kolme majandusaasta jooksul olnud
  8
   miljardit eurot või rohkem või kui ettevõtja keskmine turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus oli viimase majandusaasta jooksul vähemalt
  80
   miljardit eurot ning kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a sätestatud tingimusele, kui
  tema
  aastakäive on
  EMPs
  kokku viimase kolme majandusaasta jooksul olnud
  8
   miljardit eurot või rohkem või kui ettevõtja keskmine turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus oli viimase majandusaasta jooksul vähemalt
  80
   miljardit eurot ning kui ta osutab põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis;

tema

EMPs

8

80

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 1

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| lõike 1 punktis b sätestatud tingimusele, kui tema osutatud
  põhiplatvormiteenust
  kasutas eelmisel majandusaastal üle 45 miljoni
  ELi
  asu- või elukohaga
  aktiivse
  lõppkasutaja kuus ning üle 10 000
  ELi
  asukohaga
  aktiivse
  ärikasutaja aastas; | lõike 1 punktis b sätestatud tingimusele, kui tema osutatud
  ühest või enamast põhiplatvormiteenusest igaüht
  kasutas eelmisel majandusaastal üle 45 miljoni
  EMP
  asu- või elukohaga lõppkasutaja kuus ning üle 10 000
  EMP
  asukohaga ärikasutaja aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

lõike 1 punktis b sätestatud tingimusele, kui tema osutatud
  põhiplatvormiteenust
  kasutas eelmisel majandusaastal üle 45 miljoni
  ELi
  asu- või elukohaga
  aktiivse
  lõppkasutaja kuus ning üle 10 000
  ELi
  asukohaga
  aktiivse
  ärikasutaja aastas;

põhiplatvormiteenust

ELi

aktiivse

ELi

aktiivse

lõike 1 punktis b sätestatud tingimusele, kui tema osutatud
  ühest või enamast põhiplatvormiteenusest igaüht
  kasutas eelmisel majandusaastal üle 45 miljoni
  EMP
  asu- või elukohaga lõppkasutaja kuus ning üle 10 000
  EMP
  asukohaga ärikasutaja aastas.

ühest või enamast põhiplatvormiteenusest igaüht

EMP

EMP

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 2

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| esimese lõigu kohaldamisel tähendab aktiivsete lõppkasutajate arv kuus aktiivsete lõppkasutajate kuu keskmist arvu viimase majandusaasta suurima osa jooksul; | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

esimese lõigu kohaldamisel tähendab aktiivsete lõppkasutajate arv kuus aktiivsete lõppkasutajate kuu keskmist arvu viimase majandusaasta suurima osa jooksul;

esimese lõigu kohaldamisel tähendab aktiivsete lõppkasutajate arv kuus aktiivsete lõppkasutajate kuu keskmist arvu viimase majandusaasta suurima osa jooksul;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, kui punktis b sätestatud künnised on saavutatud
  kolmel
  viimasel majandusaastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, kui punktis b sätestatud künnised on saavutatud
  kolmel
  viimasel majandusaastal.

kolmel

| c) | lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, kui punktis b sätestatud künnised on saavutatud
  kahel
  viimasel majandusaastal. |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, kui punktis b sätestatud künnised on saavutatud
  kahel
  viimasel majandusaastal.

kahel

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Punkti b kohaldamisel kehtib järgmine: |
| | i) | kui mõõdetakse aktiivsete lõppkasutajate arvu kuus ja aktiivsete ärikasutajate arvu aastas, võetakse arvesse käesoleva määruse lisas esitatud näitajaid; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punkti b kohaldamisel kehtib järgmine:

Punkti b kohaldamisel kehtib järgmine:

i)

i)

kui mõõdetakse aktiivsete lõppkasutajate arvu kuus ja aktiivsete ärikasutajate arvu aastas, võetakse arvesse käesoleva määruse lisas esitatud näitajaid; ning

kui mõõdetakse aktiivsete lõppkasutajate arvu kuus ja aktiivsete ärikasutajate arvu aastas, võetakse arvesse käesoleva määruse lisas esitatud näitajaid; ning

| ii) | lõppkasutajate arv kuus on kuu keskmine lõppkasutajate arv viimase majandusaasta vähemalt kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

ii)

ii)

lõppkasutajate arv kuus on kuu keskmine lõppkasutajate arv viimase majandusaasta vähemalt kuue kuu jooksul;

lõppkasutajate arv kuus on kuu keskmine lõppkasutajate arv viimase majandusaasta vähemalt kuue kuu jooksul;

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui
  põhiplatvormiteenuste osutaja
  vastab lõikes 2 sätestatud kõigile künnistele, teatab ta sellest komisjonile
  kolme
  kuu jooksul pärast kõnealuste künniste saavutamist
  ja
  esitab talle lõikes 2 määratletud asjakohase teabe. Kõnealune teade hõlmab lõikes 2 kindlaks määratud asjakohast teavet
  teenuseosutaja
  iga sellise põhiplatvormiteenuse kohta, mille puhul on saavutatud lõike 2 punktis b sätestatud künniseid. Teadet ajakohastatakse iga kord, kui veel mõne põhiplatvormiteenuse puhul saavutatakse lõike 2 punktis b sätestatud künnised. | 3.   Kui
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  vastab lõikes 2 sätestatud kõigile künnistele, teatab ta sellest komisjonile
  viivitamata ja igal juhul kahe
  kuu jooksul pärast kõnealuste künniste saavutamist
  ning
  esitab talle lõikes 2 määratletud asjakohase teabe. Kõnealune teade hõlmab lõikes 2 kindlaks määratud asjakohast teavet
  ettevõtja
  iga sellise põhiplatvormiteenuse kohta, mille puhul on saavutatud lõike 2 punktis b sätestatud künniseid. Teadet ajakohastatakse iga kord, kui veel mõne põhiplatvormiteenuse puhul saavutatakse lõike 2 punktis b sätestatud künnised. |
| Kui asjaomane
  põhiplatvormiteenuste osutaja
  ei esita käesoleva lõike kohaselt nõutavat teavet, võib komisjon määrata
  asjaomasele teenuseosutajale
  siiski igal ajal lõike 4 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse
  . | Kui asjaomane
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  ei esita käesoleva lõike kohaselt nõutavat teavet, võib komisjon määrata
  asjaomase ettevõtja
  siiski igal ajal lõike 4 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui
  põhiplatvormiteenuste osutaja
  vastab lõikes 2 sätestatud kõigile künnistele, teatab ta sellest komisjonile
  kolme
  kuu jooksul pärast kõnealuste künniste saavutamist
  ja
  esitab talle lõikes 2 määratletud asjakohase teabe. Kõnealune teade hõlmab lõikes 2 kindlaks määratud asjakohast teavet
  teenuseosutaja
  iga sellise põhiplatvormiteenuse kohta, mille puhul on saavutatud lõike 2 punktis b sätestatud künniseid. Teadet ajakohastatakse iga kord, kui veel mõne põhiplatvormiteenuse puhul saavutatakse lõike 2 punktis b sätestatud künnised.

3.   Kui
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  vastab lõikes 2 sätestatud kõigile künnistele, teatab ta sellest komisjonile
  viivitamata ja igal juhul kahe
  kuu jooksul pärast kõnealuste künniste saavutamist
  ning
  esitab talle lõikes 2 määratletud asjakohase teabe. Kõnealune teade hõlmab lõikes 2 kindlaks määratud asjakohast teavet
  ettevõtja
  iga sellise põhiplatvormiteenuse kohta, mille puhul on saavutatud lõike 2 punktis b sätestatud künniseid. Teadet ajakohastatakse iga kord, kui veel mõne põhiplatvormiteenuse puhul saavutatakse lõike 2 punktis b sätestatud künnised.

Kui asjaomane
  põhiplatvormiteenuste osutaja
  ei esita käesoleva lõike kohaselt nõutavat teavet, võib komisjon määrata
  asjaomasele teenuseosutajale
  siiski igal ajal lõike 4 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse
  .

põhiplatvormiteenuste osutaja

asjaomasele teenuseosutajale

kontrollija staatuse

Kui asjaomane
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  ei esita käesoleva lõike kohaselt nõutavat teavet, võib komisjon määrata
  asjaomase ettevõtja
  siiski igal ajal lõike 4 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  .

põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja

asjaomase ettevõtja

kontrollijaks

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon määrab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 60 päeva pärast lõikes 3 osutatud täieliku teabe saamist
  põhiplatvormiteenuste osutajale
  , kes vastab kõigile lõikes 2 sätestatud künnistele, sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse, välja arvatud juhul, kui kõnealune teenuseosutaja esitab
  oma teates
  piisavalt põhjendatud
  argumendid selle kohta, et olukorras, milles asjaomast põhiplatvormiteenust osutatakse,
  ja võttes arvesse lõikes 6 loetletud elemente,
  ei vasta
  asjaomane teenuseosutaja
  lõikes 1 sätestatud tingimustele. | Komisjon määrab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 60 päeva pärast lõikes 3 osutatud täieliku teabe saamist
  põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  , kes vastab kõigile lõikes 2 sätestatud künnistele, sisule juurdepääsu
  kontrollijaks. Ettevõtja võib esitada
  oma teates
  veenvad
  argumendid selle kohta, et olukorras, milles asjaomast põhiplatvormiteenust osutatakse, ei vasta
  ettevõtja
  lõikes 1 sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon määrab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 60 päeva pärast lõikes 3 osutatud täieliku teabe saamist
  põhiplatvormiteenuste osutajale
  , kes vastab kõigile lõikes 2 sätestatud künnistele, sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse, välja arvatud juhul, kui kõnealune teenuseosutaja esitab
  oma teates
  piisavalt põhjendatud
  argumendid selle kohta, et olukorras, milles asjaomast põhiplatvormiteenust osutatakse,
  ja võttes arvesse lõikes 6 loetletud elemente,
  ei vasta
  asjaomane teenuseosutaja
  lõikes 1 sätestatud tingimustele.

põhiplatvormiteenuste osutajale

kontrollija staatuse, välja arvatud juhul, kui kõnealune teenuseosutaja esitab

piisavalt põhjendatud

ja võttes arvesse lõikes 6 loetletud elemente,

asjaomane teenuseosutaja

Komisjon määrab põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 60 päeva pärast lõikes 3 osutatud täieliku teabe saamist
  põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  , kes vastab kõigile lõikes 2 sätestatud künnistele, sisule juurdepääsu
  kontrollijaks. Ettevõtja võib esitada
  oma teates
  veenvad
  argumendid selle kohta, et olukorras, milles asjaomast põhiplatvormiteenust osutatakse, ei vasta
  ettevõtja
  lõikes 1 sätestatud tingimustele.

põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja

kontrollijaks. Ettevõtja võib esitada

veenvad

ettevõtja

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 3 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui sisule juurdepääsu kontrollija esitab piisavalt põhjendatud argumendid tõendamaks, et ta ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele, kohaldab komisjon lõiget 6, et hinnata, kas lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui sisule juurdepääsu kontrollija esitab piisavalt põhjendatud argumendid tõendamaks, et ta ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele, kohaldab komisjon lõiget 6, et hinnata, kas lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

Kui sisule juurdepääsu kontrollija esitab piisavalt põhjendatud argumendid tõendamaks, et ta ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele, kohaldab komisjon lõiget 6, et hinnata, kas lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kui põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja ei teavita komisjoni, ei esita lõikes 3 nõutud teavet või ei esita komisjoni määratud tähtajaks kogu asjakohast teavet, mida on vaja selleks, et hinnata tema sisule juurdepääsu kontrollijaks määramist vastavalt lõigetele 2 ja 6, on komisjonil õigus igal ajal määrata see ettevõtja sisule juurdepääsu kontrollijaks komisjonile kättesaadava teabe põhjal vastavalt lõikele 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kui põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja ei teavita komisjoni, ei esita lõikes 3 nõutud teavet või ei esita komisjoni määratud tähtajaks kogu asjakohast teavet, mida on vaja selleks, et hinnata tema sisule juurdepääsu kontrollijaks määramist vastavalt lõigetele 2 ja 6, on komisjonil õigus igal ajal määrata see ettevõtja sisule juurdepääsu kontrollijaks komisjonile kättesaadava teabe põhjal vastavalt lõikele 4.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjonil on artikli 37 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada
  seda
  korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust
  , eriti seoses lõike 2 punktis a sätestatud künnisega
  . | 5.   Komisjonil on artikli 37 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada
  käesoleva artikli
  lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada
  metoodikat
  korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud näitajate loetelu ajakohastamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjonil on artikli 37 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada
  seda
  korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust
  , eriti seoses lõike 2 punktis a sätestatud künnisega
  .

5.   Komisjonil on artikli 37 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada
  käesoleva artikli
  lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele vastavuse kindlaksmääramise metoodikat ning vajaduse korral kohandada
  metoodikat
  korrapäraselt, lähtudes turu ja tehnoloogia arengust.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse lisas esitatud näitajate loetelu ajakohastamiseks.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 1

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib
  artiklis 15 sätestatud korras
  määrata
  sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse igale põhiplatvormiteenuse osutajale
  ,
  kes vastab lõikes 1 sätestatud kõigile nõuetele
  ,
  kuid ei vasta
  kõigile lõikes
  2
  sätestatud
  künnistele
  ,
  või kes on esitanud piisavalt põhjendatud argumendid vastavalt lõikele 4
  . | Komisjon
  määrab
  artiklis 15 sätestatud korras sisule juurdepääsu
  kontrollijaks iga põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  ,
  välja arvatud keskmise suurusega, väikesed ja mikroettevõtjad
  ,
  nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ, kes vastab
  kõigile
  käesoleva artikli
  lõikes
  1
  sätestatud
  nõuetele
  ,
  kuid ei vasta kõigile käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud künnistele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib
  artiklis 15 sätestatud korras
  määrata
  sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse igale põhiplatvormiteenuse osutajale
  ,
  kes vastab lõikes 1 sätestatud kõigile nõuetele
  ,
  kuid ei vasta
  kõigile lõikes
  2
  sätestatud
  künnistele
  ,
  või kes on esitanud piisavalt põhjendatud argumendid vastavalt lõikele 4
  .

võib

määrata

kontrollija staatuse igale põhiplatvormiteenuse osutajale

kes vastab lõikes 1 sätestatud kõigile nõuetele

kuid ei vasta

2

künnistele

või kes on esitanud piisavalt põhjendatud argumendid vastavalt lõikele 4

Komisjon
  määrab
  artiklis 15 sätestatud korras sisule juurdepääsu
  kontrollijaks iga põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  ,
  välja arvatud keskmise suurusega, väikesed ja mikroettevõtjad
  ,
  nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ, kes vastab
  kõigile
  käesoleva artikli
  lõikes
  1
  sätestatud
  nõuetele
  ,
  kuid ei vasta kõigile käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud künnistele
  .

määrab

kontrollijaks iga põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja

välja arvatud keskmise suurusega, väikesed ja mikroettevõtjad

nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ, kes vastab

käesoleva artikli

1

nõuetele

kuid ei vasta kõigile käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud künnistele

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | põhiplatvormiteenuste osutaja
  suurus, sealhulgas käive ja turukapitalisatsioon, tegevus ja positsioon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

põhiplatvormiteenuste osutaja
  suurus, sealhulgas käive ja turukapitalisatsioon, tegevus ja positsioon;

põhiplatvormiteenuste osutaja

| a) | põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  suurus, sealhulgas käive ja turukapitalisatsioon, tegevus ja positsioon; |
| --- | --- |

a)

põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja
  suurus, sealhulgas käive ja turukapitalisatsioon, tegevus ja positsioon;

põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt c

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | võrgumõjust tulenevad turule sisenemise tõkked ja andmepõhised eelised, eelkõige seoses sellega, mis puudutab
  teenuseosutaja
  juurdepääsu isikuandmetele ja isikustamata andmetele, nende kogumist või analüüsimise võimalusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

võrgumõjust tulenevad turule sisenemise tõkked ja andmepõhised eelised, eelkõige seoses sellega, mis puudutab
  teenuseosutaja
  juurdepääsu isikuandmetele ja isikustamata andmetele, nende kogumist või analüüsimise võimalusi;

teenuseosutaja

| c) | võrgumõjust tulenevad turule sisenemise tõkked ja andmepõhised eelised, eelkõige seoses sellega, mis puudutab
  ettevõtja
  juurdepääsu isikuandmetele ja isikustamata andmetele, nende kogumist või analüüsimise võimalusi; |
| --- | --- |

c)

võrgumõjust tulenevad turule sisenemise tõkked ja andmepõhised eelised, eelkõige seoses sellega, mis puudutab
  ettevõtja
  juurdepääsu isikuandmetele ja isikustamata andmetele, nende kogumist või analüüsimise võimalusi;

ettevõtja

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt d

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | mastaabisääst
  , millest
  teenuseosutaja
  kasu
  lõikab
  , sealhulgas seoses andmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

mastaabisääst
  , millest
  teenuseosutaja
  kasu
  lõikab
  , sealhulgas seoses andmetega;

mastaabisääst

teenuseosutaja

lõikab

| d) | mastaabi- ja mitmekülgsusega seotud mõju
  , millest
  ettevõtja
  kasu
  saab
  , sealhulgas seoses andmetega; |
| --- | --- |

d)

mastaabi- ja mitmekülgsusega seotud mõju
  , millest
  ettevõtja
  kasu
  saab
  , sealhulgas seoses andmetega;

mastaabi- ja mitmekülgsusega seotud mõju

ettevõtja

saab

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | mitme võrgu kasutamise määr ärikasutajate seas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

mitme võrgu kasutamise määr ärikasutajate seas;

mitme võrgu kasutamise määr ärikasutajate seas;

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt e b (uus)

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 2 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | ettevõtja suutlikkus rakendada konglomeraadistrateegiaid, eelkõige vertikaalse integratsiooni või märkimisväärse võimenduse kaudu seotud turgudel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

ettevõtja suutlikkus rakendada konglomeraadistrateegiaid, eelkõige vertikaalse integratsiooni või märkimisväärse võimenduse kaudu seotud turgudel;

ettevõtja suutlikkus rakendada konglomeraadistrateegiaid, eelkõige vertikaalse integratsiooni või märkimisväärse võimenduse kaudu seotud turgudel;

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 3

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamisel võtab komisjon arvesse nende elementide eeldatavat arengut. | Hindamisel võtab komisjon arvesse nende elementide eeldatavat arengut
  , sealhulgas mis tahes kavandatavaid koondumisi, mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris osutatavate teenuste osutajat
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hindamisel võtab komisjon arvesse nende elementide eeldatavat arengut.

Hindamisel võtab komisjon arvesse nende elementide eeldatavat arengut
  , sealhulgas mis tahes kavandatavaid koondumisi, mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris osutatavate teenuste osutajat
  .

, sealhulgas mis tahes kavandatavaid koondumisi, mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris osutatavate teenuste osutajat

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 4

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes vastab lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes vastab lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus.

Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes vastab lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 5

Artikkel 3 – lõige 6 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes ei vasta lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus saadaolevate andmete alusel. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes ei vasta lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus saadaolevate andmete alusel.

Kui sellise põhiplatvormiteenuse osutaja, kes ei vasta lõikes 2 sätestatud kvantitatiivsetele künnistele, ei täida olulisel määral komisjoni uurimismeetmetest tulenevaid korraldusi ning kui rikkumine jätkub ka pärast sellise mõistliku pikkusega perioodi möödumist, mille jooksul paluti teenuseosutajal nõuded täita ja märkused esitada, on komisjonil õigus määrata kõnealusele teenuseosutajale sisule juurdepääsu kontrollija staatus saadaolevate andmete alusel.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 7

Artikkel 3 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   
  Komisjon määrab iga sisule juurdepääsu kontrollija
  puhul, kes on määratud lõike 4 või 6 järgi,
  kindlaks ettevõtja, kellele ta kuulub, ja loetleb
  asjaomased põhiplatvormiteenused, mida sama ettevõtja veel osutab ja mis eraldi toimivad olulise väravana, mille kaudu ärikasutajad
  lõppkasutajateni
  jõuavad, nagu on osutatud lõike 1 punktis b. | 7.   
  Iga ettevõtja
  puhul, kes on määratud
  sisule juurdepääsu kontrollijaks
  lõike 4 või 6 järgi,
  määrab komisjon lõike 4 kohaselt määratud tähtaja jooksul kindlaks
  asjaomased põhiplatvormiteenused, mida sama ettevõtja veel osutab ja mis eraldi toimivad olulise väravana, mille kaudu ärikasutajad jõuavad
  lõppkasutajateni
  , nagu on osutatud lõike 1 punktis b. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   
  Komisjon määrab iga sisule juurdepääsu kontrollija
  puhul, kes on määratud lõike 4 või 6 järgi,
  kindlaks ettevõtja, kellele ta kuulub, ja loetleb
  asjaomased põhiplatvormiteenused, mida sama ettevõtja veel osutab ja mis eraldi toimivad olulise väravana, mille kaudu ärikasutajad
  lõppkasutajateni
  jõuavad, nagu on osutatud lõike 1 punktis b.

7.   
  Iga ettevõtja
  puhul, kes on määratud
  sisule juurdepääsu kontrollijaks
  lõike 4 või 6 järgi,
  määrab komisjon lõike 4 kohaselt määratud tähtaja jooksul kindlaks
  asjaomased põhiplatvormiteenused, mida sama ettevõtja veel osutab ja mis eraldi toimivad olulise väravana, mille kaudu ärikasutajad jõuavad
  lõppkasutajateni
  , nagu on osutatud lõike 1 punktis b.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 8

Artikkel 3 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustused
  kuue
  kuu jooksul pärast põhiplatvormiteenuse loetellu lisamist vastavalt artiklile 7. | 8.   Sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustused
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui nelja
  kuu jooksul pärast põhiplatvormiteenuse loetellu lisamist vastavalt artiklile 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustused
  kuue
  kuu jooksul pärast põhiplatvormiteenuse loetellu lisamist vastavalt artiklile 7.

8.   Sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustused
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui nelja
  kuu jooksul pärast põhiplatvormiteenuse loetellu lisamist vastavalt artiklile 7.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon vaatab korrapäraselt ja vähemalt iga
  kahe
  aasta järel läbi, kas ettevõtjad,
  kellele
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , vastavad endiselt artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele
  või kas on uusi põhiplatvormiteenuste osutajaid
  ,
  kes
  vastavad nendele tingimustele. Korrapärase läbivaatamise käigus kontrollitakse ka seda, kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste loetelu on vaja kohandada. | Komisjon vaatab korrapäraselt ja vähemalt iga
  kolme
  aasta järel läbi, kas ettevõtjad,
  kes
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , vastavad endiselt artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele
  , ning vaatab vähemalt igal aastal läbi
  ,
  kas uued põhiplatvormiteenused
  vastavad nendele tingimustele. Korrapärase läbivaatamise käigus kontrollitakse ka seda, kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste loetelu on vaja kohandada.
  Läbivaatamisel ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kohustuste suhtes peatavat mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab korrapäraselt ja vähemalt iga
  kahe
  aasta järel läbi, kas ettevõtjad,
  kellele
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , vastavad endiselt artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele
  või kas on uusi põhiplatvormiteenuste osutajaid
  ,
  kes
  vastavad nendele tingimustele. Korrapärase läbivaatamise käigus kontrollitakse ka seda, kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste loetelu on vaja kohandada.

kahe

kellele

kontrollija staatus

või kas on uusi põhiplatvormiteenuste osutajaid

kes

Komisjon vaatab korrapäraselt ja vähemalt iga
  kolme
  aasta järel läbi, kas ettevõtjad,
  kes
  on määratud sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , vastavad endiselt artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimustele
  , ning vaatab vähemalt igal aastal läbi
  ,
  kas uued põhiplatvormiteenused
  vastavad nendele tingimustele. Korrapärase läbivaatamise käigus kontrollitakse ka seda, kas sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste loetelu on vaja kohandada.
  Läbivaatamisel ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kohustuste suhtes peatavat mõju.

kolme

kes

kontrollijaks

, ning vaatab vähemalt igal aastal läbi

kas uued põhiplatvormiteenused

Läbivaatamisel ei ole sisule juurdepääsu kontrollija kohustuste suhtes peatavat mõju.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon leiab esimese lõigu kohase läbivaatamise põhjal, et asjaolud, mille alusel määrati
  põhiplatvormiteenuste osutajale
  sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , on muutunud, võtab ta vastu vastava otsuse. | Kui komisjon leiab esimese lõigu kohase läbivaatamise põhjal, et asjaolud, mille alusel määrati
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , on muutunud, võtab ta vastu vastava otsuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui komisjon leiab esimese lõigu kohase läbivaatamise põhjal, et asjaolud, mille alusel määrati
  põhiplatvormiteenuste osutajale
  sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , on muutunud, võtab ta vastu vastava otsuse.

põhiplatvormiteenuste osutajale

kontrollija staatus

Kui komisjon leiab esimese lõigu kohase läbivaatamise põhjal, et asjaolud, mille alusel määrati
  põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja
  sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , on muutunud, võtab ta vastu vastava otsuse.

põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja

kontrollijaks

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon avaldab ja ajakohastab pidevalt sisule juurdepääsu
  kontrollijate
  loetelu ja põhiplatvormiteenuste loetelu, mille puhul nad peavad täitma artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi. | 3.   Komisjon avaldab ja ajakohastab pidevalt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks määratud ettevõtjate
  loetelu ja põhiplatvormiteenuste loetelu, mille puhul nad peavad täitma artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.
  Komisjon avaldab aastaaruande, milles esitab oma järelevalve tulemused, sealhulgas mõju ärikasutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning lõppkasutajatele, ning esitab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon avaldab ja ajakohastab pidevalt sisule juurdepääsu
  kontrollijate
  loetelu ja põhiplatvormiteenuste loetelu, mille puhul nad peavad täitma artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.

3.   Komisjon avaldab ja ajakohastab pidevalt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks määratud ettevõtjate
  loetelu ja põhiplatvormiteenuste loetelu, mille puhul nad peavad täitma artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.
  Komisjon avaldab aastaaruande, milles esitab oma järelevalve tulemused, sealhulgas mõju ärikasutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning lõppkasutajatele, ning esitab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | hoiduma asjaomaste põhiplatvormiteenuste kaudu saadud isikuandmete kombineerimisest kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate mis tahes muude teenuste kaudu saadud isikuandmetega või kolmandate isikute osutatavate teenuste kaudu saadud isikuandmetega ning hoiduma registreerimast lõppkasutajaid sisule juurdepääsu kontrollija teiste teenuste kasutajaks isikuandmete kombineerimise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui lõppkasutajale on esitatud selgelt valikuvõimalused
  ja
  ta on andnud oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

hoiduma asjaomaste põhiplatvormiteenuste kaudu saadud isikuandmete kombineerimisest kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate mis tahes muude teenuste kaudu saadud isikuandmetega või kolmandate isikute osutatavate teenuste kaudu saadud isikuandmetega ning hoiduma registreerimast lõppkasutajaid sisule juurdepääsu kontrollija teiste teenuste kasutajaks isikuandmete kombineerimise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui lõppkasutajale on esitatud selgelt valikuvõimalused
  ja
  ta on andnud oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses;

ja

| a) | hoiduma asjaomaste põhiplatvormiteenuste kaudu saadud isikuandmete kombineerimisest
  ja ristkasutamisest
  kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate mis tahes muude teenuste kaudu saadud isikuandmetega või kolmandate isikute osutatavate teenuste kaudu saadud isikuandmetega ning hoiduma registreerimast lõppkasutajaid sisule juurdepääsu kontrollija teiste teenuste kasutajaks isikuandmete kombineerimise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui lõppkasutajale on esitatud selgelt
  ja arusaadavalt
  valikuvõimalused
  ning
  ta on andnud oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

hoiduma asjaomaste põhiplatvormiteenuste kaudu saadud isikuandmete kombineerimisest
  ja ristkasutamisest
  kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate mis tahes muude teenuste kaudu saadud isikuandmetega või kolmandate isikute osutatavate teenuste kaudu saadud isikuandmetega ning hoiduma registreerimast lõppkasutajaid sisule juurdepääsu kontrollija teiste teenuste kasutajaks isikuandmete kombineerimise eesmärgil, välja arvatud juhul, kui lõppkasutajale on esitatud selgelt
  ja arusaadavalt
  valikuvõimalused
  ning
  ta on andnud oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses;

ja ristkasutamisest

ja arusaadavalt

ning

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | võimaldama ärikasutajatel pakkuda
  lõppkasutajatele samu tooteid või teenuseid kolmanda isiku internetipõhiste vahendusteenuste kaudu hindadega või tingimustel, mis erinevad hindadest või tingimustest, mida pakutakse sisule juurdepääsu kontrollija internetipõhiste vahendusteenuste kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

võimaldama ärikasutajatel pakkuda
  lõppkasutajatele samu tooteid või teenuseid kolmanda isiku internetipõhiste vahendusteenuste kaudu hindadega või tingimustel, mis erinevad hindadest või tingimustest, mida pakutakse sisule juurdepääsu kontrollija internetipõhiste vahendusteenuste kaudu;

võimaldama ärikasutajatel pakkuda

| b) | hoiduma selliste lepinguliste kohustuste kohaldamisest, mis takistavad ärikasutajaid pakkumast
  lõppkasutajatele samu tooteid või teenuseid kolmanda isiku internetipõhiste vahendusteenuste kaudu
  või nende oma internetipõhise otsemüügikanali kaudu
  hindadega või tingimustel, mis erinevad hindadest või tingimustest, mida pakutakse sisule juurdepääsu kontrollija internetipõhiste vahendusteenuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

hoiduma selliste lepinguliste kohustuste kohaldamisest, mis takistavad ärikasutajaid pakkumast
  lõppkasutajatele samu tooteid või teenuseid kolmanda isiku internetipõhiste vahendusteenuste kaudu
  või nende oma internetipõhise otsemüügikanali kaudu
  hindadega või tingimustel, mis erinevad hindadest või tingimustest, mida pakutakse sisule juurdepääsu kontrollija internetipõhiste vahendusteenuste kaudu;

hoiduma selliste lepinguliste kohustuste kohaldamisest, mis takistavad ärikasutajaid pakkumast

või nende oma internetipõhise otsemüügikanali kaudu

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | võimaldama ärikasutajatel reklaamida
  pakkumisi
  põhiplatvormiteenuse kaudu saadud lõppkasutajatele ja sõlmida nende lõppkasutajatega lepinguid, olenemata sellest, kas nad kasutavad selleks
  kõnealuse
  sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid või mitte
  , ning võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

võimaldama ärikasutajatel reklaamida
  pakkumisi
  põhiplatvormiteenuse kaudu saadud lõppkasutajatele ja sõlmida nende lõppkasutajatega lepinguid, olenemata sellest, kas nad kasutavad selleks
  kõnealuse
  sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid või mitte
  , ning võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata
  ;

pakkumisi

kõnealuse

, ning võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata

| c) | võimaldama ärikasutajatel
  edastada ja
  reklaamida põhiplatvormiteenuse
  või muude kanalite
  kaudu saadud lõppkasutajatele
  pakkumisi, sealhulgas erinevatel ostutingimustel,
  ja sõlmida nende lõppkasutajatega lepinguid
  või saada makseid osutatud teenuste eest
  , olenemata sellest, kas nad kasutavad selleks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid või mitte; |
| --- | --- |

c)

võimaldama ärikasutajatel
  edastada ja
  reklaamida põhiplatvormiteenuse
  või muude kanalite
  kaudu saadud lõppkasutajatele
  pakkumisi, sealhulgas erinevatel ostutingimustel,
  ja sõlmida nende lõppkasutajatega lepinguid
  või saada makseid osutatud teenuste eest
  , olenemata sellest, kas nad kasutavad selleks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid või mitte;

edastada ja

või muude kanalite

pakkumisi, sealhulgas erinevatel ostutingimustel,

või saada makseid osutatud teenuste eest

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, sealhulgas siis, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt ilma kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata, välja arvatud juhul, kui sisule juurdepääsu kontrollija suudab tõendada, et see juurdepääs ohustab lõppkasutajate andmete kaitset või küberturvalisust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, sealhulgas siis, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt ilma kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata, välja arvatud juhul, kui sisule juurdepääsu kontrollija suudab tõendada, et see juurdepääs ohustab lõppkasutajate andmete kaitset või küberturvalisust;

võimaldama lõppkasutajatel sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu pääseda juurde sisule, tellimustele, funktsioonidele või muule ning neid kasutada ärikasutaja tarkvararakenduse kaudu, sealhulgas siis, kui lõppkasutajad on need kaubad saanud asjaomaselt ärikasutajalt ilma kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutamata, välja arvatud juhul, kui sisule juurdepääsu kontrollija suudab tõendada, et see juurdepääs ohustab lõppkasutajate andmete kaitset või küberturvalisust;

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | mitte takistama ärikasutajatel pöörduda asjakohase ametiasutuse poole sisule juurdepääsu kontrollija tegevusega seotud probleemide tõstatamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

mitte takistama ärikasutajatel pöörduda asjakohase ametiasutuse poole sisule juurdepääsu kontrollija tegevusega seotud probleemide tõstatamiseks;

| d) | mitte takistama ärikasutajatel
  ega lõppkasutajatel otse ega kaudselt
  pöörduda asjakohase ametiasutuse
  , sealhulgas liikmesriikide kohtute
  poole sisule juurdepääsu kontrollija tegevusega seotud probleemide tõstatamiseks; |
| --- | --- |

d)

mitte takistama ärikasutajatel
  ega lõppkasutajatel otse ega kaudselt
  pöörduda asjakohase ametiasutuse
  , sealhulgas liikmesriikide kohtute
  poole sisule juurdepääsu kontrollija tegevusega seotud probleemide tõstatamiseks;

ega lõppkasutajatel otse ega kaudselt

, sealhulgas liikmesriikide kohtute

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | hoiduma nõudmast ärikasutajatelt, et nad kasutaksid või pakuksid sisule juurdepääsu kontrollija identimisteenust või teeksid sellega koostööd, kui ärikasutajad pakuvad oma teenuseid kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

hoiduma nõudmast ärikasutajatelt, et nad kasutaksid või pakuksid sisule juurdepääsu kontrollija identimisteenust või teeksid sellega koostööd, kui ärikasutajad pakuvad oma teenuseid kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutades;

| e) | hoiduma nõudmast ärikasutajatelt, et nad kasutaksid või pakuksid sisule juurdepääsu kontrollija identimisteenust või
  muud kõrvalteenust või
  teeksid sellega koostööd, kui ärikasutajad pakuvad oma teenuseid kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutades; |
| --- | --- |

e)

hoiduma nõudmast ärikasutajatelt, et nad kasutaksid või pakuksid sisule juurdepääsu kontrollija identimisteenust või
  muud kõrvalteenust või
  teeksid sellega koostööd, kui ärikasutajad pakuvad oma teenuseid kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuseid kasutades;

muud kõrvalteenust või

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | hoiduma nõudmast
  äri- või lõppkasutajatelt
  artikli 3 kohaselt määratud või artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele vastava
  muu põhiplatvormiteenuse tellijaks või kasutajaks registreerimist kui eeltingimust, et
  saada juurdepääs mõnele
  kõnealuse artikli kohaselt määratud
  põhiplatvormiteenusele
  või registreeruda selle tellijaks või kasutajaks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

hoiduma nõudmast
  äri- või lõppkasutajatelt
  artikli 3 kohaselt määratud või artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele vastava
  muu põhiplatvormiteenuse tellijaks või kasutajaks registreerimist kui eeltingimust, et
  saada juurdepääs mõnele
  kõnealuse artikli kohaselt määratud
  põhiplatvormiteenusele
  või registreeruda selle tellijaks või kasutajaks;

hoiduma nõudmast

artikli 3 kohaselt määratud või artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele vastava

saada juurdepääs mõnele

põhiplatvormiteenusele

| f) | mitte nõudma
  äri- või lõppkasutajatelt muu põhiplatvormiteenuse tellijaks või kasutajaks registreerimist kui eeltingimust, et
  nad saaksid kasutada mõnd
  kõnealuse artikli kohaselt määratud
  põhiplatvormiteenust
  või registreeruda selle tellijaks või kasutajaks; |
| --- | --- |

f)

mitte nõudma
  äri- või lõppkasutajatelt muu põhiplatvormiteenuse tellijaks või kasutajaks registreerimist kui eeltingimust, et
  nad saaksid kasutada mõnd
  kõnealuse artikli kohaselt määratud
  põhiplatvormiteenust
  või registreeruda selle tellijaks või kasutajaks;

mitte nõudma

nad saaksid kasutada mõnd

põhiplatvormiteenust

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | andma reklaamijatele ja avaldajatele, kellele ta osutab reklaamiteenuseid
  , nende taotluse korral teavet reklaamija ja avaldaja makstud hinna kohta
  ,
  samuti summa või tasu kohta
  ,
  mida nad maksavad avaldajale kindla reklaami avaldamise eest
  ja
  sisule juurdepääsu kontrollijale asjakohase reklaamiteenuse eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

andma reklaamijatele ja avaldajatele, kellele ta osutab reklaamiteenuseid
  , nende taotluse korral teavet reklaamija ja avaldaja makstud hinna kohta
  ,
  samuti summa või tasu kohta
  ,
  mida nad maksavad avaldajale kindla reklaami avaldamise eest
  ja
  sisule juurdepääsu kontrollijale asjakohase reklaamiteenuse eest.

, nende taotluse korral teavet reklaamija ja avaldaja makstud hinna kohta

samuti summa või tasu kohta

mida nad maksavad avaldajale kindla reklaami avaldamise eest

sisule juurdepääsu kontrollijale asjakohase reklaamiteenuse eest.

| g) | andma reklaamijatele ja avaldajatele
  või reklaamijate või avaldajate volitatud kolmandatele isikutele,
  kellele ta osutab
  digitaalseid
  reklaamiteenuseid,
  tasuta, kvaliteetne, tõhus
  ,
  pidev ja reaalajas juurdepääs täielikule teabele reklaamiportfelli nähtavuse
  ja
  kättesaadavuse kohta, sealhulgas: |
| --- | --- |

g)

andma reklaamijatele ja avaldajatele
  või reklaamijate või avaldajate volitatud kolmandatele isikutele,
  kellele ta osutab
  digitaalseid
  reklaamiteenuseid,
  tasuta, kvaliteetne, tõhus
  ,
  pidev ja reaalajas juurdepääs täielikule teabele reklaamiportfelli nähtavuse
  ja
  kättesaadavuse kohta, sealhulgas:

või reklaamijate või avaldajate volitatud kolmandatele isikutele,

digitaalseid

tasuta, kvaliteetne, tõhus

pidev ja reaalajas juurdepääs täielikule teabele reklaamiportfelli nähtavuse

kättesaadavuse kohta, sealhulgas:

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt i (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | i) | reklaamijate ja reklaamivahendajate pakkumuste hinnatingimused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

i)

reklaamijate ja reklaamivahendajate pakkumuste hinnatingimused;

reklaamijate ja reklaamivahendajate pakkumuste hinnatingimused;

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt ii (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt ii (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ii) | hinnakujundusmehhanismid ja tasude arvutamise skeemid, sealhulgas enampakkumisprotsessis kriteeriumid, mis ei ole seotud hinnaga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

ii)

hinnakujundusmehhanismid ja tasude arvutamise skeemid, sealhulgas enampakkumisprotsessis kriteeriumid, mis ei ole seotud hinnaga;

hinnakujundusmehhanismid ja tasude arvutamise skeemid, sealhulgas enampakkumisprotsessis kriteeriumid, mis ei ole seotud hinnaga;

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt iii (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt iii (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iii) | reklaamija ja avaldaja makstud hind ja tasud, sealhulgas võimalikud mahaarvamised ja lisatasud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

iii)

reklaamija ja avaldaja makstud hind ja tasud, sealhulgas võimalikud mahaarvamised ja lisatasud;

reklaamija ja avaldaja makstud hind ja tasud, sealhulgas võimalikud mahaarvamised ja lisatasud;

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt iv (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt iv (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iv) | teatava reklaami avaldamise eest avaldajale makstav summa ja tasu ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

iv)

teatava reklaami avaldamise eest avaldajale makstav summa ja tasu ning

teatava reklaami avaldamise eest avaldajale makstav summa ja tasu ning

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt v (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g – alapunkt v (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | v) | sisule juurdepääsu kontrollija osutatud iga asjaomase reklaamiteenuse eest avaldajale makstav summa ja tasu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v)

v)

sisule juurdepääsu kontrollija osutatud iga asjaomase reklaamiteenuse eest avaldajale makstav summa ja tasu.

sisule juurdepääsu kontrollija osutatud iga asjaomase reklaamiteenuse eest avaldajale makstav summa ja tasu.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud selle tulemusena või sellega seoses, et kõnealused ärikasutajad, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajad, on kasutanud asjaomaseid põhiplatvormiteenuseid või kõrvalteenuseid, või mille on esitanud põhiplatvormiteenuste või kõrvalteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud selle tulemusena või sellega seoses, et kõnealused ärikasutajad, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajad, on kasutanud asjaomaseid põhiplatvormiteenuseid või kõrvalteenuseid, või mille on esitanud põhiplatvormiteenuste või kõrvalteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad;

hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud selle tulemusena või sellega seoses, et kõnealused ärikasutajad, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajad, on kasutanud asjaomaseid põhiplatvormiteenuseid või kõrvalteenuseid, või mille on esitanud põhiplatvormiteenuste või kõrvalteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad;

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt g b (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | gb) | innustama lõppkasutajaid esimest korda operatsioonisüsteemi eelpaigaldatud põhiplatvormiteenust kasutades valima põhiplatvormiteenuse vaikeseadete asemel peamiste kättesaadavate kolmandate isikute teenuste loetelust muu võimaluse, ning lubama ja tehniliselt võimaldama lõppkasutajatel eelpaigaldatud tarkvararakendusi põhiplatvormiteenusest millal tahes eemaldada, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija õigust selliste tarkvararakenduste eemaldamist piirata, mis on operatsioonisüsteemi või seadme tööks hädavajalikud ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

gb)

gb)

innustama lõppkasutajaid esimest korda operatsioonisüsteemi eelpaigaldatud põhiplatvormiteenust kasutades valima põhiplatvormiteenuse vaikeseadete asemel peamiste kättesaadavate kolmandate isikute teenuste loetelust muu võimaluse, ning lubama ja tehniliselt võimaldama lõppkasutajatel eelpaigaldatud tarkvararakendusi põhiplatvormiteenusest millal tahes eemaldada, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija õigust selliste tarkvararakenduste eemaldamist piirata, mis on operatsioonisüsteemi või seadme tööks hädavajalikud ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda;

innustama lõppkasutajaid esimest korda operatsioonisüsteemi eelpaigaldatud põhiplatvormiteenust kasutades valima põhiplatvormiteenuse vaikeseadete asemel peamiste kättesaadavate kolmandate isikute teenuste loetelust muu võimaluse, ning lubama ja tehniliselt võimaldama lõppkasutajatel eelpaigaldatud tarkvararakendusi põhiplatvormiteenusest millal tahes eemaldada, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija õigust selliste tarkvararakenduste eemaldamist piirata, mis on operatsioonisüsteemi või seadme tööks hädavajalikud ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda;

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast mis tahes andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajate, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajate tegevuse käigus või mille tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad on esitanud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

a)

hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast mis tahes andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajate, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajate tegevuse käigus või mille tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad on esitanud;

hoiduma ärikasutajatega konkureerides kasutamast mis tahes andmeid, mis ei ole avalikult kättesaadavad ja mis on saadud tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajate, sealhulgas nende ärikasutajate lõppkasutajate tegevuse käigus või mille tema põhiplatvormiteenuste ärikasutajad või nende ärikasutajate lõppkasutajad on esitanud;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | hoiduma iseenda ärilistel eesmärkidel ja iseenda teenustesse kolmandate isikute reklaami paigutamisel isikuandmete kombineerimisest, et pakkuda suunatud või mikrosuunatud reklaami, välja arvatud juhul, kui lõppkasutaja, kes ei ole alaealine, on andnud sisule juurdepääsu kontrollijale kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud menetlusega selge, selgesõnalise, uuendatud ja teadva nõusoleku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

hoiduma iseenda ärilistel eesmärkidel ja iseenda teenustesse kolmandate isikute reklaami paigutamisel isikuandmete kombineerimisest, et pakkuda suunatud või mikrosuunatud reklaami, välja arvatud juhul, kui lõppkasutaja, kes ei ole alaealine, on andnud sisule juurdepääsu kontrollijale kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud menetlusega selge, selgesõnalise, uuendatud ja teadva nõusoleku.

hoiduma iseenda ärilistel eesmärkidel ja iseenda teenustesse kolmandate isikute reklaami paigutamisel isikuandmete kombineerimisest, et pakkuda suunatud või mikrosuunatud reklaami, välja arvatud juhul, kui lõppkasutaja, kes ei ole alaealine, on andnud sisule juurdepääsu kontrollijale kooskõlas määruses (EL) 2016/679 sätestatud menetlusega selge, selgesõnalise, uuendatud ja teadva nõusoleku.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | võimaldama lõppkasutajatel desinstallida kõik eelpaigaldatud tarkvararakendused oma põhiplatvormiteenusest, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija võimalust piirata selliste tarkvararakenduste eemaldamist, mis on hädavajalikud operatsioonisüsteemi või seadme toimimiseks ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

võimaldama lõppkasutajatel desinstallida kõik eelpaigaldatud tarkvararakendused oma põhiplatvormiteenusest, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija võimalust piirata selliste tarkvararakenduste eemaldamist, mis on hädavajalikud operatsioonisüsteemi või seadme toimimiseks ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda;

võimaldama lõppkasutajatel desinstallida kõik eelpaigaldatud tarkvararakendused oma põhiplatvormiteenusest, ilma et see piiraks sisule juurdepääsu kontrollija võimalust piirata selliste tarkvararakenduste eemaldamist, mis on hädavajalikud operatsioonisüsteemi või seadme toimimiseks ja mida kolmandad isikud ei saa tehniliselt eraldiseisvana pakkuda;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | võimaldama
  paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode, mis kasutavad kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteeme või teevad nendega koostööd, ning võimaldama nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele juurdepääsu ka muul viisil kui kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu; sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata võtta proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

võimaldama
  paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode, mis kasutavad kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteeme või teevad nendega koostööd, ning võimaldama nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele juurdepääsu ka muul viisil kui kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste kaudu; sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata võtta proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust;

võimaldama

| c) | lubama ja tehniliselt võimaldama
  paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode, mis kasutavad kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteeme või teevad nendega koostööd, ning võimaldama nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele juurdepääsu ka muul viisil kui kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija
  asjaomaste
  põhiplatvormiteenuste kaudu
  . Asjakohasel juhul palub sisule juurdepääsu kontrollija lõppkasutajatel otsustada, kas nad soovivad muuta allalaaditud rakenduse või rakenduste poe vaikevalikuks.
  Sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata võtta
  vajalikke ja
  proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust
  ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on neid vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid korrektselt põhjendanud
  ; |
| --- | --- |

c)

lubama ja tehniliselt võimaldama
  paigaldada ja tõhusalt kasutada kolmanda isiku tarkvararakendusi või tarkvararakenduste poode, mis kasutavad kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteeme või teevad nendega koostööd, ning võimaldama nendele tarkvararakendustele või tarkvararakenduste poodidele juurdepääsu ka muul viisil kui kõnealuse sisule juurdepääsu kontrollija
  asjaomaste
  põhiplatvormiteenuste kaudu
  . Asjakohasel juhul palub sisule juurdepääsu kontrollija lõppkasutajatel otsustada, kas nad soovivad muuta allalaaditud rakenduse või rakenduste poe vaikevalikuks.
  Sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata võtta
  vajalikke ja
  proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et kolmanda isiku tarkvararakendused või tarkvararakenduste poed ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija pakutava riistvara või operatsioonisüsteemi terviklust
  ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on neid vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid korrektselt põhjendanud
  ;

lubama ja tehniliselt võimaldama

asjaomaste

. Asjakohasel juhul palub sisule juurdepääsu kontrollija lõppkasutajatel otsustada, kas nad soovivad muuta allalaaditud rakenduse või rakenduste poe vaikevalikuks.

vajalikke ja

ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on neid vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid korrektselt põhjendanud

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | hoiduma toodete
  järjestamisel
  selliste teenuste ja toodete eeliskohtlemisest
  , mida sisule juurdepääsu kontrollija pakub ise või mida pakuvad samale sisule juurdepääsu kontrollijale kuuluvad kolmandad isikud, võrreldes kolmandate isikute sarnaste teenuste või toodetega, ning kohaldama
  sellise järjestamise puhul
  õiglasi ja mittediskrimineerivaid tingimusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

hoiduma toodete
  järjestamisel
  selliste teenuste ja toodete eeliskohtlemisest
  , mida sisule juurdepääsu kontrollija pakub ise või mida pakuvad samale sisule juurdepääsu kontrollijale kuuluvad kolmandad isikud, võrreldes kolmandate isikute sarnaste teenuste või toodetega, ning kohaldama
  sellise järjestamise puhul
  õiglasi ja mittediskrimineerivaid tingimusi;

hoiduma toodete

selliste teenuste ja toodete eeliskohtlemisest

sellise järjestamise puhul

| d) | mitte eelistama
  järjestamisel
  ega kohtlema muudes seadetes soodsamini selliseid teenuseid ja tooteid
  , mida sisule juurdepääsu kontrollija pakub ise või mida pakuvad samale sisule juurdepääsu kontrollijale kuuluvad kolmandad isikud, võrreldes kolmandate isikute sarnaste teenuste või toodetega, ning kohaldama
  selliste kolmanda isiku teenuste ja toodete suhtes läbipaistvaid,
  õiglasi ja mittediskrimineerivaid tingimusi; |
| --- | --- |

d)

mitte eelistama
  järjestamisel
  ega kohtlema muudes seadetes soodsamini selliseid teenuseid ja tooteid
  , mida sisule juurdepääsu kontrollija pakub ise või mida pakuvad samale sisule juurdepääsu kontrollijale kuuluvad kolmandad isikud, võrreldes kolmandate isikute sarnaste teenuste või toodetega, ning kohaldama
  selliste kolmanda isiku teenuste ja toodete suhtes läbipaistvaid,
  õiglasi ja mittediskrimineerivaid tingimusi;

mitte eelistama

ega kohtlema muudes seadetes soodsamini selliseid teenuseid ja tooteid

selliste kolmanda isiku teenuste ja toodete suhtes läbipaistvaid,

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | hoiduma
  tehniliselt
  piiramast
  lõppkasutajate võimalust vahetada ja tellida eri tarkvararakendusi ja -teenuseid,
  millele juurde pääsemiseks kasutatakse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteemi;
  see kehtib ka lõppkasutajate internetiühenduse pakkuja valimise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

hoiduma
  tehniliselt
  piiramast
  lõppkasutajate võimalust vahetada ja tellida eri tarkvararakendusi ja -teenuseid,
  millele juurde pääsemiseks kasutatakse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteemi;
  see kehtib ka lõppkasutajate internetiühenduse pakkuja valimise kohta;

hoiduma

piiramast

millele juurde pääsemiseks kasutatakse sisule juurdepääsu kontrollija operatsioonisüsteemi;

| e) | mitte piirama
  tehniliselt
  ega muul viisil
  lõppkasutajate võimalust vahetada ja tellida eri tarkvararakendusi ja -teenuseid, see kehtib ka lõppkasutajate internetiühenduse pakkuja valimise kohta; |
| --- | --- |

e)

mitte piirama
  tehniliselt
  ega muul viisil
  lõppkasutajate võimalust vahetada ja tellida eri tarkvararakendusi ja -teenuseid, see kehtib ka lõppkasutajate internetiühenduse pakkuja valimise kohta;

mitte piirama

ega muul viisil

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | hoiduma tavadest, mis takistavad lõppkasutajatel kasutada põhiplatvormiteenuse tellimuse tühistamise õigust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

hoiduma tavadest, mis takistavad lõppkasutajatel kasutada põhiplatvormiteenuse tellimuse tühistamise õigust;

hoiduma tavadest, mis takistavad lõppkasutajatel kasutada põhiplatvormiteenuse tellimuse tühistamise õigust;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | võimaldama ärikasutajatele ja
  kõrvalteenuste osutajatele
  juurdepääsu samadele
  operatsioonisüsteemi
  ,
  riist-
  või
  tarkvaraelementidele
  ning
  tagama samal tasemel koostalitlusvõime
  , mis on tagatud või
  mida kasutatakse
  sisule juurdepääsu kontrollija kõrvalteenuste
  osutamise korral
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f)

võimaldama ärikasutajatele ja
  kõrvalteenuste osutajatele
  juurdepääsu samadele
  operatsioonisüsteemi
  ,
  riist-
  või
  tarkvaraelementidele
  ning
  tagama samal tasemel koostalitlusvõime
  , mis on tagatud või
  mida kasutatakse
  sisule juurdepääsu kontrollija kõrvalteenuste
  osutamise korral
  ;

kõrvalteenuste osutajatele

operatsioonisüsteemi

riist-

tarkvaraelementidele

tagama samal tasemel koostalitlusvõime

mida kasutatakse

osutamise korral

| f) | võimaldama ärikasutajatele
  , teenuseosutajatele
  ja
  riistvarapakkujatele tasuta
  juurdepääsu samadele
  riist- ja tarkvaraelementidele
  ,
  millele pääsetakse juurde
  või
  mida hallatakse artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud operatsioonisüsteemi kaudu,
  ning
  selliste riist- ja tarkvaraelementidega koostalitlust
  ,
  ja
  mis on tagatud
  sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate teenuste
  või
  pakutava riistvara puhul. Ühtlasi võimaldatakse kõrvalteenuste osutajatele juurdepääsu samadele operatsioonisüsteemi, riist- või tarkvaraelementidele, mis on tagatud
  sisule juurdepääsu kontrollija
  osutatavate
  kõrvalteenuste
  puhul, ja nendega koostalitlust, olenemata sellest, kas need tarkvaraelemendid kuuluvad mõnda operatsioonisüsteemi. Sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata vältimatute meetmete võtmist, tagamaks, et koostalitlus ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija poolt pakutavate operatsioonisüsteemi, riist- ega tarkvaraelementide terviklust ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on vältimatuid meetmeid korrektselt põhjendanud; |
| --- | --- |

f)

võimaldama ärikasutajatele
  , teenuseosutajatele
  ja
  riistvarapakkujatele tasuta
  juurdepääsu samadele
  riist- ja tarkvaraelementidele
  ,
  millele pääsetakse juurde
  või
  mida hallatakse artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud operatsioonisüsteemi kaudu,
  ning
  selliste riist- ja tarkvaraelementidega koostalitlust
  ,
  ja
  mis on tagatud
  sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate teenuste
  või
  pakutava riistvara puhul. Ühtlasi võimaldatakse kõrvalteenuste osutajatele juurdepääsu samadele operatsioonisüsteemi, riist- või tarkvaraelementidele, mis on tagatud
  sisule juurdepääsu kontrollija
  osutatavate
  kõrvalteenuste
  puhul, ja nendega koostalitlust, olenemata sellest, kas need tarkvaraelemendid kuuluvad mõnda operatsioonisüsteemi. Sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata vältimatute meetmete võtmist, tagamaks, et koostalitlus ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija poolt pakutavate operatsioonisüsteemi, riist- ega tarkvaraelementide terviklust ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on vältimatuid meetmeid korrektselt põhjendanud;

, teenuseosutajatele

riistvarapakkujatele tasuta

riist- ja tarkvaraelementidele

millele pääsetakse juurde

mida hallatakse artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud operatsioonisüsteemi kaudu,

selliste riist- ja tarkvaraelementidega koostalitlust

ja

sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate teenuste

pakutava riistvara puhul. Ühtlasi võimaldatakse kõrvalteenuste osutajatele juurdepääsu samadele operatsioonisüsteemi, riist- või tarkvaraelementidele, mis on tagatud

osutatavate

puhul, ja nendega koostalitlust, olenemata sellest, kas need tarkvaraelemendid kuuluvad mõnda operatsioonisüsteemi. Sisule juurdepääsu kontrollijal ei takistata vältimatute meetmete võtmist, tagamaks, et koostalitlus ei ohusta sisule juurdepääsu kontrollija poolt pakutavate operatsioonisüsteemi, riist- ega tarkvaraelementide terviklust ega kahjusta lõppkasutajate andmekaitset ega küberturvalisust, tingimusel, et sisule juurdepääsu kontrollija on vältimatuid meetmeid korrektselt põhjendanud;

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | võimaldama kõigil numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus sisule juurdepääsu kontrollija numbrivaba isikutevahelise side teenustega, mis on kindlaks tehtud artikli 3 lõike 7 kohaselt. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

võimaldama kõigil numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus sisule juurdepääsu kontrollija numbrivaba isikutevahelise side teenustega, mis on kindlaks tehtud artikli 3 lõike 7 kohaselt. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme;

võimaldama kõigil numbrivaba isikutevahelise side teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus sisule juurdepääsu kontrollija numbrivaba isikutevahelise side teenustega, mis on kindlaks tehtud artikli 3 lõike 7 kohaselt. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme;

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f b (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | võimaldama kõigil sotsiaalvõrgustiku teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud sisule juurdepääsu kontrollijate sotsiaalvõrgustiku teenustega. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme. Selle kohustuse täitmine sõltub komisjoni täpsustusest vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile a; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fb)

fb)

võimaldama kõigil sotsiaalvõrgustiku teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud sisule juurdepääsu kontrollijate sotsiaalvõrgustiku teenustega. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme. Selle kohustuse täitmine sõltub komisjoni täpsustusest vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile a;

võimaldama kõigil sotsiaalvõrgustiku teenuste osutajatel luua nende taotluse korral ja tasuta ühendus artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks tehtud sisule juurdepääsu kontrollijate sotsiaalvõrgustiku teenustega. Ühendus luuakse objektiivselt samade tingimuste kohaselt ja sama kvaliteediga, mis on kättesaadavad või mida kasutavad sisule juurdepääsu kontrollija, tema tütarettevõtjad või partnerid, võimaldades seega nende teenustega koostoimet, tagades samal ajal turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge taseme. Selle kohustuse täitmine sõltub komisjoni täpsustusest vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile a;

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | tagama reklaamijatele ja avaldajatele nende taotluse korral tasuta juurdepääsu sisule juurdepääsu kontrollija tulemuslikkuse mõõtmise vahenditele ning teabele, mida reklaamijad ja avaldajad vajavad reklaamimahtude sõltumatuks kontrollimiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

tagama reklaamijatele ja avaldajatele nende taotluse korral tasuta juurdepääsu sisule juurdepääsu kontrollija tulemuslikkuse mõõtmise vahenditele ning teabele, mida reklaamijad ja avaldajad vajavad reklaamimahtude sõltumatuks kontrollimiseks;

| g) | tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  ning reklaamijate ja avaldajate volitatud kolmandatele isikutele
  nende taotluse korral tasuta juurdepääsu sisule juurdepääsu kontrollija tulemuslikkuse mõõtmise vahenditele ning teabele, mida reklaamijad ja avaldajad vajavad reklaamimahtude sõltumatuks kontrollimiseks
  , sealhulgas koondatud ja koondamata andmetele ja tulemuslikkust käsitlevatele andmetele, sellisel viisil, mis võimaldab reklaamijatel ja avaldajatel kasutada iseenda kontrolli- ja mõõtevahendeid, et mõõta sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste tulemuslikkust
  ; |
| --- | --- |

g)

tagama reklaamijatele ja avaldajatele
  ning reklaamijate ja avaldajate volitatud kolmandatele isikutele
  nende taotluse korral tasuta juurdepääsu sisule juurdepääsu kontrollija tulemuslikkuse mõõtmise vahenditele ning teabele, mida reklaamijad ja avaldajad vajavad reklaamimahtude sõltumatuks kontrollimiseks
  , sealhulgas koondatud ja koondamata andmetele ja tulemuslikkust käsitlevatele andmetele, sellisel viisil, mis võimaldab reklaamijatel ja avaldajatel kasutada iseenda kontrolli- ja mõõtevahendeid, et mõõta sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste tulemuslikkust
  ;

ning reklaamijate ja avaldajate volitatud kolmandatele isikutele

, sealhulgas koondatud ja koondamata andmetele ja tulemuslikkust käsitlevatele andmetele, sellisel viisil, mis võimaldab reklaamijatel ja avaldajatel kasutada iseenda kontrolli- ja mõõtevahendeid, et mõõta sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuste tulemuslikkust

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt h

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | tagama
  äri-
  või lõppkasutaja
  tegevuse käigus loodud
  andmete
  tõhusa
  ülekantavuse,
  eelkõige tagades lõppkasutajatele vahendid
  ,
  mis võimaldavad andmeid üle kanda
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679
  , võimaldades sealhulgas pidevat
  ja reaalajas juurdepääsu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

tagama
  äri-
  või lõppkasutaja
  tegevuse käigus loodud
  andmete
  tõhusa
  ülekantavuse,
  eelkõige tagades lõppkasutajatele vahendid
  ,
  mis võimaldavad andmeid üle kanda
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679
  , võimaldades sealhulgas pidevat
  ja reaalajas juurdepääsu;

äri-

tegevuse käigus loodud

tõhusa

eelkõige tagades lõppkasutajatele vahendid

mis võimaldavad andmeid üle kanda

, võimaldades sealhulgas pidevat

| h) | tagama
  lõppkasutajatele
  või lõppkasutaja
  volitatud kolmandatele isikutele nende taotluse korral selliste
  andmete
  tasuta
  ülekantavuse,
  mille on esitanud lõppkasutajad või mis on saadud nende tegevuse tulemusena asjaomase põhiplatvormiteenuse kasutamise käigus
  ,
  sealhulgas pakkudes andmete tulemuslikuks ülekandmiseks
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679
  tasuta vahendeid ning tagades pideva
  ja reaalajas juurdepääsu; |
| --- | --- |

h)

tagama
  lõppkasutajatele
  või lõppkasutaja
  volitatud kolmandatele isikutele nende taotluse korral selliste
  andmete
  tasuta
  ülekantavuse,
  mille on esitanud lõppkasutajad või mis on saadud nende tegevuse tulemusena asjaomase põhiplatvormiteenuse kasutamise käigus
  ,
  sealhulgas pakkudes andmete tulemuslikuks ülekandmiseks
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679
  tasuta vahendeid ning tagades pideva
  ja reaalajas juurdepääsu;

lõppkasutajatele

volitatud kolmandatele isikutele nende taotluse korral selliste

tasuta

mille on esitanud lõppkasutajad või mis on saadud nende tegevuse tulemusena asjaomase põhiplatvormiteenuse kasutamise käigus

sealhulgas pakkudes andmete tulemuslikuks ülekandmiseks

tasuta vahendeid ning tagades pideva

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt i

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | pakkuma ärikasutajatele või ärikasutaja volitatud kolmandatele isikutele
  tasuta tõhusat, kvaliteetselt toimivat,
  pidevat ja reaalajas juurdepääsu koondatud
  või
  koondamata andmetele,
  mida esitavad
  või
  loovad
  asjaomaste põhiplatvormiteenuste kasutamise käigus
  kõnealused ärikasutajad
  ja
  nende ärikasutajate pakutavaid tooteid või teenuseid kasutavad lõppkasutajad;
  isikuandmete puhul tagama juurdepääsu ja kasutusvõimaluse üksnes juhul, kui see on otseselt seotud lõppkasutaja huviga, mis on seotud asjaomase ärikasutaja poolt asjaomase põhiplatvormi teenuse kaudu pakutavate toodete või teenustega, ning kui lõppkasutaja väljendab soovi sellist jagamist võimaldada, andes selleks oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

pakkuma ärikasutajatele või ärikasutaja volitatud kolmandatele isikutele
  tasuta tõhusat, kvaliteetselt toimivat,
  pidevat ja reaalajas juurdepääsu koondatud
  või
  koondamata andmetele,
  mida esitavad
  või
  loovad
  asjaomaste põhiplatvormiteenuste kasutamise käigus
  kõnealused ärikasutajad
  ja
  nende ärikasutajate pakutavaid tooteid või teenuseid kasutavad lõppkasutajad;
  isikuandmete puhul tagama juurdepääsu ja kasutusvõimaluse üksnes juhul, kui see on otseselt seotud lõppkasutaja huviga, mis on seotud asjaomase ärikasutaja poolt asjaomase põhiplatvormi teenuse kaudu pakutavate toodete või teenustega, ning kui lõppkasutaja väljendab soovi sellist jagamist võimaldada, andes selleks oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses;

tasuta tõhusat, kvaliteetselt toimivat,

või

mida esitavad

loovad

kõnealused ärikasutajad

nende ärikasutajate pakutavaid tooteid või teenuseid kasutavad lõppkasutajad;

| i) | pakkuma ärikasutajatele või ärikasutaja volitatud kolmandatele isikutele
  nende taotluse korral tasuta
  pidevat ja reaalajas juurdepääsu koondatud
  ja
  koondamata andmetele,
  mille kõnealused ärikasutajad ja nende ärikasutajate pakutavaid tooteid
  või
  teenuseid kasutavad lõppkasutajad on sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate
  asjaomaste põhiplatvormiteenuste
  või kõrvalteenuste
  kasutamise käigus
  esitanud või loonud; see hõlmab ärikasutaja taotluse korral võimalust ja vajalikke vahendeid selleks, et pääseda juurde in situ andmetele ja neid analüüsida, ilma et sisule juurdepääsu kontrollijal oleks vaja andmeid edastada;
  isikuandmete puhul tagama juurdepääsu ja kasutusvõimaluse üksnes juhul, kui see on otseselt seotud lõppkasutaja huviga, mis on seotud asjaomase ärikasutaja poolt asjaomase põhiplatvormi teenuse kaudu pakutavate toodete või teenustega, ning kui lõppkasutaja väljendab soovi sellist jagamist võimaldada, andes selleks oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses; |
| --- | --- |

i)

pakkuma ärikasutajatele või ärikasutaja volitatud kolmandatele isikutele
  nende taotluse korral tasuta
  pidevat ja reaalajas juurdepääsu koondatud
  ja
  koondamata andmetele,
  mille kõnealused ärikasutajad ja nende ärikasutajate pakutavaid tooteid
  või
  teenuseid kasutavad lõppkasutajad on sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate
  asjaomaste põhiplatvormiteenuste
  või kõrvalteenuste
  kasutamise käigus
  esitanud või loonud; see hõlmab ärikasutaja taotluse korral võimalust ja vajalikke vahendeid selleks, et pääseda juurde in situ andmetele ja neid analüüsida, ilma et sisule juurdepääsu kontrollijal oleks vaja andmeid edastada;
  isikuandmete puhul tagama juurdepääsu ja kasutusvõimaluse üksnes juhul, kui see on otseselt seotud lõppkasutaja huviga, mis on seotud asjaomase ärikasutaja poolt asjaomase põhiplatvormi teenuse kaudu pakutavate toodete või teenustega, ning kui lõppkasutaja väljendab soovi sellist jagamist võimaldada, andes selleks oma nõusoleku määruse (EL) 2016/679 tähenduses;

nende taotluse korral tasuta

ja

mille kõnealused ärikasutajad ja nende ärikasutajate pakutavaid tooteid

teenuseid kasutavad lõppkasutajad on sisule juurdepääsu kontrollija osutatavate

või kõrvalteenuste

esitanud või loonud; see hõlmab ärikasutaja taotluse korral võimalust ja vajalikke vahendeid selleks, et pääseda juurde in situ andmetele ja neid analüüsida, ilma et sisule juurdepääsu kontrollijal oleks vaja andmeid edastada;

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt k

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| k) | kohaldama
  õiglaseid ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi seoses ärikasutajate juurdepääsuga tema tarkvararakenduste poele
  , mis on määratud vastavalt käesoleva määruse artiklile
  3
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

k)

kohaldama
  õiglaseid ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi seoses ärikasutajate juurdepääsuga tema tarkvararakenduste poele
  , mis on määratud vastavalt käesoleva määruse artiklile
  3
  .

õiglaseid ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi seoses ärikasutajate juurdepääsuga tema tarkvararakenduste poele

3

| k) | kohaldama
  ärikasutajate juurdepääsul sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustele
  , mis on määratud vastavalt käesoleva määruse artiklile 
  3, läbipaistvaid, õiglasi, mõistlikke ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi ning tingimusi, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida kohaldatakse tema enda teenuste suhtes
  . |
| --- | --- |

k)

kohaldama
  ärikasutajate juurdepääsul sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustele
  , mis on määratud vastavalt käesoleva määruse artiklile 
  3, läbipaistvaid, õiglasi, mõistlikke ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi ning tingimusi, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida kohaldatakse tema enda teenuste suhtes
  .

ärikasutajate juurdepääsul sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenustele

3, läbipaistvaid, õiglasi, mõistlikke ja mittediskrimineerivaid üldtingimusi ning tingimusi, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida kohaldatakse tema enda teenuste suhtes

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel
  6
   – lõige 2 | Artikkel
  5
   – lõige 2 |
| 2.   Lõike 1 punkti
  a
  kohaldamisel tähendavad andmed, mis ei ole avalikult kättesaadavad, igasuguseid ärikasutajate loodud koond- ja koondamata andmeid, mida saab tuletada ärikasutajate või nende klientide äritegevusest või selle kaudu koguda sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses. | 2.   Lõike 1 punkti
  ga
  kohaldamisel tähendavad andmed, mis ei ole avalikult kättesaadavad, igasuguseid ärikasutajate loodud koond- ja koondamata andmeid, mida saab tuletada ärikasutajate või nende klientide äritegevusest või selle kaudu koguda sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses
  või kõrvalteenustes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel
  6
   – lõige 2

6

Artikkel
  5
   – lõige 2

5

2.   Lõike 1 punkti
  a
  kohaldamisel tähendavad andmed, mis ei ole avalikult kättesaadavad, igasuguseid ärikasutajate loodud koond- ja koondamata andmeid, mida saab tuletada ärikasutajate või nende klientide äritegevusest või selle kaudu koguda sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses.

2.   Lõike 1 punkti
  ga
  kohaldamisel tähendavad andmed, mis ei ole avalikult kättesaadavad, igasuguseid ärikasutajate loodud koond- ja koondamata andmeid, mida saab tuletada ärikasutajate või nende klientide äritegevusest või selle kaudu koguda sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenuses
  või kõrvalteenustes.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Meetmed, mida sisule
  juurdepääsu kontrollija rakendab, et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine,
  peavad aitama tõhusalt saavutada asjaomase kohustuse eesmärgi
  . Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et
  neid meetmeid rakendatakse
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2002/58/EÜ ning küberturvalisust, tarbijakaitset ja tooteohutust käsitlevate õigusaktidega. | 1.   
  Sisule
  juurdepääsu kontrollija rakendab
  tõhusaid meetmeid
  , et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine,
  ning tõendab täitmist, kui seda nõutakse
  . Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et
  meetmed, mida ta rakendab, on
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2002/58/EÜ ning küberturvalisust, tarbijakaitset ja tooteohutust käsitlevate õigusaktidega
  ning puuetega inimeste ligipääsetavuse nõuetega vastavalt direktiivile 2019/882
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Meetmed, mida sisule
  juurdepääsu kontrollija rakendab, et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine,
  peavad aitama tõhusalt saavutada asjaomase kohustuse eesmärgi
  . Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et
  neid meetmeid rakendatakse
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2002/58/EÜ ning küberturvalisust, tarbijakaitset ja tooteohutust käsitlevate õigusaktidega.

1.   
  Sisule
  juurdepääsu kontrollija rakendab
  tõhusaid meetmeid
  , et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine,
  ning tõendab täitmist, kui seda nõutakse
  . Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et
  meetmed, mida ta rakendab, on
  kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2002/58/EÜ ning küberturvalisust, tarbijakaitset ja tooteohutust käsitlevate õigusaktidega
  ning puuetega inimeste ligipääsetavuse nõuetega vastavalt direktiivile 2019/882
  .

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija esitab komisjonile kuue kuu jooksul pärast sisule juurdepääsu kontrollijaks määramist ning artikli 3 lõiget 8 kohaldades aruande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult ja läbipaistvalt, milliseid meetmeid on võetud, et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine. Aruannet ajakohastatakse vähemalt kord aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija esitab komisjonile kuue kuu jooksul pärast sisule juurdepääsu kontrollijaks määramist ning artikli 3 lõiget 8 kohaldades aruande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult ja läbipaistvalt, milliseid meetmeid on võetud, et tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine. Aruannet ajakohastatakse vähemalt kord aastas.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija esitab koos lõikes 1a osutatud aruandega ja sama tähtaja jooksul komisjonile oma aruandest mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, mille komisjon viivitamata avaldab. Mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet ajakohastatakse üksikasjaliku aruande põhjal vähemalt kord aastas. |
| | Et täita artiklis 6 sätestatud kohustusi ja, kui sisule juurdepääsu kontrollijal on nõuete täitmise asjakohase meetodi või asjakohaste meetodite suhtes põhjendatud kahtlus, võib sisule juurdepääsu kontrollija taotleda, et komisjon osaleks selgitamistaotluste vastuvõtmise ja käsitlemise protsessis ning seejärel täpsustaks asjakohaseid meetmeid, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma, et neid kohustusi tulemuslikult ja proportsionaalselt täita. Artiklis 6 sätestatud kohustuste täpsustamisel piirdutakse küsimustega, mis on seotud kohustuste tulemusliku ja proportsionaalse täitmise tagamisega. Seda tehes võib komisjon otsustada konsulteerida kolmandate isikutega, kelle seisukohti ta peab vajalikuks seoses meetmetega, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma. Protsess ei kesta kauem kui artikli 3 lõikes 8 sätestatud ajavahemik, mida on võimalik komisjoni äranägemisel kahe kuu võrra pikendada, kui dialoogi ei ole enne nimetatud ajavahemiku lõppu lõpule viidud. |
| | Komisjonil on õigus otsustada, kas selles protsessis osaleda või mitte, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja nõuetekohase menetluse põhimõtet. Kui komisjon otsustab protsessis mitte osaleda, esitab ta asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale kirjaliku põhjenduse. Protsessi lõpus võib komisjon oma otsusega sätestada ka meetmed, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab lõikes 1b sätestatud protsessi lõppemisel võtma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija esitab koos lõikes 1a osutatud aruandega ja sama tähtaja jooksul komisjonile oma aruandest mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, mille komisjon viivitamata avaldab. Mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet ajakohastatakse üksikasjaliku aruande põhjal vähemalt kord aastas.

Et täita artiklis 6 sätestatud kohustusi ja, kui sisule juurdepääsu kontrollijal on nõuete täitmise asjakohase meetodi või asjakohaste meetodite suhtes põhjendatud kahtlus, võib sisule juurdepääsu kontrollija taotleda, et komisjon osaleks selgitamistaotluste vastuvõtmise ja käsitlemise protsessis ning seejärel täpsustaks asjakohaseid meetmeid, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma, et neid kohustusi tulemuslikult ja proportsionaalselt täita. Artiklis 6 sätestatud kohustuste täpsustamisel piirdutakse küsimustega, mis on seotud kohustuste tulemusliku ja proportsionaalse täitmise tagamisega. Seda tehes võib komisjon otsustada konsulteerida kolmandate isikutega, kelle seisukohti ta peab vajalikuks seoses meetmetega, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma. Protsess ei kesta kauem kui artikli 3 lõikes 8 sätestatud ajavahemik, mida on võimalik komisjoni äranägemisel kahe kuu võrra pikendada, kui dialoogi ei ole enne nimetatud ajavahemiku lõppu lõpule viidud.

Et täita artiklis 6 sätestatud kohustusi ja, kui sisule juurdepääsu kontrollijal on nõuete täitmise asjakohase meetodi või asjakohaste meetodite suhtes põhjendatud kahtlus, võib sisule juurdepääsu kontrollija taotleda, et komisjon osaleks selgitamistaotluste vastuvõtmise ja käsitlemise protsessis ning seejärel täpsustaks asjakohaseid meetmeid, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma, et neid kohustusi tulemuslikult ja proportsionaalselt täita. Artiklis 6 sätestatud kohustuste täpsustamisel piirdutakse küsimustega, mis on seotud kohustuste tulemusliku ja proportsionaalse täitmise tagamisega. Seda tehes võib komisjon otsustada konsulteerida kolmandate isikutega, kelle seisukohti ta peab vajalikuks seoses meetmetega, mida sisule juurdepääsu kontrollija peab võtma. Protsess ei kesta kauem kui artikli 3 lõikes 8 sätestatud ajavahemik, mida on võimalik komisjoni äranägemisel kahe kuu võrra pikendada, kui dialoogi ei ole enne nimetatud ajavahemiku lõppu lõpule viidud.

Komisjonil on õigus otsustada, kas selles protsessis osaleda või mitte, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja nõuetekohase menetluse põhimõtet. Kui komisjon otsustab protsessis mitte osaleda, esitab ta asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale kirjaliku põhjenduse. Protsessi lõpus võib komisjon oma otsusega sätestada ka meetmed, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab lõikes 1b sätestatud protsessi lõppemisel võtma.

Komisjonil on õigus otsustada, kas selles protsessis osaleda või mitte, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja nõuetekohase menetluse põhimõtet. Kui komisjon otsustab protsessis mitte osaleda, esitab ta asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale kirjaliku põhjenduse. Protsessi lõpus võib komisjon oma otsusega sätestada ka meetmed, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab lõikes 1b sätestatud protsessi lõppemisel võtma.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon leiab, et meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija lõike 1 kohaselt kavatseb rakendada või on rakendanud, ei taga artiklis 6 sätestatud asjaomaste kohustuste tõhusat täitmist, võib ta oma otsusega täpsustada meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab kohaldama. Komisjon võtab sellise otsuse vastu
  kuue
  kuu jooksul
  alates
  artikli 18 kohase menetluse
  algatamisest
  . | 2.   Kui komisjon leiab, et meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija lõike 1 kohaselt kavatseb rakendada või on rakendanud, ei taga artiklis 6 sätestatud asjaomaste kohustuste tõhusat täitmist, võib ta oma otsusega täpsustada meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab kohaldama. Komisjon võtab sellise otsuse vastu
  võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt nelja
  kuu jooksul
  pärast
  artikli 18 kohase menetluse
  algatamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon leiab, et meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija lõike 1 kohaselt kavatseb rakendada või on rakendanud, ei taga artiklis 6 sätestatud asjaomaste kohustuste tõhusat täitmist, võib ta oma otsusega täpsustada meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab kohaldama. Komisjon võtab sellise otsuse vastu
  kuue
  kuu jooksul
  alates
  artikli 18 kohase menetluse
  algatamisest
  .

2.   Kui komisjon leiab, et meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija lõike 1 kohaselt kavatseb rakendada või on rakendanud, ei taga artiklis 6 sätestatud asjaomaste kohustuste tõhusat täitmist, võib ta oma otsusega täpsustada meetmeid, mida asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija peab kohaldama. Komisjon võtab sellise otsuse vastu
  võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt nelja
  kuu jooksul
  pärast
  artikli 18 kohase menetluse
  algatamist
  .

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Enne lõike
  2 kohase otsuse
  vastuvõtmist
  edastab komisjon oma esialgsed järeldused
  , tehes seda kolme
  kuu jooksul alates menetluse algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma asjaomane põhiplatvormiteenuse osutaja, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida. | 4.   
  Lõike
   2 kohase otsuse
  vastuvõtmiseks
  edastab komisjon oma esialgsed järeldused
  ja avaldab lühikokkuvõtte võimalikult kiirest ja igal juhul hiljemalt kahe
  kuu jooksul alates menetluse algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma asjaomane põhiplatvormiteenuse osutaja, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida.
  Komisjon võib otsustada paluda huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kindlaks avaldatavas teates. Avaldamisel võtab komisjon igakülgselt arvesse ettevõtjate õigustatud huvi oma ärisaladusi kaitsta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Enne lõike
  2 kohase otsuse
  vastuvõtmist
  edastab komisjon oma esialgsed järeldused
  , tehes seda kolme
  kuu jooksul alates menetluse algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma asjaomane põhiplatvormiteenuse osutaja, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida.

4.   
  Lõike
   2 kohase otsuse
  vastuvõtmiseks
  edastab komisjon oma esialgsed järeldused
  ja avaldab lühikokkuvõtte võimalikult kiirest ja igal juhul hiljemalt kahe
  kuu jooksul alates menetluse algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma asjaomane põhiplatvormiteenuse osutaja, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida.
  Komisjon võib otsustada paluda huvitatud kolmandatel isikutel esitada oma märkused tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kindlaks avaldatavas teates. Avaldamisel võtab komisjon igakülgselt arvesse ettevõtjate õigustatud huvi oma ärisaladusi kaitsta.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 7

Artikkel 7 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Sisule juurdepääsu kontrollija võib taotleda artikli 18 kohase menetluse algatamist, et komisjon määraks kindlaks, kas meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija kavatseb rakendada või on rakendanud artikli 6 alusel, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad. Sisule juurdepääsu kontrollija
  võib
  oma taotluses
  esitada
  põhjendused selgitamaks, miks meetmed, mida ta kavatseb rakendada või on rakendanud, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad. | 7.   Sisule juurdepääsu kontrollija võib
  artikli 3 lõikes 8 kindlaks määratud rakendamistähtaja jooksul
  taotleda artikli 18 kohase menetluse algatamist, et komisjon määraks kindlaks, kas meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija kavatseb rakendada või on rakendanud artikli 6 alusel, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad. Sisule juurdepääsu kontrollija
  esitab
  oma taotluses põhjendused selgitamaks, miks meetmed, mida ta kavatseb rakendada või on rakendanud, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad.
  Komisjon võtab otsuse vastu kuue kuu jooksul alates artikli 18 kohase menetluse algatamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Sisule juurdepääsu kontrollija võib taotleda artikli 18 kohase menetluse algatamist, et komisjon määraks kindlaks, kas meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija kavatseb rakendada või on rakendanud artikli 6 alusel, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad. Sisule juurdepääsu kontrollija
  võib
  oma taotluses
  esitada
  põhjendused selgitamaks, miks meetmed, mida ta kavatseb rakendada või on rakendanud, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad.

7.   Sisule juurdepääsu kontrollija võib
  artikli 3 lõikes 8 kindlaks määratud rakendamistähtaja jooksul
  taotleda artikli 18 kohase menetluse algatamist, et komisjon määraks kindlaks, kas meetmed, mida sisule juurdepääsu kontrollija kavatseb rakendada või on rakendanud artikli 6 alusel, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad. Sisule juurdepääsu kontrollija
  esitab
  oma taotluses põhjendused selgitamaks, miks meetmed, mida ta kavatseb rakendada või on rakendanud, on konkreetseid asjaolusid silmas pidades asjaomase kohustuse eesmärgi saavutamiseks tõhusad.
  Komisjon võtab otsuse vastu kuue kuu jooksul alates artikli 18 kohase menetluse algatamisest.

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada oma
  otsusega, mille ta võtab vastu vastavalt artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusele,
  erandkorras täielikult või osaliselt
  artiklites 5 ja 6
  põhiplatvormiteenuste
  suhtes ettenähtud kohustuse kohaldamise, kui sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et temast sõltumatute erandlike asjaolude tõttu võib konkreetse kohustuste täitmine ohustada tema tegevuse majanduslikku elujõulisust liidus; seda võib teha üksnes ulatuses, mis on vajalik, et vältida ohtu elujõulisusele. Komisjon seab eesmärgiks võtta peatamisotsus vastu viivitamata ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist. | 1.   Komisjon võib otsusega, mille ta võtab vastu vastavalt artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusele,
  peatada
  artiklites 5 ja 6
  põhiplatvormiteenuse
  suhtes ettenähtud kohustuse kohaldamise
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral erandkorras täielikult või osaliselt
  , kui sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et temast sõltumatute erandlike asjaolude tõttu võib konkreetse kohustuste täitmine ohustada tema tegevuse majanduslikku elujõulisust liidus; seda võib teha üksnes ulatuses, mis on vajalik, et vältida ohtu elujõulisusele. Komisjon seab eesmärgiks võtta peatamisotsus vastu viivitamata ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.
  Peatamisotsusele lisatakse peatamise põhjuste selgitus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada oma
  otsusega, mille ta võtab vastu vastavalt artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusele,
  erandkorras täielikult või osaliselt
  artiklites 5 ja 6
  põhiplatvormiteenuste
  suhtes ettenähtud kohustuse kohaldamise, kui sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et temast sõltumatute erandlike asjaolude tõttu võib konkreetse kohustuste täitmine ohustada tema tegevuse majanduslikku elujõulisust liidus; seda võib teha üksnes ulatuses, mis on vajalik, et vältida ohtu elujõulisusele. Komisjon seab eesmärgiks võtta peatamisotsus vastu viivitamata ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.

1.   Komisjon võib otsusega, mille ta võtab vastu vastavalt artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetlusele,
  peatada
  artiklites 5 ja 6
  põhiplatvormiteenuse
  suhtes ettenähtud kohustuse kohaldamise
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral erandkorras täielikult või osaliselt
  , kui sisule juurdepääsu kontrollija tõendab, et temast sõltumatute erandlike asjaolude tõttu võib konkreetse kohustuste täitmine ohustada tema tegevuse majanduslikku elujõulisust liidus; seda võib teha üksnes ulatuses, mis on vajalik, et vältida ohtu elujõulisusele. Komisjon seab eesmärgiks võtta peatamisotsus vastu viivitamata ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.
  Peatamisotsusele lisatakse peatamise põhjuste selgitus.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui lõike 1 kohaselt nähakse ette kohustuse kohaldamise peatamine, vaatab komisjon oma peatamisotsuse igal aastal uuesti läbi. Pärast sellist läbivaatamist
  tühistab
  komisjon peatamisotsuse või
  otsustab
  , et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud. | 2.   Kui lõike 1 kohaselt nähakse ette kohustuse kohaldamise peatamine, vaatab komisjon oma peatamisotsuse igal aastal uuesti läbi. Pärast sellist läbivaatamist
  peab
  komisjon peatamisotsuse
  täielikult
  või
  osaliselt tühistama või otsustama
  , et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui lõike 1 kohaselt nähakse ette kohustuse kohaldamise peatamine, vaatab komisjon oma peatamisotsuse igal aastal uuesti läbi. Pärast sellist läbivaatamist
  tühistab
  komisjon peatamisotsuse või
  otsustab
  , et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud.

2.   Kui lõike 1 kohaselt nähakse ette kohustuse kohaldamise peatamine, vaatab komisjon oma peatamisotsuse igal aastal uuesti läbi. Pärast sellist läbivaatamist
  peab
  komisjon peatamisotsuse
  täielikult
  või
  osaliselt tühistama või otsustama
  , et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist. | Kiireloomulistel juhtudel
  võib
  komisjon
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist.

Komisjon

Kiireloomulistel juhtudel
  võib
  komisjon
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist.

Kiireloomulistel juhtudel

komisjon

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotluse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse konkreetse kohustuse täitmise mõju asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija majanduslikule elujõulisusele liidus ja samuti mõju kolmandatele isikutele. Peatamise kohta võivad kehtida komisjoni määratud tingimused ja kohustused, et tagada õiglane tasakaal kõnealuste huvide ja käesoleva määruse eesmärkide vahel. Sellise taotluse võib esitada ja rahuldada igal ajal, kuni komisjon teeb lõike 1 kohase hindamise. | Taotluse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse konkreetse kohustuse täitmise mõju asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija majanduslikule elujõulisusele liidus ja samuti mõju kolmandatele isikutele
  , eelkõige väiksematele ärikasutajatele ja tarbijatele
  . Peatamise kohta võivad kehtida komisjoni määratud tingimused ja kohustused, et tagada õiglane tasakaal kõnealuste huvide ja käesoleva määruse eesmärkide vahel. Sellise taotluse võib esitada ja rahuldada igal ajal, kuni komisjon teeb lõike 1 kohase hindamise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taotluse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse konkreetse kohustuse täitmise mõju asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija majanduslikule elujõulisusele liidus ja samuti mõju kolmandatele isikutele. Peatamise kohta võivad kehtida komisjoni määratud tingimused ja kohustused, et tagada õiglane tasakaal kõnealuste huvide ja käesoleva määruse eesmärkide vahel. Sellise taotluse võib esitada ja rahuldada igal ajal, kuni komisjon teeb lõike 1 kohase hindamise.

Taotluse hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse konkreetse kohustuse täitmise mõju asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija majanduslikule elujõulisusele liidus ja samuti mõju kolmandatele isikutele
  , eelkõige väiksematele ärikasutajatele ja tarbijatele
  . Peatamise kohta võivad kehtida komisjoni määratud tingimused ja kohustused, et tagada õiglane tasakaal kõnealuste huvide ja käesoleva määruse eesmärkide vahel. Sellise taotluse võib esitada ja rahuldada igal ajal, kuni komisjon teeb lõike 1 kohase hindamise.

, eelkõige väiksematele ärikasutajatele ja tarbijatele

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – pealkiri

Artikkel 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ülekaaluka
  avaliku
  huviga
  seotud põhjustel tehtavad erandid | Avaliku kõlbluse, rahvatervise või
  avaliku
  julgeolekuga
  seotud põhjustel tehtavad erandid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ülekaaluka
  avaliku
  huviga
  seotud põhjustel tehtavad erandid

Ülekaaluka

huviga

Avaliku kõlbluse, rahvatervise või
  avaliku
  julgeolekuga
  seotud põhjustel tehtavad erandid

Avaliku kõlbluse, rahvatervise või

julgeolekuga

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega vabastada sisule juurdepääsu kontrollija täielikult või osaliselt artiklites 5 ja 6 sätestatud konkreetsest kohustusest seoses artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud üksiku põhiplatvormiteenusega, kui selline erand on õigustatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud alustel. Komisjon võtab erandi tegemise kohta otsuse vastu hiljemalt kolm kuud pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist. | 1.   Komisjon võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega vabastada sisule juurdepääsu kontrollija täielikult või osaliselt artiklites 5 ja 6 sätestatud konkreetsest kohustusest seoses artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud üksiku põhiplatvormiteenusega, kui selline erand on õigustatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud alustel. Komisjon võtab erandi tegemise kohta otsuse vastu hiljemalt kolm kuud pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.
  Otsusele lisatakse erandi tegemise põhjuste selgitus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega vabastada sisule juurdepääsu kontrollija täielikult või osaliselt artiklites 5 ja 6 sätestatud konkreetsest kohustusest seoses artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud üksiku põhiplatvormiteenusega, kui selline erand on õigustatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud alustel. Komisjon võtab erandi tegemise kohta otsuse vastu hiljemalt kolm kuud pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.

1.   Komisjon võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega vabastada sisule juurdepääsu kontrollija täielikult või osaliselt artiklites 5 ja 6 sätestatud konkreetsest kohustusest seoses artikli 3 lõike 7 kohaselt kindlaks määratud üksiku põhiplatvormiteenusega, kui selline erand on õigustatud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud alustel. Komisjon võtab erandi tegemise kohta otsuse vastu hiljemalt kolm kuud pärast täielikult põhjendatud taotluse saamist.
  Otsusele lisatakse erandi tegemise põhjuste selgitus.

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui lõike 1 kohaselt tehakse erand, vaatab komisjon oma erandi tegemise otsuse igal aastal uuesti läbi. Läbivaatamise põhjal peab komisjon erandi tegemise otsuse täielikult või osaliselt tühistama või otsustama, et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui lõike 1 kohaselt tehakse erand, vaatab komisjon oma erandi tegemise otsuse igal aastal uuesti läbi. Läbivaatamise põhjal peab komisjon erandi tegemise otsuse täielikult või osaliselt tühistama või otsustama, et lõike 1 tingimused on endiselt täidetud.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist. | Kiireloomulistel juhtudel
  võib
  komisjon
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist.

Komisjon

Kiireloomulistel juhtudel
  võib
  komisjon
  sisule juurdepääsu kontrollija põhjendatud taotluse korral või omal algatusel peatada ajutiselt asjaomase kohustuse kohaldamise ühe või mitme kindla põhiplatvormiteenuse suhtes juba enne lõike 1 kohase otsuse tegemist.

Kiireloomulistel juhtudel

komisjon

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  34
  vastu delegeeritud õigusakte, et
  ajakohastada artiklites
  5 ja 6
  sätestatud
  kohustusi, kui ta on artikli 17 kohase turu-uuringu põhjal teinud kindlaks
  uute kohustuste vajaduse
  seoses tavadega, mis piiravad põhiplatvormiteenuste turu avatust konkurentsile või on ebaõiglased samamoodi nagu tavad, mille suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi. | 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  37
  vastu delegeeritud õigusakte, et
  muuta artikleid
  5 ja 6
  sellega, et neisse lisatakse
  kohustusi, kui ta on artikli 17 kohase turu-uuringu põhjal teinud kindlaks
  , et seda on vaja
  seoses tavadega, mis piiravad põhiplatvormiteenuste turu avatust konkurentsile või on ebaõiglased samamoodi nagu tavad, mille suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.
  Kõnealuste delegeeritud õigusaktidega võib artiklites 5 ja 6 loetletud kohustustele lisada üksnes uusi kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  34
  vastu delegeeritud õigusakte, et
  ajakohastada artiklites
  5 ja 6
  sätestatud
  kohustusi, kui ta on artikli 17 kohase turu-uuringu põhjal teinud kindlaks
  uute kohustuste vajaduse
  seoses tavadega, mis piiravad põhiplatvormiteenuste turu avatust konkurentsile või on ebaõiglased samamoodi nagu tavad, mille suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga
  37
  vastu delegeeritud õigusakte, et
  muuta artikleid
  5 ja 6
  sellega, et neisse lisatakse
  kohustusi, kui ta on artikli 17 kohase turu-uuringu põhjal teinud kindlaks
  , et seda on vaja
  seoses tavadega, mis piiravad põhiplatvormiteenuste turu avatust konkurentsile või on ebaõiglased samamoodi nagu tavad, mille suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi.
  Kõnealuste delegeeritud õigusaktidega võib artiklites 5 ja 6 loetletud kohustustele lisada üksnes uusi kohustusi.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust seoses artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustustega. Kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatakse üksnes järgmine: |
| | a) | määr, mille ulatuses kohustusi teatavate põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust seoses artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustustega. Kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatakse üksnes järgmine:

a)

a)

määr, mille ulatuses kohustusi teatavate põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse;

määr, mille ulatuses kohustusi teatavate põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse;

| b) | määr, mille ulatuses kohaldatakse kohustusi ainult teatava äri- või lõppkasutajate alarühma suhtes; või |
| --- | --- |

b)

b)

määr, mille ulatuses kohaldatakse kohustusi ainult teatava äri- või lõppkasutajate alarühma suhtes; või

määr, mille ulatuses kohaldatakse kohustusi ainult teatava äri- või lõppkasutajate alarühma suhtes; või

| c) | viis, kuidas kohustusi tuleb täita, et see oleks tõhus. |
| --- | --- |

c)

c)

viis, kuidas kohustusi tuleb täita, et see oleks tõhus.

viis, kuidas kohustusi tuleb täita, et see oleks tõhus.

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | ärikasutajate õigused ja kohustused on tasakaalust väljas ning sisule juurdepääsu kontrollija saab tänu ärikasutajatele kasu, mis on ebaproportsionaalne võrreldes teenusega, mida sisule juurdepääsu kontrollija
  ärikasutajatele
  osutab; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

ärikasutajate õigused ja kohustused on tasakaalust väljas ning sisule juurdepääsu kontrollija saab tänu ärikasutajatele kasu, mis on ebaproportsionaalne võrreldes teenusega, mida sisule juurdepääsu kontrollija
  ärikasutajatele
  osutab; või

ärikasutajatele

| a) | ärikasutajate õigused ja kohustused on tasakaalust väljas ning sisule juurdepääsu kontrollija saab tänu ärikasutajatele kasu, mis on ebaproportsionaalne võrreldes teenusega, mida sisule juurdepääsu kontrollija
  äri- või lõppkasutajatele
  osutab; või |
| --- | --- |

a)

ärikasutajate õigused ja kohustused on tasakaalust väljas ning sisule juurdepääsu kontrollija saab tänu ärikasutajatele kasu, mis on ebaproportsionaalne võrreldes teenusega, mida sisule juurdepääsu kontrollija
  äri- või lõppkasutajatele
  osutab; või

äri- või lõppkasutajatele

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Seoses artikli 6 lõikes 1 fb sätestatud kohustusega võtab komisjon ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat määrust, s.o määratakse kindlaks sisule juurdepääsu kontrollijate internetipõhiste sotsiaalvõrgustike teenuste ühendamise asjakohane ulatus ja elemendid ning ühendamise standardid või tehnilised kirjeldused. Selliste standardite ja tehniliste kirjeldustega tagatakse turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge tase. Standardite ja tehniliste kirjelduste väljatöötamisel võib komisjon konsulteerida standardiorganisatsioonide või muude asjaomaste sidusrühmadega, nagu on ette nähtud määruses (EL) 1025/2012. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Seoses artikli 6 lõikes 1 fb sätestatud kohustusega võtab komisjon ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat määrust, s.o määratakse kindlaks sisule juurdepääsu kontrollijate internetipõhiste sotsiaalvõrgustike teenuste ühendamise asjakohane ulatus ja elemendid ning ühendamise standardid või tehnilised kirjeldused. Selliste standardite ja tehniliste kirjeldustega tagatakse turvalisuse ja isikuandmete kaitse kõrge tase. Standardite ja tehniliste kirjelduste väljatöötamisel võib komisjon konsulteerida standardiorganisatsioonide või muude asjaomaste sidusrühmadega, nagu on ette nähtud määruses (EL) 1025/2012.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel
  11 | Artikkel
  6a |
| Kõrvalehoidmise vastased
  meetmed | Kõrvalehoidmisvastased
  meetmed |
| 1.   Sisule juurdepääsu kontrollija tagab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täieliku ja tõhusa täitmise.
  Kui artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi, ei tohi ettevõtja, kellele sisule juurdepääsu kontrollija kuulub, ühegi tegevusega õõnestada nende kohaldamist, olenemata sellest, kas selline tegevus on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi. | 1.   Sisule juurdepääsu kontrollija tagab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täieliku ja tõhusa täitmise. |
| | 1a.
     
  Kui artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi, ei tohi sisule juurdepääsu kontrollija, sealhulgas ükski ettevõtja, kellele sisule juurdepääsu kontrollija kuulub, ühegi tegevusega õõnestada nende kohaldamist, olenemata sellest, kas selline tegevus on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, mis on artiklite 5 ja 6 kohaselt keelatud tegevusest küll vormiliselt, põhimõtteliselt või tehniliselt eraldiseisev, kuid millel võib tegelikult olla samaväärne eesmärk või mõju. |
| | 1b.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi käituda viisil, mis pärsiks koostalitlusvõimet, kasutades tehnilisi kaitsemeetmeid, diskrimineerivaid teenusetingimusi, kohaldades rakendusliideste suhtes autoriõigust või esitades eksitavat teavet. |
| 2.   Kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks tuleb isikuandmete kogumiseks ja
  töötlemiseks
  saada nõusolek, võtab sisule juurdepääsu kontrollija vajalikud meetmed, et võimaldada ärikasutajatel saada andmete töötlemiseks vajalik nõusolek, kui see on nõutav määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ alusel, või täita liidu
  andmekaitse-
  ja eraelu
  puutumatuse eeskirju
  ja põhimõtteid muul viisil, sealhulgas asjakohasel juhul ärikasutajatele nõuetekohaselt anonüümseks muudetud andmeid esitades.
  Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi muuta selle nõusoleku saamist ärikasutaja jaoks koormavamaks, kui see on tema enda teenuste puhul. | 2.   Kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks tuleb isikuandmete kogumiseks
  , töötlemiseks
  ja
  jagamiseks
  saada nõusolek, võtab sisule juurdepääsu kontrollija vajalikud meetmed, et võimaldada ärikasutajatel saada andmete töötlemiseks vajalik nõusolek, kui see on nõutav määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ alusel, või täita liidu
  andmekaitset
  ja eraelu
  puutumatust käsitlevaid õigusnorme
  ja põhimõtteid muul viisil, sealhulgas asjakohasel juhul ärikasutajatele nõuetekohaselt anonüümseks muudetud andmeid esitades. |
| 3.   Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi halvendada selliste põhiplatvormiteenuste tingimusi ega kvaliteeti, mida osutatakse äri- või lõppkasutajatele, kes kasutavad artiklites 5 ja 6 sätestatud õigusi või valikuid, ega muuta nende õiguste ega valikute kasutamist põhjendamatult raskeks. | 3.   Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi halvendada selliste põhiplatvormiteenuste tingimusi ega kvaliteeti, mida osutatakse äri- või lõppkasutajatele, kes kasutavad artiklites 5 ja 6 sätestatud õigusi või valikuid, ega muuta nende õiguste ega valikute kasutamist põhjendamatult raskeks
  , sealhulgas pakkudes lõppkasutajatele valikuid mitteneutraalsel viisil või kasutajate autonoomsust, otsuste või valikute tegemist kasutajaliidese või selle osa struktuuri, disaini, funktsiooni või kasutamisviisi kaudu teisiti takistades
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel
  11

11

Artikkel
  6a

6a

Kõrvalehoidmise vastased
  meetmed

Kõrvalehoidmise vastased

Kõrvalehoidmisvastased
  meetmed

Kõrvalehoidmisvastased

1.   Sisule juurdepääsu kontrollija tagab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täieliku ja tõhusa täitmise.
  Kui artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi, ei tohi ettevõtja, kellele sisule juurdepääsu kontrollija kuulub, ühegi tegevusega õõnestada nende kohaldamist, olenemata sellest, kas selline tegevus on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi.

1.   Sisule juurdepääsu kontrollija tagab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täieliku ja tõhusa täitmise.

1a.
     
  Kui artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi, ei tohi sisule juurdepääsu kontrollija, sealhulgas ükski ettevõtja, kellele sisule juurdepääsu kontrollija kuulub, ühegi tegevusega õõnestada nende kohaldamist, olenemata sellest, kas selline tegevus on lepingulist, kaubanduslikku, tehnilist või muud laadi, mis on artiklite 5 ja 6 kohaselt keelatud tegevusest küll vormiliselt, põhimõtteliselt või tehniliselt eraldiseisev, kuid millel võib tegelikult olla samaväärne eesmärk või mõju.

1b.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi käituda viisil, mis pärsiks koostalitlusvõimet, kasutades tehnilisi kaitsemeetmeid, diskrimineerivaid teenusetingimusi, kohaldades rakendusliideste suhtes autoriõigust või esitades eksitavat teavet.

2.   Kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks tuleb isikuandmete kogumiseks ja
  töötlemiseks
  saada nõusolek, võtab sisule juurdepääsu kontrollija vajalikud meetmed, et võimaldada ärikasutajatel saada andmete töötlemiseks vajalik nõusolek, kui see on nõutav määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ alusel, või täita liidu
  andmekaitse-
  ja eraelu
  puutumatuse eeskirju
  ja põhimõtteid muul viisil, sealhulgas asjakohasel juhul ärikasutajatele nõuetekohaselt anonüümseks muudetud andmeid esitades.
  Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi muuta selle nõusoleku saamist ärikasutaja jaoks koormavamaks, kui see on tema enda teenuste puhul.

2.   Kui käesoleva määruse nõuete täitmiseks tuleb isikuandmete kogumiseks
  , töötlemiseks
  ja
  jagamiseks
  saada nõusolek, võtab sisule juurdepääsu kontrollija vajalikud meetmed, et võimaldada ärikasutajatel saada andmete töötlemiseks vajalik nõusolek, kui see on nõutav määruse (EL) 2016/679 ja direktiivi 2002/58/EÜ alusel, või täita liidu
  andmekaitset
  ja eraelu
  puutumatust käsitlevaid õigusnorme
  ja põhimõtteid muul viisil, sealhulgas asjakohasel juhul ärikasutajatele nõuetekohaselt anonüümseks muudetud andmeid esitades.

3.   Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi halvendada selliste põhiplatvormiteenuste tingimusi ega kvaliteeti, mida osutatakse äri- või lõppkasutajatele, kes kasutavad artiklites 5 ja 6 sätestatud õigusi või valikuid, ega muuta nende õiguste ega valikute kasutamist põhjendamatult raskeks.

3.   Sisule juurdepääsu kontrollija ei tohi halvendada selliste põhiplatvormiteenuste tingimusi ega kvaliteeti, mida osutatakse äri- või lõppkasutajatele, kes kasutavad artiklites 5 ja 6 sätestatud õigusi või valikuid, ega muuta nende õiguste ega valikute kasutamist põhjendamatult raskeks
  , sealhulgas pakkudes lõppkasutajatele valikuid mitteneutraalsel viisil või kasutajate autonoomsust, otsuste või valikute tegemist kasutajaliidese või selle osa struktuuri, disaini, funktsiooni või kasutamisviisi kaudu teisiti takistades
  .

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sisule juurdepääsu kontrollija teavitab komisjoni igast kavandatavast koondumisest (määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses),
  mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajat,
  olenemata sellest, kas sellest tuleb teatada liidu konkurentsiasutusele määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel või liikmesriigi pädevale konkurentsiasutusele
  siseriiklike ühinemiseeskirjade
  alusel. | Sisule juurdepääsu kontrollija teavitab komisjoni igast kavandatavast koondumisest (määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses), olenemata sellest, kas sellest tuleb teatada liidu konkurentsiasutusele määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel või liikmesriigi pädevale konkurentsiasutusele
  liikmesriigi ühinemisnormide
  alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sisule juurdepääsu kontrollija teavitab komisjoni igast kavandatavast koondumisest (määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses),
  mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajat,
  olenemata sellest, kas sellest tuleb teatada liidu konkurentsiasutusele määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel või liikmesriigi pädevale konkurentsiasutusele
  siseriiklike ühinemiseeskirjade
  alusel.

mis hõlmab teist põhiplatvormiteenuste või muude digisektoris pakutavate teenuste osutajat,

siseriiklike ühinemiseeskirjade

Sisule juurdepääsu kontrollija teavitab komisjoni igast kavandatavast koondumisest (määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses), olenemata sellest, kas sellest tuleb teatada liidu konkurentsiasutusele määruse (EÜ) nr 139/2004 alusel või liikmesriigi pädevale konkurentsiasutusele
  liikmesriigi ühinemisnormide
  alusel.

liikmesriigi ühinemisnormide

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest teavitustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest teavitustest.

Komisjon teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest teavitustest.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui pärast lõikes 1 sätestatud koondumist
  vastab
  veel mõni põhiplatvormiteenus eraldi artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele, teavitab asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija sellest komisjoni kolme kuu jooksul pärast koondumist ja esitab komisjonile artikli 3 lõikes 2 osutatud teabe. | 3.   Kui pärast lõikes 1 sätestatud koondumist
  ilmneb, et
  veel mõni põhiplatvormiteenus
  vastab
  eraldi artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele, teavitab asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija sellest komisjoni kolme kuu jooksul pärast koondumist ja esitab komisjonile artikli 3 lõikes 2 osutatud teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui pärast lõikes 1 sätestatud koondumist
  vastab
  veel mõni põhiplatvormiteenus eraldi artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele, teavitab asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija sellest komisjoni kolme kuu jooksul pärast koondumist ja esitab komisjonile artikli 3 lõikes 2 osutatud teabe.

3.   Kui pärast lõikes 1 sätestatud koondumist
  ilmneb, et
  veel mõni põhiplatvormiteenus
  vastab
  eraldi artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnistele, teavitab asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija sellest komisjoni kolme kuu jooksul pärast koondumist ja esitab komisjonile artikli 3 lõikes 2 osutatud teabe.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad kasutada lõike 1 kohaselt saadud teavet, et taotleda komisjonilt koondumiste läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 22. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriikide pädevad asutused võivad kasutada lõike 1 kohaselt saadud teavet, et taotleda komisjonilt koondumiste läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 22.

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 22 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisjon avaldab igal aastal nimekirja kõigist omandamistest, millest sisule juurdepääsu kontrollijad on teda teavitanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Komisjon avaldab igal aastal nimekirja kõigist omandamistest, millest sisule juurdepääsu kontrollijad on teda teavitanud.

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuue kuu jooksul pärast artikli 3
  kohast staatuse
  määramist esitab sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile sõltumatul auditil põhineva kirjelduse tarbijate profiilianalüüsi meetoditest, mida sisule juurdepääsu kontrollija oma artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste puhul kasutab.
  Seda
  kirjeldust ajakohastatakse vähemalt kord aastas. | Kuue kuu jooksul pärast artikli 3
  kohaselt sisule juurdepääsu kontrollijaks
  määramist esitab sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile
  ja digivaldkonna reguleerivate asutuste kõrgetasemelisele rühmale
  sõltumatul auditil põhineva kirjelduse tarbijate profiilianalüüsi meetoditest, mida sisule juurdepääsu kontrollija oma artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste puhul kasutab. Kirjeldust ajakohastatakse vähemalt kord aastas.
  Komisjon töötab Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, kodanikuühiskonna ja ekspertidega välja auditistandardid ja -menetluse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kuue kuu jooksul pärast artikli 3
  kohast staatuse
  määramist esitab sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile sõltumatul auditil põhineva kirjelduse tarbijate profiilianalüüsi meetoditest, mida sisule juurdepääsu kontrollija oma artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste puhul kasutab.
  Seda
  kirjeldust ajakohastatakse vähemalt kord aastas.

kohast staatuse

Seda

Kuue kuu jooksul pärast artikli 3
  kohaselt sisule juurdepääsu kontrollijaks
  määramist esitab sisule juurdepääsu kontrollija komisjonile
  ja digivaldkonna reguleerivate asutuste kõrgetasemelisele rühmale
  sõltumatul auditil põhineva kirjelduse tarbijate profiilianalüüsi meetoditest, mida sisule juurdepääsu kontrollija oma artikli 3 kohaselt määratud põhiplatvormiteenuste puhul kasutab. Kirjeldust ajakohastatakse vähemalt kord aastas.
  Komisjon töötab Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, kodanikuühiskonna ja ekspertidega välja auditistandardid ja -menetluse.

kohaselt sisule juurdepääsu kontrollijaks

ja digivaldkonna reguleerivate asutuste kõrgetasemelisele rühmale

Komisjon töötab Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Andmekaitsenõukogu, kodanikuühiskonna ja ekspertidega välja auditistandardid ja -menetluse.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Sisule juurdepääsu kontrollija teeb üldsusele kättesaadavaks esimeses lõigus osutatud auditil põhineva kirjelduse ülevaate, võttes arvesse vajadust austada ärisaladust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sisule juurdepääsu kontrollija teeb üldsusele kättesaadavaks esimeses lõigus osutatud auditil põhineva kirjelduse ülevaate, võttes arvesse vajadust austada ärisaladust.

Sisule juurdepääsu kontrollija teeb üldsusele kättesaadavaks esimeses lõigus osutatud auditil põhineva kirjelduse ülevaate, võttes arvesse vajadust austada ärisaladust.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 14 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud;

| a) | asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud;
  või |
| --- | --- |

a)

asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud;
  või

või

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon võib samuti paluda ühel või mitmel liikmesriigi pädeval asutusel oma turu-uuringut toetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon võib samuti paluda ühel või mitmel liikmesriigi pädeval asutusel oma turu-uuringut toetada.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  tuleks määrata vastavalt artikli 3 lõikele 6 sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , või selleks, et teha kindlaks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenused vastavalt artikli 3 lõikele 7. Komisjon
  püüab viia
  uurimise
  lõpule ja võtta artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt
  vastu
  sellekohase otsuse
  12 kuu jooksul
  alates turu-uuringu algatamisest
  . | 1.   Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  tuleks määrata vastavalt artikli 3 lõikele 6 sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , või selleks, et teha kindlaks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenused vastavalt artikli 3 lõikele 7. Komisjon
  lõpetab
  uurimise
  otsusega, mille ta võtab
  vastu 12 kuu jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  tuleks määrata vastavalt artikli 3 lõikele 6 sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  , või selleks, et teha kindlaks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenused vastavalt artikli 3 lõikele 7. Komisjon
  püüab viia
  uurimise
  lõpule ja võtta artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt
  vastu
  sellekohase otsuse
  12 kuu jooksul
  alates turu-uuringu algatamisest
  .

1.   Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  tuleks määrata vastavalt artikli 3 lõikele 6 sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  , või selleks, et teha kindlaks sisule juurdepääsu kontrollija põhiplatvormiteenused vastavalt artikli 3 lõikele 7. Komisjon
  lõpetab
  uurimise
  otsusega, mille ta võtab
  vastu 12 kuu jooksul.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 kohase turu-uuringu käigus
  püüab
  komisjon
  edastada
  esialgsed järeldused asjaomastele põhiplatvormiteenuste osutajatele kuue kuu jooksul alates uuringu algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi tuleks põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  määrata artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  . | 2.   Lõike 1 kohase turu-uuringu käigus
  edastab
  komisjon esialgsed järeldused asjaomastele põhiplatvormiteenuste osutajatele
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui
  kuue kuu jooksul alates uuringu algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi tuleks põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  määrata artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 kohase turu-uuringu käigus
  püüab
  komisjon
  edastada
  esialgsed järeldused asjaomastele põhiplatvormiteenuste osutajatele kuue kuu jooksul alates uuringu algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi tuleks põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  määrata artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatus
  .

2.   Lõike 1 kohase turu-uuringu käigus
  edastab
  komisjon esialgsed järeldused asjaomastele põhiplatvormiteenuste osutajatele
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui
  kuue kuu jooksul alates uuringu algatamisest. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi tuleks põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  määrata artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks
  .

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Kui põhiplatvormiteenuste osutaja vastab artikli 3 lõikes 2 sätestatud künnistele, kuid ta on esitanud artikli 3 lõike 4 kohaselt piisavalt põhjendatud argumendid, püüab komisjon lõpetada turu-uuringu oma lõike 1 kohase otsusega viie kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest. Sellisel juhul püüab komisjon edastada lõike 2 kohased esialgsed järeldused põhiplatvormiteenuste osutajale kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kui põhiplatvormiteenuste osutaja vastab artikli 3 lõikes 2 sätestatud künnistele, kuid ta on esitanud artikli 3 lõike 4 kohaselt piisavalt põhjendatud argumendid, püüab komisjon lõpetada turu-uuringu oma lõike 1 kohase otsusega viie kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest. Sellisel juhul püüab komisjon edastada lõike 2 kohased esialgsed järeldused põhiplatvormiteenuste osutajale kolme kuu jooksul alates uurimise algatamisest.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui komisjon määrab artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse sellisele
  põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  , kellel ei ole veel oma tegevusalal kindlat ja püsivat turupositsiooni, kuid kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus, siis määrab ta sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes kohaldatavaks
  üksnes artikli
  5
  punktis b ning artikli 6 lõike 1 punktides e, f, h
  ja
  i
  sätestatud kohustused
  , mis täpsustatakse ka määramisotsuses. Komisjon määrab kohaldatavaks üksnes need kohustused, mis on asjakohased ja vajalikud vältimaks seda, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija saavutab ebaõiglaste vahendite abil oma tegevusalal kindla ja püsiva positsiooni
  . Komisjon vaatab kõnealuse määramise asjaolud
  läbi artiklis
  4
  sätestatud korras
  . | 4.   Kui komisjon määrab artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks sellise
  põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  , kellel ei ole veel oma tegevusalal kindlat ja püsivat turupositsiooni, kuid kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus, siis määrab ta sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes kohaldatavaks
  artiklis
   5 ja
  artiklis 6
  sätestatud kohustused. Komisjon vaatab kõnealuse määramise asjaolud
  kooskõlas artikliga
  4
  läbi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui komisjon määrab artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollija staatuse sellisele
  põhiplatvormiteenuste
  osutajale
  , kellel ei ole veel oma tegevusalal kindlat ja püsivat turupositsiooni, kuid kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus, siis määrab ta sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes kohaldatavaks
  üksnes artikli
  5
  punktis b ning artikli 6 lõike 1 punktides e, f, h
  ja
  i
  sätestatud kohustused
  , mis täpsustatakse ka määramisotsuses. Komisjon määrab kohaldatavaks üksnes need kohustused, mis on asjakohased ja vajalikud vältimaks seda, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija saavutab ebaõiglaste vahendite abil oma tegevusalal kindla ja püsiva positsiooni
  . Komisjon vaatab kõnealuse määramise asjaolud
  läbi artiklis
  4
  sätestatud korras
  .

4.   Kui komisjon määrab artikli 3 lõike 6 kohaselt sisule juurdepääsu
  kontrollijaks sellise
  põhiplatvormiteenuste
  osutaja
  , kellel ei ole veel oma tegevusalal kindlat ja püsivat turupositsiooni, kuid kes tõenäoliselt saavutab sellise positsiooni lähitulevikus, siis määrab ta sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes kohaldatavaks
  artiklis
   5 ja
  artiklis 6
  sätestatud kohustused. Komisjon vaatab kõnealuse määramise asjaolud
  kooskõlas artikliga
  4
  läbi
  .

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kui turu-uuring näitab
  , et sisule juurdepääsu kontrollija on süsteemselt rikkunud
  artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning on veelgi tugevdanud oma
  sisule juurdepääsu kontrollija
  positsiooni seoses artikli 3 lõikes 1 osutatud omadustega
  , võib komisjon
  artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega
  kehtestada sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes
  mis tahes
  käitumuslikud või struktuurilised parandusmeetmed, mis on
  toimepandud rikkumisega proportsionaalsed
  ja käesoleva määruse järgimise tagamiseks vajalikud. Komisjon lõpetab uurimise otsusega, mille ta võtab vastu
  12
  kuu jooksul pärast turu-uuringu algatamist. | 1.   
  Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas sisule juurdepääsu kontrollija on kohustusi süsteemselt rikkunud. Kui turu-uuringust nähtub, et
  sisule juurdepääsu kontrollija
  on artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi süsteemselt rikkunud
  , võib komisjon kehtestada sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes käitumuslikud või struktuurilised parandusmeetmed, mis on
  tõhusad
  ja käesoleva määruse järgimise tagamiseks vajalikud.
  Kui see on asjakohane, on komisjonil õigus nõuda meetmete katsetamist, et muuta need võimalikult tõhusaks.
  Komisjon lõpetab uurimise otsusega, mille ta võtab vastu
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui 12
   kuu jooksul pärast turu-uuringu algatamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kui turu-uuring näitab
  , et sisule juurdepääsu kontrollija on süsteemselt rikkunud
  artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning on veelgi tugevdanud oma
  sisule juurdepääsu kontrollija
  positsiooni seoses artikli 3 lõikes 1 osutatud omadustega
  , võib komisjon
  artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega
  kehtestada sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes
  mis tahes
  käitumuslikud või struktuurilised parandusmeetmed, mis on
  toimepandud rikkumisega proportsionaalsed
  ja käesoleva määruse järgimise tagamiseks vajalikud. Komisjon lõpetab uurimise otsusega, mille ta võtab vastu
  12
  kuu jooksul pärast turu-uuringu algatamist.

1.   
  Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et selgitada välja, kas sisule juurdepääsu kontrollija on kohustusi süsteemselt rikkunud. Kui turu-uuringust nähtub, et
  sisule juurdepääsu kontrollija
  on artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi süsteemselt rikkunud
  , võib komisjon kehtestada sellise sisule juurdepääsu kontrollija suhtes käitumuslikud või struktuurilised parandusmeetmed, mis on
  tõhusad
  ja käesoleva määruse järgimise tagamiseks vajalikud.
  Kui see on asjakohane, on komisjonil õigus nõuda meetmete katsetamist, et muuta need võimalikult tõhusaks.
  Komisjon lõpetab uurimise otsusega, mille ta võtab vastu
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui 12
   kuu jooksul pärast turu-uuringu algatamist.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lõike 1 kohaselt võib komisjon piiratud aja jooksul piirata sisule juurdepääsu kontrollijatel käesoleva määruse seisukohast olulistes valdkondades osaluste omandamist, tingimusel, et piirangud on proportsionaalsed ja vajalikud korduvate rikkumiste tekitatud kahju korvamiseks või selleks, et vältida konkurentsile ja siseturu õiglusele lisakahju tekitamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõike 1 kohaselt võib komisjon piiratud aja jooksul piirata sisule juurdepääsu kontrollijatel käesoleva määruse seisukohast olulistes valdkondades osaluste omandamist, tingimusel, et piirangud on proportsionaalsed ja vajalikud korduvate rikkumiste tekitatud kahju korvamiseks või selleks, et vältida konkurentsile ja siseturu õiglusele lisakahju tekitamist.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisjon võib lõikes 1 osutatud struktuurilised parandusmeetmed ette näha üksnes juhul, kui puudub sama tõhus käitumuslik parandusmeede või kui sama tõhus käitumuslik parandusmeede oleks asjaomase ettevõtja jaoks koormavam kui struktuuriline parandusmeede. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Komisjon võib lõikes 1 osutatud struktuurilised parandusmeetmed ette näha üksnes juhul, kui puudub sama tõhus käitumuslik parandusmeede või kui sama tõhus käitumuslik parandusmeede oleks asjaomase ettevõtja jaoks koormavam kui struktuuriline parandusmeede.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sisule juurdepääsu kontrollijat käsitatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste süsteemse rikkujana siis, kui komisjon on
  viie
  aasta jooksul enne turu-uuringu algatamise otsuse vastuvõtmist (seoses käesoleva artikli kohase otsuse võimaliku vastuvõtmisega) teinud vastavalt artiklite 25 ja 26 alusel sisule juurdepääsu kontrollija suhtes vähemalt
  kolm
  rikkumis- või trahviotsust. | 3.   Sisule juurdepääsu kontrollijat käsitatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste süsteemse rikkujana siis, kui komisjon on
  kümne
  aasta jooksul enne turu-uuringu algatamise otsuse vastuvõtmist (seoses käesoleva artikli kohase otsuse võimaliku vastuvõtmisega) teinud vastavalt artiklite 25 ja 26 alusel sisule juurdepääsu kontrollija suhtes vähemalt
  kaks
  rikkumis- või trahviotsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sisule juurdepääsu kontrollijat käsitatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste süsteemse rikkujana siis, kui komisjon on
  viie
  aasta jooksul enne turu-uuringu algatamise otsuse vastuvõtmist (seoses käesoleva artikli kohase otsuse võimaliku vastuvõtmisega) teinud vastavalt artiklite 25 ja 26 alusel sisule juurdepääsu kontrollija suhtes vähemalt
  kolm
  rikkumis- või trahviotsust.

3.   Sisule juurdepääsu kontrollijat käsitatakse artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste süsteemse rikkujana siis, kui komisjon on
  kümne
  aasta jooksul enne turu-uuringu algatamise otsuse vastuvõtmist (seoses käesoleva artikli kohase otsuse võimaliku vastuvõtmisega) teinud vastavalt artiklite 25 ja 26 alusel sisule juurdepääsu kontrollija suhtes vähemalt
  kaks
  rikkumis- või trahviotsust.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 4

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Loetakse, et sisule juurdepääsu kontrollija on seoses artikli 3 lõikes 1 osutatud omadustega oma positsiooni veelgi tugevdanud, kui tema mõju siseturule on veelgi suurenenud, tema tähtsus ärikasutajate jaoks lõppkasutajateni jõudmise väravana on veelgi kasvanud või kui sisule juurdepääsu kontrollija on saavutanud oma tegevuses veelgi kindlama ja püsivama positsiooni. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Loetakse, et sisule juurdepääsu kontrollija on seoses artikli 3 lõikes 1 osutatud omadustega oma positsiooni veelgi tugevdanud, kui tema mõju siseturule on veelgi suurenenud, tema tähtsus ärikasutajate jaoks lõppkasutajateni jõudmise väravana on veelgi kasvanud või kui sisule juurdepääsu kontrollija on saavutanud oma tegevuses veelgi kindlama ja püsivama positsiooni.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 5

Artikkel 16 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon edastab oma vastuväited asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale
  kuue
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Oma vastuväidetes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi on lõike 1 tingimused täidetud ning milliseid parandusmeetmeid ta esialgu
  vajalikuks
  ja
  proportsionaalseks
  peab. | 5.   Komisjon edastab oma vastuväited asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui nelja
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Oma vastuväidetes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi on lõike 1 tingimused täidetud ning milliseid parandusmeetmeid ta esialgu
  tõhusaks
  ja
  vajalikuks
  peab. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon edastab oma vastuväited asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale
  kuue
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Oma vastuväidetes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi on lõike 1 tingimused täidetud ning milliseid parandusmeetmeid ta esialgu
  vajalikuks
  ja
  proportsionaalseks
  peab.

5.   Komisjon edastab oma vastuväited asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale
  nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul mitte hiljem kui nelja
  kuu jooksul alates uurimise algatamisest. Oma vastuväidetes selgitab komisjon, kas tema esialgse seisukoha järgi on lõike 1 tingimused täidetud ning milliseid parandusmeetmeid ta esialgu
  tõhusaks
  ja
  vajalikuks
  peab.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6

Artikkel 16 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võib
  igal ajal
  turu-uuringu käigus selle kestust pikendada, kui
  pikendamine
  on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne. Tähtaja pikendamist võib kohaldada tähtaja suhtes, mille jooksul komisjon peab esitama oma vastuväited, või lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaja suhtes. Käesoleva lõike kohaste pikenduste kogukestus ei tohi ületada kuut kuud.
  Komisjon võib kaaluda artikli 23 kohaselt võetavaid kohustusi ja muuta need oma otsusega siduvaks. | 6.   Komisjon võib turu-uuringu käigus selle kestust pikendada, kui
  see
  on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne. Tähtaja pikendamist võib kohaldada tähtaja suhtes, mille jooksul komisjon peab esitama oma vastuväited, või lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaja suhtes. Käesoleva lõike kohaste pikenduste kogukestus ei tohi ületada kuut kuud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võib
  igal ajal
  turu-uuringu käigus selle kestust pikendada, kui
  pikendamine
  on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne. Tähtaja pikendamist võib kohaldada tähtaja suhtes, mille jooksul komisjon peab esitama oma vastuväited, või lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaja suhtes. Käesoleva lõike kohaste pikenduste kogukestus ei tohi ületada kuut kuud.
  Komisjon võib kaaluda artikli 23 kohaselt võetavaid kohustusi ja muuta need oma otsusega siduvaks.

6.   Komisjon võib turu-uuringu käigus selle kestust pikendada, kui
  see
  on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne. Tähtaja pikendamist võib kohaldada tähtaja suhtes, mille jooksul komisjon peab esitama oma vastuväited, või lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaja suhtes. Käesoleva lõike kohaste pikenduste kogukestus ei tohi ületada kuut kuud.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi korrektselt, vaatab komisjon kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 kehtestatud parandusmeetmed korrapäraselt läbi. Komisjonil on õigus neid parandusmeetmeid muuta, kui ta teeb uuringuga kindlaks, et meetmed pole tõhusad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Tagamaks, et sisule juurdepääsu kontrollija täidab artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi korrektselt, vaatab komisjon kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 kehtestatud parandusmeetmed korrapäraselt läbi. Komisjonil on õigus neid parandusmeetmeid muuta, kui ta teeb uuringuga kindlaks, et meetmed pole tõhusad.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1

Artikkel 17 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et uurida, kas üks või mitu digisektori teenust tuleks lisada põhiplatvormiteenuste loetellu, või tuvastada tavade liigid, mis võivad piirata põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ja olla ebaõiglased, kuid mida ei ole käesoleva määrusega tõhusalt käsitletud. Ta annab välja avaliku aruande hiljemalt
  24
  kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest. | Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et uurida, kas üks või mitu digisektori teenust tuleks lisada põhiplatvormiteenuste loetellu, või tuvastada tavade liigid, mis võivad piirata põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ja olla ebaõiglased, kuid mida ei ole käesoleva määrusega tõhusalt käsitletud. Ta annab välja avaliku aruande hiljemalt
  18
   kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et uurida, kas üks või mitu digisektori teenust tuleks lisada põhiplatvormiteenuste loetellu, või tuvastada tavade liigid, mis võivad piirata põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ja olla ebaõiglased, kuid mida ei ole käesoleva määrusega tõhusalt käsitletud. Ta annab välja avaliku aruande hiljemalt
  24
  kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest.

24

Komisjon võib korraldada turu-uuringu, et uurida, kas üks või mitu digisektori teenust tuleks lisada põhiplatvormiteenuste loetellu, või tuvastada tavade liigid, mis võivad piirata põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ja olla ebaõiglased, kuid mida ei ole käesoleva määrusega tõhusalt käsitletud. Ta annab välja avaliku aruande hiljemalt
  18
   kuu jooksul alates turu-uuringu algatamisest.

18

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 17 – lõik 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Kui sisule juurdepääsu kontrollijate äri- või lõppkasutajaid ohustab suure ja otsese kahju risk, on komisjonil õigus kehtestada ajutisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

Kui sisule juurdepääsu kontrollijate äri- või lõppkasutajaid ohustab suure ja otsese kahju risk, on komisjonil õigus kehtestada ajutisi meetmeid.

Kui sisule juurdepääsu kontrollijate äri- või lõppkasutajaid ohustab suure ja otsese kahju risk, on komisjonil õigus kehtestada ajutisi meetmeid.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib lihttaotluse või otsusega nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid kogu vajaliku teabe, muu hulgas käesolevas määruses sätestatud
  eeskirjade
  järelevalve, rakendamise ja jõustamise eesmärgil. Komisjon võib nõuda lihttaotluse või otsuse alusel juurdepääsu ettevõtjate andmebaasidele ja
  algoritmidele
  ning nõuda nende kohta selgitusi. | 1.   Komisjon võib lihttaotluse või otsusega nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid kogu vajaliku teabe, muu hulgas käesolevas määruses sätestatud
  normide
  järelevalve, rakendamise ja jõustamise eesmärgil. Komisjon võib nõuda lihttaotluse või otsuse alusel juurdepääsu ettevõtjate andmebaasidele
  , algoritmidele
  ja
  testidega seotud teabele
  ning nõuda nende kohta selgitusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib lihttaotluse või otsusega nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid kogu vajaliku teabe, muu hulgas käesolevas määruses sätestatud
  eeskirjade
  järelevalve, rakendamise ja jõustamise eesmärgil. Komisjon võib nõuda lihttaotluse või otsuse alusel juurdepääsu ettevõtjate andmebaasidele ja
  algoritmidele
  ning nõuda nende kohta selgitusi.

1.   Komisjon võib lihttaotluse või otsusega nõuda, et ettevõtjad või nende ühendused esitaksid kogu vajaliku teabe, muu hulgas käesolevas määruses sätestatud
  normide
  järelevalve, rakendamise ja jõustamise eesmärgil. Komisjon võib nõuda lihttaotluse või otsuse alusel juurdepääsu ettevõtjate andmebaasidele
  , algoritmidele
  ja
  testidega seotud teabele
  ning nõuda nende kohta selgitusi.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võib nõuda ettevõtjatelt ja nende ühendustelt lõike 1 kohast teavet ka enne artikli 14 kohase turu-uuringu
  või artikli 18 kohase menetluse
  algatamist. | 2.   Komisjon võib nõuda ettevõtjatelt ja nende ühendustelt lõike 1 kohast teavet ka enne artikli 14 kohase turu-uuringu algatamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võib nõuda ettevõtjatelt ja nende ühendustelt lõike 1 kohast teavet ka enne artikli 14 kohase turu-uuringu
  või artikli 18 kohase menetluse
  algatamist.

2.   Komisjon võib nõuda ettevõtjatelt ja nende ühendustelt lõike 1 kohast teavet ka enne artikli 14 kohase turu-uuringu algatamist.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt ja nende ühendustelt oma otsusega teavet, märgib ta nõude eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt juurdepääsu nende andmebaasidele ja algoritmidele, teeb ta teatavaks nõude
  õigusliku aluse ja eesmärgi
  ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Ta annab ka teabe artiklis 26 sätestatud karistuste kohta ning annab teabe artiklis 27 sätestatud perioodiliste karistusmaksete kohta või kehtestab need. Otsuses teavitatakse ka õigusest lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata. | 4.   Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt ja nende ühendustelt oma otsusega teavet, märgib ta nõude eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt juurdepääsu nende andmebaasidele ja algoritmidele, teeb ta teatavaks nõude
  eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse,
  ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Ta annab ka teabe artiklis 26 sätestatud karistuste kohta ning annab teabe artiklis 27 sätestatud perioodiliste karistusmaksete kohta või kehtestab need. Otsuses teavitatakse ka õigusest lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt ja nende ühendustelt oma otsusega teavet, märgib ta nõude eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt juurdepääsu nende andmebaasidele ja algoritmidele, teeb ta teatavaks nõude
  õigusliku aluse ja eesmärgi
  ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Ta annab ka teabe artiklis 26 sätestatud karistuste kohta ning annab teabe artiklis 27 sätestatud perioodiliste karistusmaksete kohta või kehtestab need. Otsuses teavitatakse ka õigusest lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata.

4.   Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt ja nende ühendustelt oma otsusega teavet, märgib ta nõude eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Kui komisjon nõuab ettevõtjatelt juurdepääsu nende andmebaasidele ja algoritmidele, teeb ta teatavaks nõude
  eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse,
  ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Ta annab ka teabe artiklis 26 sätestatud karistuste kohta ning annab teabe artiklis 27 sätestatud perioodiliste karistusmaksete kohta või kehtestab need. Otsuses teavitatakse ka õigusest lasta otsus Euroopa Kohtus läbi vaadata.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1

Artikkel 20 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib
  küsitleda igat vastamisega nõustuvat füüsilist või juriidilist isikut, et koguda teavet uuritava küsimuse kohta, sealhulgas seoses käesoleva määrusega kehtestatud
  eeskirjade
  seire, kohaldamise ja jõustamisega. | Komisjon
  ja liikmesriikide pädevad asutused võivad kooskõlas artikliga 31c
  küsitleda igat vastamisega nõustuvat füüsilist või juriidilist isikut, et koguda teavet uuritava küsimuse kohta, sealhulgas seoses käesoleva määrusega kehtestatud
  normide
  seire, kohaldamise ja jõustamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib
  küsitleda igat vastamisega nõustuvat füüsilist või juriidilist isikut, et koguda teavet uuritava küsimuse kohta, sealhulgas seoses käesoleva määrusega kehtestatud
  eeskirjade
  seire, kohaldamise ja jõustamisega.

võib

eeskirjade

Komisjon
  ja liikmesriikide pädevad asutused võivad kooskõlas artikliga 31c
  küsitleda igat vastamisega nõustuvat füüsilist või juriidilist isikut, et koguda teavet uuritava küsimuse kohta, sealhulgas seoses käesoleva määrusega kehtestatud
  normide
  seire, kohaldamise ja jõustamisega.

ja liikmesriikide pädevad asutused võivad kooskõlas artikliga 31c

normide

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kohapealseid kontrolle võib teha ka komisjoni määratud audiitorite või ekspertide abiga, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2. | 2.   Kohapealseid kontrolle võib teha ka komisjoni määratud
  roteeruvate
  audiitorite või ekspertide abiga, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kohapealseid kontrolle võib teha ka komisjoni määratud audiitorite või ekspertide abiga, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2.

2.   Kohapealseid kontrolle võib teha ka komisjoni määratud
  roteeruvate
  audiitorite või ekspertide abiga, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2.

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui tegemist on pakilise küsimusega, mis on seotud sisule juurdepääsu kontrollija
  ärikasutajatele
  või lõppkasutajatele suure ja
  korvamatu
  kahju tekitamise ohuga, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega määrata sisule juurdepääsu kontrollija suhtes ajutised meetmed, kui prima facie leitakse, et artiklit 5 või 6 on rikutud. | 1.   Kui tegemist on pakilise küsimusega, mis on seotud sisule juurdepääsu kontrollija
  äri-
  või lõppkasutajatele suure ja
  otsese
  kahju tekitamise ohuga, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega määrata sisule juurdepääsu kontrollija suhtes ajutised meetmed, kui prima facie leitakse, et artiklit 5 või 6 on rikutud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui tegemist on pakilise küsimusega, mis on seotud sisule juurdepääsu kontrollija
  ärikasutajatele
  või lõppkasutajatele suure ja
  korvamatu
  kahju tekitamise ohuga, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega määrata sisule juurdepääsu kontrollija suhtes ajutised meetmed, kui prima facie leitakse, et artiklit 5 või 6 on rikutud.

1.   Kui tegemist on pakilise küsimusega, mis on seotud sisule juurdepääsu kontrollija
  äri-
  või lõppkasutajatele suure ja
  otsese
  kahju tekitamise ohuga, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega määrata sisule juurdepääsu kontrollija suhtes ajutised meetmed, kui prima facie leitakse, et artiklit 5 või 6 on rikutud.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 kohase otsuse
  võib
  vastu
  võtta
  üksnes sellise menetluse raames, mis on algatatud artikli 25 lõike 1 kohase mittevastavusotsuse võimalikuks vastuvõtmiseks. Kõnealust otsust kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ning selle kehtivusaega võib pikendada, kui see on vajalik ja asjakohane. | 2.   Lõike 1 kohase otsuse
  võetakse
  vastu üksnes sellise menetluse raames, mis on algatatud artikli 25 lõike 1 kohase mittevastavusotsuse võimalikuks vastuvõtmiseks. Kõnealust otsust kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ning selle kehtivusaega võib pikendada, kui see on vajalik ja asjakohane. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 kohase otsuse
  võib
  vastu
  võtta
  üksnes sellise menetluse raames, mis on algatatud artikli 25 lõike 1 kohase mittevastavusotsuse võimalikuks vastuvõtmiseks. Kõnealust otsust kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ning selle kehtivusaega võib pikendada, kui see on vajalik ja asjakohane.

2.   Lõike 1 kohase otsuse
  võetakse
  vastu üksnes sellise menetluse raames, mis on algatatud artikli 25 lõike 1 kohase mittevastavusotsuse võimalikuks vastuvõtmiseks. Kõnealust otsust kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ning selle kehtivusaega võib pikendada, kui see on vajalik ja asjakohane.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kiireloomulistel juhtudel, s.o siis, kui sisule juurdepääsu kontrollijate äri- või lõppkasutajaid ohustab suure ja otsese kahju risk, mis tuleneb ühe või mitme sisule juurdepääsu kontrollija uutest tavadest, mis võivad kahjustada põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile või olla artikli 10 lõike 2 kohaselt ebaõiglased, võib komisjon kehtestada asjaomaste sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes ajutised meetmed, et sellise riski realiseerumist vältida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kiireloomulistel juhtudel, s.o siis, kui sisule juurdepääsu kontrollijate äri- või lõppkasutajaid ohustab suure ja otsese kahju risk, mis tuleneb ühe või mitme sisule juurdepääsu kontrollija uutest tavadest, mis võivad kahjustada põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile või olla artikli 10 lõike 2 kohaselt ebaõiglased, võib komisjon kehtestada asjaomaste sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes ajutised meetmed, et sellise riski realiseerumist vältida.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 22 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Käesoleva artikli lõikes 2a osutatud otsus võetakse vastu ainult artikli 17 kohase turu-uuringu kontekstis ja kuue kuu jooksul alates sellise turu-uuringu algusest. Ajutisi meetmeid kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ja igal juhul neid pikendatakse või need tühistatakse, et võtta arvesse artikli 17 kohase turu-uuringu alusel tehtud lõplikku otsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Käesoleva artikli lõikes 2a osutatud otsus võetakse vastu ainult artikli 17 kohase turu-uuringu kontekstis ja kuue kuu jooksul alates sellise turu-uuringu algusest. Ajutisi meetmeid kohaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul ja igal juhul neid pikendatakse või need tühistatakse, et võtta arvesse artikli 17 kohase turu-uuringu alusel tehtud lõplikku otsust.

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 23 | välja jäetud |
| Vabatahtlikult võetavad kohustused | |
| 1.
     
  Kui asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija teeb artikli 16 või 25 kohase menetluse käigus ettepaneku võtta kohustusi, et tagada asjaomaste põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatavate artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega muuta need kohustused kõnealuse kontrollija jaoks siduvaks ning teha teatavaks, et meetmete võtmiseks ei ole enam alust. | |
| 2.
     
  Komisjon võib taotluse korral või omal algatusel alustada vastava otsuse alusel menetlust uuesti, kui: | |
| a) | asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 23

Artikkel 23

välja jäetud

välja jäetud

Vabatahtlikult võetavad kohustused

Vabatahtlikult võetavad kohustused

1.
     
  Kui asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija teeb artikli 16 või 25 kohase menetluse käigus ettepaneku võtta kohustusi, et tagada asjaomaste põhiplatvormiteenuste suhtes kohaldatavate artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste täitmine, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastu võetud otsusega muuta need kohustused kõnealuse kontrollija jaoks siduvaks ning teha teatavaks, et meetmete võtmiseks ei ole enam alust.

2.
     
  Komisjon võib taotluse korral või omal algatusel alustada vastava otsuse alusel menetlust uuesti, kui:

a)

a)

asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud;

asjaolud, millel otsus põhineb, on oluliselt muutunud;

| b) | asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija tegevus on vastuolus tema võetud kohustustega; |
| --- | --- |

b)

b)

asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija tegevus on vastuolus tema võetud kohustustega;

asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija tegevus on vastuolus tema võetud kohustustega;

| c) | otsus tehti osaliste esitatud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel. |
| --- | --- |

c)

c)

otsus tehti osaliste esitatud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.

otsus tehti osaliste esitatud ebatäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.

3.
     
  Kui komisjon leiab, et asjaomase sisule juurdepääsu kontrollija pakutud kohustused ei suuda tagada artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustuste tõhusat täitmist, selgitab ta asjaomase menetluse lõpetamise otsuses põhjuseid, miks ei muudeta neid kohustusi siduvaks.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon
  võib võtta vajalikke meetmeid
  , et jälgida, kas artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning artiklite 7, 16, 22 ja 23 kohaselt tehtud otsustega ettenähtud kohustusi kohaldatakse ja täidetakse tõhusalt. | 1.   Komisjon
  võtab vajalikud meetmed
  , et jälgida, kas artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning artiklite 7, 16, 22 ja 23 kohaselt tehtud otsustega ettenähtud kohustusi kohaldatakse ja täidetakse tõhusalt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon
  võib võtta vajalikke meetmeid
  , et jälgida, kas artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning artiklite 7, 16, 22 ja 23 kohaselt tehtud otsustega ettenähtud kohustusi kohaldatakse ja täidetakse tõhusalt.

1.   Komisjon
  võtab vajalikud meetmed
  , et jälgida, kas artiklites 5 ja 6 sätestatud kohustusi ning artiklite 7, 16, 22 ja 23 kohaselt tehtud otsustega ettenähtud kohustusi kohaldatakse ja täidetakse tõhusalt.

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 a (uus)

Artikkel 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 24a




  Kaebuste esitamise mehhanism





  1.
     
  Ärikasutajad, konkurendid, põhiplatvormiteenuste lõppkasutajad ja nende esindajad või õigustatud huvi omavad muud isikud võivad esitada kaebuse liikmesriigi pädevatele asutustele sisule juurdepääsu kontrollijate mis tahes tavas või käitumise kohta, mis jääb käesoleva määruse kohaldamisalasse, sealhulgas mittevastavuste kohta.




  Liikmesriikide pädevad asutused hindavad selliseid kaebusi ja teatavad neist komisjonile.




  Komisjon uurib, kas artikli 18 kohase menetluse või artikli 14 kohase turu-uuringu algatamiseks on mõistlik alus.






  2.
     
  Käesoleva määruse kohaste kaebuste ja rikkumisest teatamise ning sellistest rikkumistest teatajate kaitse suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2019/1937. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24a

Kaebuste esitamise mehhanism

1.
     
  Ärikasutajad, konkurendid, põhiplatvormiteenuste lõppkasutajad ja nende esindajad või õigustatud huvi omavad muud isikud võivad esitada kaebuse liikmesriigi pädevatele asutustele sisule juurdepääsu kontrollijate mis tahes tavas või käitumise kohta, mis jääb käesoleva määruse kohaldamisalasse, sealhulgas mittevastavuste kohta.

Liikmesriikide pädevad asutused hindavad selliseid kaebusi ja teatavad neist komisjonile.

Komisjon uurib, kas artikli 18 kohase menetluse või artikli 14 kohase turu-uuringu algatamiseks on mõistlik alus.

2.
     
  Käesoleva määruse kohaste kaebuste ja rikkumisest teatamise ning sellistest rikkumistest teatajate kaitse suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2019/1937.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 b (uus)

Artikkel 24 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 24b |
| | Vastavuskontrolli funktsioon |
| | 1.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollijad loovad vastavuskontrolli funktsiooni, mis on sisule juurdepääsu kontrollija operatiivfunktsioonidest sõltumatu ja määravad ühe või mitu vastavuskontrolli spetsialisti, sealhulgas vastavuskontrolli funktsiooni juhi. |
| | 2.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et lõike 1 kohasel vastavuskontrolli funktsioonil on piisavad volitused, staatus ja vahendid ning juurdepääs sisule juurdepääsu kontrollija juhtorganile, et jälgida sisule juurdepääsu kontrollija vastavust käesolevale määrusele. |
| | 3.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli spetsialistidel on lõikes 4 osutatud ülesannete täitmiseks vajalik kutsekvalifikatsioon, oskusteave, kogemus ja suutlikkus. |
| | Sisule juurdepääsu kontrollija tagab samuti, et lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli funktsiooni juht on kõrgem juht, kellel on selge vastutus vastavuskontrolli funktsiooni eest ja kes on sõltumatu sisule juurdepääsu kontrollija operatiivfunktsioonidest ja juhtorganist. |
| | 4.
     
  Vastavuskontrolli funktsiooni juht annab aru otse sisule juurdepääsu kontrollija juhtorganile ning tal on õigus tõstatada probleeme ja hoiatada seda organit, kui tekib käesoleva määruse mittejärgimise oht, ilma et see piiraks juhtorgani kohustusi järelevalve- ja juhtimisfunktsioonide täitmisel. |
| | Vastavuskontrolli funktsiooni juhti ei eemaldata ilma sisule juurdepääsu kontrollija juhtorgani eelneva heakskiiduta. |
| | 5.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija poolt lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli spetsialistid jälgivad, kas sisule juurdepääsu kontrollija täidab käesolevas määruses sätestatud kohustusi, sealhulgas vähemalt järgmisi ülesandeid: |
| | a) | korraldada, jälgida ja teostada järelevalvet sisule juurdepääsu kontrollijate meetmete ja tegevuse üle, mille eesmärk on tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24b

Artikkel 24b

Vastavuskontrolli funktsioon

Vastavuskontrolli funktsioon

1.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollijad loovad vastavuskontrolli funktsiooni, mis on sisule juurdepääsu kontrollija operatiivfunktsioonidest sõltumatu ja määravad ühe või mitu vastavuskontrolli spetsialisti, sealhulgas vastavuskontrolli funktsiooni juhi.

2.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et lõike 1 kohasel vastavuskontrolli funktsioonil on piisavad volitused, staatus ja vahendid ning juurdepääs sisule juurdepääsu kontrollija juhtorganile, et jälgida sisule juurdepääsu kontrollija vastavust käesolevale määrusele.

3.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija tagab, et lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli spetsialistidel on lõikes 4 osutatud ülesannete täitmiseks vajalik kutsekvalifikatsioon, oskusteave, kogemus ja suutlikkus.

Sisule juurdepääsu kontrollija tagab samuti, et lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli funktsiooni juht on kõrgem juht, kellel on selge vastutus vastavuskontrolli funktsiooni eest ja kes on sõltumatu sisule juurdepääsu kontrollija operatiivfunktsioonidest ja juhtorganist.

Sisule juurdepääsu kontrollija tagab samuti, et lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli funktsiooni juht on kõrgem juht, kellel on selge vastutus vastavuskontrolli funktsiooni eest ja kes on sõltumatu sisule juurdepääsu kontrollija operatiivfunktsioonidest ja juhtorganist.

4.
     
  Vastavuskontrolli funktsiooni juht annab aru otse sisule juurdepääsu kontrollija juhtorganile ning tal on õigus tõstatada probleeme ja hoiatada seda organit, kui tekib käesoleva määruse mittejärgimise oht, ilma et see piiraks juhtorgani kohustusi järelevalve- ja juhtimisfunktsioonide täitmisel.

Vastavuskontrolli funktsiooni juhti ei eemaldata ilma sisule juurdepääsu kontrollija juhtorgani eelneva heakskiiduta.

Vastavuskontrolli funktsiooni juhti ei eemaldata ilma sisule juurdepääsu kontrollija juhtorgani eelneva heakskiiduta.

5.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija poolt lõike 1 kohaselt määratud vastavuskontrolli spetsialistid jälgivad, kas sisule juurdepääsu kontrollija täidab käesolevas määruses sätestatud kohustusi, sealhulgas vähemalt järgmisi ülesandeid:

a)

a)

korraldada, jälgida ja teostada järelevalvet sisule juurdepääsu kontrollijate meetmete ja tegevuse üle, mille eesmärk on tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmine;

korraldada, jälgida ja teostada järelevalvet sisule juurdepääsu kontrollijate meetmete ja tegevuse üle, mille eesmärk on tagada käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmine;

| b) | teavitada ja nõustada sisule juurdepääsu kontrollija juhtkonda ja töötajaid seoses käesolevast määrusest tulenevate asjakohaste kohustustega; |
| --- | --- |

b)

b)

teavitada ja nõustada sisule juurdepääsu kontrollija juhtkonda ja töötajaid seoses käesolevast määrusest tulenevate asjakohaste kohustustega;

teavitada ja nõustada sisule juurdepääsu kontrollija juhtkonda ja töötajaid seoses käesolevast määrusest tulenevate asjakohaste kohustustega;

| c) | kui see on asjakohane, jälgida artikli 23 kohaselt siduvaks muudetud kohustuste täitmist, ilma et see piiraks komisjoni võimalust määrata sõltumatuid väliseksperte vastavalt artikli 24 lõikele 2; |
| --- | --- |

c)

c)

kui see on asjakohane, jälgida artikli 23 kohaselt siduvaks muudetud kohustuste täitmist, ilma et see piiraks komisjoni võimalust määrata sõltumatuid väliseksperte vastavalt artikli 24 lõikele 2;

kui see on asjakohane, jälgida artikli 23 kohaselt siduvaks muudetud kohustuste täitmist, ilma et see piiraks komisjoni võimalust määrata sõltumatuid väliseksperte vastavalt artikli 24 lõikele 2;

| d) | teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd komisjoniga. |
| --- | --- |

d)

d)

teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd komisjoniga.

teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd komisjoniga.

6.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollijad edastavad komisjonile vastavuskontrolli funktsiooni juhi nime ja kontaktandmed.

7.
     
  Sisule juurdepääsu kontrollija juhtorgan määrab kindlaks sisule juurdepääsu kontrollija juhtimiskorra, mis tagab vastavuskontrolli funktsiooni sõltumatuse, sealhulgas ülesannete lahususe sisule juurdepääsu kontrollija töökorralduses ja huvide konfliktide ennetamise, ning teostab selle rakendamise üle järelevalvet ja vastutab selle rakendamise eest.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | artikli 23 kohaselt õiguslikult siduvaks muudetud kohustused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

artikli 23 kohaselt õiguslikult siduvaks muudetud kohustused.

artikli 23 kohaselt õiguslikult siduvaks muudetud kohustused.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon võtab otsuse vastu 12 kuu jooksul alates artikli 18 kohase menetluse algatamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon võtab otsuse vastu 12 kuu jooksul alates artikli 18 kohase menetluse algatamisest.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Enne lõike 1 kohase otsuse vastuvõtmist edastab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale oma esialgsed järeldused. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma sisule juurdepääsu kontrollija, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida. | 2.   Enne lõike 1 kohase otsuse vastuvõtmist edastab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale oma esialgsed järeldused.
  Nendes
  esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma sisule juurdepääsu kontrollija, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Enne lõike 1 kohase otsuse vastuvõtmist edastab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale oma esialgsed järeldused. Esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma sisule juurdepääsu kontrollija, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida.

2.   Enne lõike 1 kohase otsuse vastuvõtmist edastab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale oma esialgsed järeldused.
  Nendes
  esialgsetes järeldustes selgitab komisjon meetmeid, mille võtmist ta kaalub või mida tema arvates peaks võtma sisule juurdepääsu kontrollija, et esialgsetele järeldustele tõhusalt reageerida.

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 4

Artikkel 25 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija esitab komisjonile kirjelduse meetmetest, mida ta on võtnud, et tagada lõike 1 kohaselt vastuvõetud otsuse täitmine. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija esitab komisjonile kirjelduse meetmetest, mida ta on võtnud, et tagada lõike 1 kohaselt vastuvõetud otsuse täitmine.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 26 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib artikli 25 kohases otsuses määrata asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale trahve, mille summa ei
  ületa 10
   % sisule juurdepääsu kontrollija eelmise majandusaasta kogukäibest, kui ta leiab, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija tahtlikult või ettevaatamatusest ei täida: | 1.   Komisjon võib artikli 25 kohases otsuses määrata asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale trahve, mille summa ei
  ole väiksem kui 4 % ega suurem kui 20
   % sisule juurdepääsu kontrollija eelmise majandusaasta
  üleilmsest
  kogukäibest, kui ta leiab, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija tahtlikult või ettevaatamatusest ei täida: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib artikli 25 kohases otsuses määrata asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale trahve, mille summa ei
  ületa 10
   % sisule juurdepääsu kontrollija eelmise majandusaasta kogukäibest, kui ta leiab, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija tahtlikult või ettevaatamatusest ei täida:

1.   Komisjon võib artikli 25 kohases otsuses määrata asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale trahve, mille summa ei
  ole väiksem kui 4 % ega suurem kui 20
   % sisule juurdepääsu kontrollija eelmise majandusaasta
  üleilmsest
  kogukäibest, kui ta leiab, et asjaomane sisule juurdepääsu kontrollija tahtlikult või ettevaatamatusest ei täida:

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | kohustust esitada artikli 12 kohaselt nõutavat teavet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

kohustust esitada artikli 12 kohaselt nõutavat teavet;

kohustust esitada artikli 12 kohaselt nõutavat teavet;

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | kohustust esitada artikli 13 kohaselt nõutavat teavet või esitatakse ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

kohustust esitada artikli 13 kohaselt nõutavat teavet või esitatakse ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet;

kohustust esitada artikli 13 kohaselt nõutavat teavet või esitatakse ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet;

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | artikli 23 kohase otsusega siduvaks muudetud vabatahtlikult võetud kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

artikli 23 kohase otsusega siduvaks muudetud vabatahtlikult võetud kohustusi.

artikli 23 kohase otsusega siduvaks muudetud vabatahtlikult võetud kohustusi.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | ei esita artikli 12 kohaselt nõutavat teavet või esitavad ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

ei esita artikli 12 kohaselt nõutavat teavet või esitavad ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet;

ei esita artikli 12 kohaselt nõutavat teavet või esitavad ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | ei esita artikli 13 kohaselt nõutavat kirjeldust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

c)

ei esita artikli 13 kohaselt nõutavat kirjeldust;

ei esita artikli 13 kohaselt nõutavat kirjeldust;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui ettevõtjad on täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud otsusega määrata perioodilise karistusmakse lõppsumma
  esialgses otsuses ettenähtud karistusmaksest väiksemana
  . | 2.   Kui ettevõtjad on täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud otsusega määrata perioodilise karistusmakse lõppsumma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui ettevõtjad on täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud otsusega määrata perioodilise karistusmakse lõppsumma
  esialgses otsuses ettenähtud karistusmaksest väiksemana
  .

2.   Kui ettevõtjad on täitnud kohustuse, mille täitmiseks perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud otsusega määrata perioodilise karistusmakse lõppsumma.

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1

Artikkel 28 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklitel 26 ja 27 põhinevatel komisjoni volitustel on
  kolme
  aasta pikkune aegumistähtaeg. | 1.   Artiklitel 26 ja 27 põhinevatel komisjoni volitustel on
  viie
  aasta pikkune aegumistähtaeg. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklitel 26 ja 27 põhinevatel komisjoni volitustel on
  kolme
  aasta pikkune aegumistähtaeg.

1.   Artiklitel 26 ja 27 põhinevatel komisjoni volitustel on
  viie
  aasta pikkune aegumistähtaeg.

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 30 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Enne artikli 7, artikli 8 lõike 1, artikli 9 lõike 1, artiklite 15, 16, 22, 23, 25 ja 26 ning artikli 27 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale või ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele võimaluse esitada oma seisukohad järgmistes küsimustes: | 1.   Enne artikli 7, artikli 8 lõike 1, artikli 9 lõike 1, artiklite 15, 16, 22, 23, 25 ja 26 ning artikli 27 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale või ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele
  , sealhulgas kolmandatele isikutele, kellel on õigustatud huvi,
  võimaluse esitada oma seisukohad järgmistes küsimustes: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Enne artikli 7, artikli 8 lõike 1, artikli 9 lõike 1, artiklite 15, 16, 22, 23, 25 ja 26 ning artikli 27 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale või ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele võimaluse esitada oma seisukohad järgmistes küsimustes:

1.   Enne artikli 7, artikli 8 lõike 1, artikli 9 lõike 1, artiklite 15, 16, 22, 23, 25 ja 26 ning artikli 27 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon asjaomasele sisule juurdepääsu kontrollijale või ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele
  , sealhulgas kolmandatele isikutele, kellel on õigustatud huvi,
  võimaluse esitada oma seisukohad järgmistes küsimustes:

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

Artikkel 30 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asjaomased sisule juurdepääsu kontrollijad, ettevõtjad või ettevõtjate ühendused võivad esitada oma seisukohad komisjoni esialgsete järelduste kohta mõistliku aja jooksul, mille komisjon on oma esialgsetes järeldustes määratlenud ja mis ei tohi olla lühem kui 14 päeva. | 2.   Asjaomased sisule juurdepääsu kontrollijad, ettevõtjad või ettevõtjate ühendused
  , sealhulgas kolmandad isikud, kellel on õigustatud huvi,
  võivad esitada oma seisukohad komisjoni esialgsete järelduste kohta mõistliku aja jooksul, mille komisjon on oma esialgsetes järeldustes määratlenud ja mis ei tohi olla lühem kui 14 päeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asjaomased sisule juurdepääsu kontrollijad, ettevõtjad või ettevõtjate ühendused võivad esitada oma seisukohad komisjoni esialgsete järelduste kohta mõistliku aja jooksul, mille komisjon on oma esialgsetes järeldustes määratlenud ja mis ei tohi olla lühem kui 14 päeva.

2.   Asjaomased sisule juurdepääsu kontrollijad, ettevõtjad või ettevõtjate ühendused
  , sealhulgas kolmandad isikud, kellel on õigustatud huvi,
  võivad esitada oma seisukohad komisjoni esialgsete järelduste kohta mõistliku aja jooksul, mille komisjon on oma esialgsetes järeldustes määratlenud ja mis ei tohi olla lühem kui 14 päeva.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 3

Artikkel 30 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel sisule juurdepääsu kontrollijatel, ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. | 3.   Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel sisule juurdepääsu kontrollijatel, ettevõtjatel, ettevõtjate ühendustel
  ja kolmandatel isikutel, kellel on õigustatud huvi,
  on olnud võimalik esitada oma seisukoht. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel sisule juurdepääsu kontrollijatel, ettevõtjatel ja ettevõtjate ühendustel on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

3.   Komisjoni otsused võivad põhineda üksnes sellistel vastuväidetel, mille kohta asjaomastel sisule juurdepääsu kontrollijatel, ettevõtjatel, ettevõtjate ühendustel
  ja kolmandatel isikutel, kellel on õigustatud huvi,
  on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 a (uus)

Artikkel 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 30a |
| | Aruandekohustus |
| | 1.
     
  Komisjon võtab igal aastal vastu digitaalmajanduse olukorda käsitleva aruande. Aruandes analüüsitakse sisule juurdepääsu kontrollijate turupositsiooni, mõju ja ärimudeleid ühisturul. Aruandes esitatakse kokkuvõte komisjoni tegevusest, eelkõige käesoleva määruse II ja IV peatüki kohaselt vastu võetud järelevalvemeetmetest, samuti hinnang selle kohta, kas konkurentsieeskirjad, käesoleva määruse (ja määruse XX/2021 (digiteenuste õigusakt)) sätted ja praegune täitmise tagamise tase on piisavad, et tegeleda konkurentsivastase käitumisega ning tagada konkurentsile avatud ja õiglased digiturud. Aastaaruandes esitatakse ka artiklis 13 sätestatud auditiaruannete hinnang ning sotsiaalse mõju hinnang, milles hinnatakse uusi digitooteid ja -teenuseid ning nende võimalikku mõju vaimsele tervisele, kasutajate käitumisele, desinformatsioonile, polariseerumisele ja demokraatiale. Selle ülesande täitmisel koordineerib komisjon oma kontrolli- ja järelevalvealast tööd ja digiteenuste õigusaktis ette nähtud tööd, et saavutada parim võimalik koostoime. |
| | 2.
     
  Euroopa Parlament võib oma pädevate komisjonide kaudu esitada komisjoni aruande kohta igal aastal arvamuse, mis sisaldab ettepanekuid turu-uuringuteks uute teenuste ja uute tavade kohta vastavalt artiklile 17. |
| | 3.
     
  Komisjon vastab Euroopa Parlamendi vastu võetud arvamusele ning kõikidele selles sisalduvatele artiklit 17 puudutavatele üleskutsetele, põhjendades sealhulgas eeldatavat tegevusetust, ja kõigile Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kirjalikult viie nädala jooksul alates nende kättesaamisest. |
| | 4.
     
  Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb komisjon Euroopa Parlamendis toimuval kuulamisel. Kuulamine toimub vähemalt kaks korda aastas. Vastav volinik esineb Euroopa Parlamendi ees avaldusega ning vastab parlamendiliikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse. Lisaks tagatakse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel pidev kõrgetasemeline dialoog, mis toimub mõttevahetuste vormis vähemalt neli korda aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30a

Artikkel 30a

Aruandekohustus

Aruandekohustus

1.
     
  Komisjon võtab igal aastal vastu digitaalmajanduse olukorda käsitleva aruande. Aruandes analüüsitakse sisule juurdepääsu kontrollijate turupositsiooni, mõju ja ärimudeleid ühisturul. Aruandes esitatakse kokkuvõte komisjoni tegevusest, eelkõige käesoleva määruse II ja IV peatüki kohaselt vastu võetud järelevalvemeetmetest, samuti hinnang selle kohta, kas konkurentsieeskirjad, käesoleva määruse (ja määruse XX/2021 (digiteenuste õigusakt)) sätted ja praegune täitmise tagamise tase on piisavad, et tegeleda konkurentsivastase käitumisega ning tagada konkurentsile avatud ja õiglased digiturud. Aastaaruandes esitatakse ka artiklis 13 sätestatud auditiaruannete hinnang ning sotsiaalse mõju hinnang, milles hinnatakse uusi digitooteid ja -teenuseid ning nende võimalikku mõju vaimsele tervisele, kasutajate käitumisele, desinformatsioonile, polariseerumisele ja demokraatiale. Selle ülesande täitmisel koordineerib komisjon oma kontrolli- ja järelevalvealast tööd ja digiteenuste õigusaktis ette nähtud tööd, et saavutada parim võimalik koostoime.

2.
     
  Euroopa Parlament võib oma pädevate komisjonide kaudu esitada komisjoni aruande kohta igal aastal arvamuse, mis sisaldab ettepanekuid turu-uuringuteks uute teenuste ja uute tavade kohta vastavalt artiklile 17.

3.
     
  Komisjon vastab Euroopa Parlamendi vastu võetud arvamusele ning kõikidele selles sisalduvatele artiklit 17 puudutavatele üleskutsetele, põhjendades sealhulgas eeldatavat tegevusetust, ja kõigile Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt talle esitatud küsimustele kirjalikult viie nädala jooksul alates nende kättesaamisest.

4.
     
  Euroopa Parlamendi taotluse korral osaleb komisjon Euroopa Parlamendis toimuval kuulamisel. Kuulamine toimub vähemalt kaks korda aastas. Vastav volinik esineb Euroopa Parlamendi ees avaldusega ning vastab parlamendiliikmete kõikidele küsimustele iga kord, kui seda palutakse. Lisaks tagatakse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel pidev kõrgetasemeline dialoog, mis toimub mõttevahetuste vormis vähemalt neli korda aastas.

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1

Artikkel 31 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artiklite 3,
  12, 13,
  19, 20 ja
  21
  kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. | 1.   Artiklite 3, 19, 20
  , 21
  ja
  31d
  kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artiklite 3,
  12, 13,
  19, 20 ja
  21
  kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

1.   Artiklite 3, 19, 20
  , 21
  ja
  31d
  kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 31 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Artikli 12 kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Artikli 12 kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 31 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Artikli 13 kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja määruse (EL) 2016/679 kohaldamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Artikli 13 kohaselt kogutud teavet kasutatakse üksnes käesoleva määruse ja määruse (EL) 2016/679 kohaldamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2

Artikkel 31 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ilma et see piiraks artiklite 32 ja 33 kohaselt kasutamiseks esitatud teabe vahetamist ja kasutamist, ei avalikusta komisjon, liikmesriikide
  ametiasutused
  , nende ametnikud, teenistujad ega muud kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud ega ükski füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas artikli 24 lõike 2 kohaselt määratud audiitorid ja eksperdid, teavet, mille nad on saanud või mida nad on vahetanud käesoleva määruse kohaselt ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seda kohustust kohaldatakse ka kõigi nende liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes, kes osalevad artiklis 32 osutatud digiturgude nõuandekomitee tegevuses. | 2.   Ilma et see piiraks artiklite 
  12, 13, 31d,
  32 ja 33 kohaselt kasutamiseks esitatud teabe vahetamist ja kasutamist, ei avalikusta komisjon, liikmesriikide
  asutused
  , nende ametnikud, teenistujad ega muud kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud ega ükski füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas artikli 24 lõike 2 kohaselt määratud audiitorid ja eksperdid, teavet, mille nad on saanud või mida nad on vahetanud käesoleva määruse kohaselt ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seda kohustust kohaldatakse ka kõigi nende liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes, kes osalevad artiklis 32 osutatud digiturgude nõuandekomitee tegevuses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ilma et see piiraks artiklite 32 ja 33 kohaselt kasutamiseks esitatud teabe vahetamist ja kasutamist, ei avalikusta komisjon, liikmesriikide
  ametiasutused
  , nende ametnikud, teenistujad ega muud kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud ega ükski füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas artikli 24 lõike 2 kohaselt määratud audiitorid ja eksperdid, teavet, mille nad on saanud või mida nad on vahetanud käesoleva määruse kohaselt ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seda kohustust kohaldatakse ka kõigi nende liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes, kes osalevad artiklis 32 osutatud digiturgude nõuandekomitee tegevuses.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 
  12, 13, 31d,
  32 ja 33 kohaselt kasutamiseks esitatud teabe vahetamist ja kasutamist, ei avalikusta komisjon, liikmesriikide
  asutused
  , nende ametnikud, teenistujad ega muud kõnealuste asutuste järelevalve all töötavad isikud ega ükski füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas artikli 24 lõike 2 kohaselt määratud audiitorid ja eksperdid, teavet, mille nad on saanud või mida nad on vahetanud käesoleva määruse kohaselt ja mille kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Seda kohustust kohaldatakse ka kõigi nende liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes, kes osalevad artiklis 32 osutatud digiturgude nõuandekomitee tegevuses.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 a (uus)

Artikkel 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 31a




  Digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemeline Euroopa töörühm





  1.
     
  Komisjon moodustab digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise Euroopa töörühma (edaspidi „töörühm“), mis on komisjoni esindajast, asjaomaste liidu asutuste esindajatest, liikmesriikide konkurentsiasutuste esindajatest ja muude teatavate sektorite, sealhulgas andmekaitse, elektroonilise side ja tarbijakaitse valdkonna pädevate asutuste esindajatest koosnev eksperdirühm.






  2.
     
  Lõike 1 kohaldamisel esindavad asjaomaseid liikmesriikide pädevaid asutusi töörühmas nende vastavad juhid. Töörühma töö hõlbustamiseks tagab komisjon töörühmale sekretariaaditeenused.






  3.
     
  Töörühma töö võib korraldada ekspertide töörühmadena, mis koondab reguleerijatevahelisi asjatundjate rühmi, mis pakuvad komisjonile kõrgetasemelisi eksperditeadmisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31a

Digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemeline Euroopa töörühm

1.
     
  Komisjon moodustab digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise Euroopa töörühma (edaspidi „töörühm“), mis on komisjoni esindajast, asjaomaste liidu asutuste esindajatest, liikmesriikide konkurentsiasutuste esindajatest ja muude teatavate sektorite, sealhulgas andmekaitse, elektroonilise side ja tarbijakaitse valdkonna pädevate asutuste esindajatest koosnev eksperdirühm.

2.
     
  Lõike 1 kohaldamisel esindavad asjaomaseid liikmesriikide pädevaid asutusi töörühmas nende vastavad juhid. Töörühma töö hõlbustamiseks tagab komisjon töörühmale sekretariaaditeenused.

3.
     
  Töörühma töö võib korraldada ekspertide töörühmadena, mis koondab reguleerijatevahelisi asjatundjate rühmi, mis pakuvad komisjonile kõrgetasemelisi eksperditeadmisi.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 b (uus)

Artikkel 31 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 31b |
| | Digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise Euroopa töörühma ülesanded |
| | 1.
     
  Töörühm abistab komisjoni käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise tagamisel ja selle järgimise jälgimisel nõuannete, eksperditeadmiste ja soovituste abil. Töörühmal on järgmised ülesanded: |
| | a) | arutada küsimusi, mis on seotud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamisega jõustamistegevuses, edendades teabe ja parimate tavade vahetamist nende töö ja otsuste tegemise põhimõtete ja tavade kohta eesmärgiga töötada välja ühetaoline regulatiivne lähenemisviis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31b

Artikkel 31b

Digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise Euroopa töörühma ülesanded

Digitaalvaldkonna reguleerijate kõrgetasemelise Euroopa töörühma ülesanded

1.
     
  Töörühm abistab komisjoni käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise tagamisel ja selle järgimise jälgimisel nõuannete, eksperditeadmiste ja soovituste abil. Töörühmal on järgmised ülesanded:

a)

a)

arutada küsimusi, mis on seotud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamisega jõustamistegevuses, edendades teabe ja parimate tavade vahetamist nende töö ja otsuste tegemise põhimõtete ja tavade kohta eesmärgiga töötada välja ühetaoline regulatiivne lähenemisviis;

arutada küsimusi, mis on seotud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamisega jõustamistegevuses, edendades teabe ja parimate tavade vahetamist nende töö ja otsuste tegemise põhimõtete ja tavade kohta eesmärgiga töötada välja ühetaoline regulatiivne lähenemisviis;

| b) | anda komisjonile soovitusi artiklite 14, 15, 16 ja 17 kohase turu-uuringu läbiviimise vajaduse kohta; |
| --- | --- |

b)

b)

anda komisjonile soovitusi artiklite 14, 15, 16 ja 17 kohase turu-uuringu läbiviimise vajaduse kohta;

anda komisjonile soovitusi artiklite 14, 15, 16 ja 17 kohase turu-uuringu läbiviimise vajaduse kohta;

| c) | anda komisjonile soovitusi artiklite 5 ja 6 kohaste kohustuste ajakohastamise vajaduse kohta; |
| --- | --- |

c)

c)

anda komisjonile soovitusi artiklite 5 ja 6 kohaste kohustuste ajakohastamise vajaduse kohta;

anda komisjonile soovitusi artiklite 5 ja 6 kohaste kohustuste ajakohastamise vajaduse kohta;

| d) | anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi seadusandlike ettepanekute ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel, sealhulgas artikli 38 alusel; |
| --- | --- |

d)

d)

anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi seadusandlike ettepanekute ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel, sealhulgas artikli 38 alusel;

anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi seadusandlike ettepanekute ja poliitiliste algatuste ettevalmistamisel, sealhulgas artikli 38 alusel;

| e) | anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

e)

e)

anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel;

anda komisjonile nõu ja eksperditeadmisi delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel;

| f) | anda vajaduse korral nõu ja eksperditeadmisi rakendusaktide varajasel ettevalmistamisel enne nende esitamist komiteele kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 ning |
| --- | --- |

f)

f)

anda vajaduse korral nõu ja eksperditeadmisi rakendusaktide varajasel ettevalmistamisel enne nende esitamist komiteele kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 ning

anda vajaduse korral nõu ja eksperditeadmisi rakendusaktide varajasel ettevalmistamisel enne nende esitamist komiteele kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 ning

| g) | anda komisjoni taotluse korral tehnilist nõu ja eksperditeadmisi enne artikli 7 kohase täpsustamisotsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

g)

g)

anda komisjoni taotluse korral tehnilist nõu ja eksperditeadmisi enne artikli 7 kohase täpsustamisotsuse vastuvõtmist.

anda komisjoni taotluse korral tehnilist nõu ja eksperditeadmisi enne artikli 7 kohase täpsustamisotsuse vastuvõtmist.

2.
     
  Töörühm annab igal aastal Euroopa Parlamendile aru oma tegevusest ning esitab soovitusi ja poliitikat käsitlevaid nõuandeid seoses käesoleva määruse jõustamisega ning muude küsimustega, mis aitavad kaasa ühetaolise regulatiivse lähenemisviisi väljatöötamisele digitaalse ühtse turu suhtes.

3.
     
  Töörühm kehtestab oma töökorra kooskõlas komisjoni otsusega C(2016)3301 kehtestatud komisjoni eksperdirühmade reeglitega.

4.
     
  Töörühma kohtumised sidusrühmade ja sisule juurdepääsu kontrollijatega registreeritakse ja avaldatakse kord kuus kooskõlas ELi läbipaistvusregistriga.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 c (uus)

Artikkel 31 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 31c




  Liikmesriikide konkurentsiasutuste ja muude pädevate asutuste roll





  1.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud liikmesriigi määratud pädevad asutused toetavad komisjoni käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise ja jõustamise jälgimisel ja esitavad komisjonile korrapäraselt teateid käesoleva määruse järgimise kohta.






  2.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud pädevad asutused võivad komisjoni kooskõlastamisel toetada turu-uuringut või artikli 7 lõike 2 ja artiklite 15, 16, 17, 19, 20 ja 21 kohast menetlust, kogudes selleks teavet ja jagades eksperditeadmisi.






  3.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud pädevad asutused võivad kaebusi koguda artiklis 24a sätestatud korras. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31c

Liikmesriikide konkurentsiasutuste ja muude pädevate asutuste roll

1.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud liikmesriigi määratud pädevad asutused toetavad komisjoni käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise ja jõustamise jälgimisel ja esitavad komisjonile korrapäraselt teateid käesoleva määruse järgimise kohta.

2.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud pädevad asutused võivad komisjoni kooskõlastamisel toetada turu-uuringut või artikli 7 lõike 2 ja artiklite 15, 16, 17, 19, 20 ja 21 kohast menetlust, kogudes selleks teavet ja jagades eksperditeadmisi.

3.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja muud pädevad asutused võivad kaebusi koguda artiklis 24a sätestatud korras.

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 d (uus)

Artikkel 31 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 31d |
| | Koostöö ja kooskõlastamine liikmesriikidega |
| | 1.
     
  Komisjon ja liikmesriigid teevad tihedat koostööd ja kooskõlastavad oma jõustamisalast tegevust, et tagada käesoleva määruse ühtne, tulemuslik ja vastastikku täiendav jõustamine. |
| | 2.
     
  Kui liikmesriigi asutus kavatseb algatada artikli 1 lõikes 6 osutatud liikmesriigi õigusaktidel põhineva uurimise sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, teavitab ta komisjoni kirjalikult esimesest ametlikust uurimistoimingust enne või vahetult pärast sellise toimingu algust. Selle teabe võib kättesaadavaks teha ka teiste liikmesriikide konkurentsiasutustele ja muudele pädevatele asutustele. |
| | 3.
     
  Kui liikmesriigi asutus kavatseb kehtestada sisule juurdepääsu kontrollijatele kohustusi artikli 1 lõikes 6 osutatud liikmesriigi õigusaktide alusel, edastab ta hiljemalt 60 päeva enne meetme vastuvõtmist komisjonile selle eelnõu, märkides meetme põhjused. Selle teabe võib kättesaadavaks teha ka teiste liikmesriikide konkurentsiasutustele ja muudele pädevatele asutustele. Kui komisjon teatab kõnealuse 60 päeva jooksul asjaomasele liikmesriigi asutusele, et meetme eelnõu on vastuolus käesoleva määruse või komisjoni poolt käesoleva määruse alusel vastu võetud otsusega või komisjoni algatatud menetlusega, ei võta kõnealune liikmesriigi asutus meedet vastu. |
| | 4.
     
  Komisjonil ja liikmesriikide konkurentsiasutustel ning liikmesriikide muudel pädevatel asutustel, kes jõustavad artikli 1 lõikes 6 toodud norme, on õigus varustada üksteist mis tahes faktilise või õigusliku teabega, sealjuures konfidentsiaalse teabega. |
| | 5.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja liikmesriikide muud pädevad asutused, kes jõustavad artikli 1 lõikes 6 osutatud norme, võivad pidada nõu komisjoniga mis tahes küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31d

Artikkel 31d

Koostöö ja kooskõlastamine liikmesriikidega

Koostöö ja kooskõlastamine liikmesriikidega

1.
     
  Komisjon ja liikmesriigid teevad tihedat koostööd ja kooskõlastavad oma jõustamisalast tegevust, et tagada käesoleva määruse ühtne, tulemuslik ja vastastikku täiendav jõustamine.

2.
     
  Kui liikmesriigi asutus kavatseb algatada artikli 1 lõikes 6 osutatud liikmesriigi õigusaktidel põhineva uurimise sisule juurdepääsu kontrollijate suhtes, teavitab ta komisjoni kirjalikult esimesest ametlikust uurimistoimingust enne või vahetult pärast sellise toimingu algust. Selle teabe võib kättesaadavaks teha ka teiste liikmesriikide konkurentsiasutustele ja muudele pädevatele asutustele.

3.
     
  Kui liikmesriigi asutus kavatseb kehtestada sisule juurdepääsu kontrollijatele kohustusi artikli 1 lõikes 6 osutatud liikmesriigi õigusaktide alusel, edastab ta hiljemalt 60 päeva enne meetme vastuvõtmist komisjonile selle eelnõu, märkides meetme põhjused. Selle teabe võib kättesaadavaks teha ka teiste liikmesriikide konkurentsiasutustele ja muudele pädevatele asutustele. Kui komisjon teatab kõnealuse 60 päeva jooksul asjaomasele liikmesriigi asutusele, et meetme eelnõu on vastuolus käesoleva määruse või komisjoni poolt käesoleva määruse alusel vastu võetud otsusega või komisjoni algatatud menetlusega, ei võta kõnealune liikmesriigi asutus meedet vastu.

4.
     
  Komisjonil ja liikmesriikide konkurentsiasutustel ning liikmesriikide muudel pädevatel asutustel, kes jõustavad artikli 1 lõikes 6 toodud norme, on õigus varustada üksteist mis tahes faktilise või õigusliku teabega, sealjuures konfidentsiaalse teabega.

5.
     
  Liikmesriikide konkurentsiasutused ja liikmesriikide muud pädevad asutused, kes jõustavad artikli 1 lõikes 6 osutatud norme, võivad pidada nõu komisjoniga mis tahes küsimustes, mis on seotud käesoleva määruse rakendamisega.

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 32 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Koosolekute puhul, kus arutatakse spetsiifilisi küsimusi, on liikmesriikidel õigus määrata veel üks esindaja asutusest, millel on käsitletavates küsimustes asjakohased eksperditeadmised. See ei piira siiski komitee liikmete õigust paluda abi muudelt liikmesriikide ekspertidelt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Koosolekute puhul, kus arutatakse spetsiifilisi küsimusi, on liikmesriikidel õigus määrata veel üks esindaja asutusest, millel on käsitletavates küsimustes asjakohased eksperditeadmised. See ei piira siiski komitee liikmete õigust paluda abi muudelt liikmesriikide ekspertidelt.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 32 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Digiturgude nõuandekomitee ja komisjoni kohtumised sisule juurdepääsu kontrollijate esindajatega ja muude sidusrühmadega registreeritakse ja avaldatakse kord kuus kooskõlas ELi läbipaistvusregistriga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Digiturgude nõuandekomitee ja komisjoni kohtumised sisule juurdepääsu kontrollijate esindajatega ja muude sidusrühmadega registreeritakse ja avaldatakse kord kuus kooskõlas ELi läbipaistvusregistriga.

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kui kolm
  või enam
  liikmesriiki taotlevad
  komisjonilt uuringu algatamist vastavalt
  artiklile
  15,
  sest nende arvates on alust kahtlustada
  ,
  et teatavale põhiplatvormiteenuste osutajale tuleks määrata sisule juurdepääsu kontrollija staatus, uurib
  komisjon nelja kuu jooksul, kas sellise uuringu algatamiseks on mõistlik alus. | 1.   
  Kaks
  või enam
  liikmesriigi konkurentsiasutust või muud liikmesriigi pädevat asutust võivad taotleda
  komisjonilt uuringu algatamist vastavalt
  artiklitele
  15,
  16
  ,
  17 või 25. Pädev(ad) asutus(ed) esitab(esitavad) oma taotluse toetuseks tõendid.
  Komisjon
  uurib
  nelja kuu jooksul, kas sellise uuringu algatamiseks on mõistlik alus.
  Kui komisjon leiab, et menetluse algatamiseks ei ole piisavalt alust, võib ta sellise taotluse tagasi lükata ja teatada vastavale pädevale asutusele (vastavatele pädevatele asutustele) selle põhjused. Komisjon avaldab oma hindamistulemused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kui kolm
  või enam
  liikmesriiki taotlevad
  komisjonilt uuringu algatamist vastavalt
  artiklile
  15,
  sest nende arvates on alust kahtlustada
  ,
  et teatavale põhiplatvormiteenuste osutajale tuleks määrata sisule juurdepääsu kontrollija staatus, uurib
  komisjon nelja kuu jooksul, kas sellise uuringu algatamiseks on mõistlik alus.

1.   
  Kaks
  või enam
  liikmesriigi konkurentsiasutust või muud liikmesriigi pädevat asutust võivad taotleda
  komisjonilt uuringu algatamist vastavalt
  artiklitele
  15,
  16
  ,
  17 või 25. Pädev(ad) asutus(ed) esitab(esitavad) oma taotluse toetuseks tõendid.
  Komisjon
  uurib
  nelja kuu jooksul, kas sellise uuringu algatamiseks on mõistlik alus.
  Kui komisjon leiab, et menetluse algatamiseks ei ole piisavalt alust, võib ta sellise taotluse tagasi lükata ja teatada vastavale pädevale asutusele (vastavatele pädevatele asutustele) selle põhjused. Komisjon avaldab oma hindamistulemused.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 2

Artikkel 33 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Liikmesriigid esitavad oma taotluse toetuseks tõendid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Liikmesriigid esitavad oma taotluse toetuseks tõendid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – pealkiri

Artikkel 36 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 36 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib
  vastu
  võtta
  rakendusakte seoses järgmisega (puudutab artikleid 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30): | 1.   Komisjon võib võtta
  vastu rakendusaktid
  ,
  millega sätestatakse üksikasjalik kord järgmise kohaldamiseks
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib
  vastu
  võtta
  rakendusakte seoses järgmisega (puudutab artikleid 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 ja 30):

1.   Komisjon võib võtta
  vastu rakendusaktid
  ,
  millega sätestatakse üksikasjalik kord järgmise kohaldamiseks
  :

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | artikli 5 punkti a kohase valiku tegemise ja nõusoleku andmise vorm, sisu ja muud üksikasjad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

artikli 5 punkti a kohase valiku tegemise ja nõusoleku andmise vorm, sisu ja muud üksikasjad;

artikli 5 punkti a kohase valiku tegemise ja nõusoleku andmise vorm, sisu ja muud üksikasjad;

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | artikli 5 punkti g kohase hinda ja tasu käsitleva teabe esitamise vorm, sisu ning muud üksikasjad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

artikli 5 punkti g kohase hinda ja tasu käsitleva teabe esitamise vorm, sisu ning muud üksikasjad;

artikli 5 punkti g kohase hinda ja tasu käsitleva teabe esitamise vorm, sisu ning muud üksikasjad;

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | artiklis 31d osutatud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamise praktiline kord. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

artiklis 31d osutatud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamise praktiline kord.

artiklis 31d osutatud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja kooskõlastamise praktiline kord.

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 2

Artikkel 36 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  artikli 1 lõikes 7 osutatud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise praktiline kord.
  Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Enne lõike 1 kohaste meetmete vastuvõtmist avaldab komisjon meetmete eelnõu ning palub huvitatud poolte arvamust enda sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu. | 2.   Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Enne lõike 1 kohaste meetmete vastuvõtmist avaldab komisjon meetmete eelnõu ning palub huvitatud poolte arvamust enda sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  artikli 1 lõikes 7 osutatud komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise praktiline kord.
  Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Enne lõike 1 kohaste meetmete vastuvõtmist avaldab komisjon meetmete eelnõu ning palub huvitatud poolte arvamust enda sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu.

2.   Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 32 lõikes 4 osutatud nõuandemenetluse kohaselt. Enne lõike 1 kohaste meetmete vastuvõtmist avaldab komisjon meetmete eelnõu ning palub huvitatud poolte arvamust enda sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui üks kuu.

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 a (uus)

Artikkel 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 36a




  Suunised




  Selleks, et hõlbustada sisule juurdepääsu kontrollijatel jõustada ja täita artiklites 5, 6, 12 ja 13 sätestatud kohustusi, võib komisjon lisada vajaduse korral kõnealustes artiklites sätestatud kohustustele suunised, kui komisjon leiab, et see on asjakohane. Kui see on kohane ja vajalik, võib komisjon volitada standardiorganisatsioone hõlbustama kohustuste täitmist, töötades välja asjakohased standardid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 36a

Suunised

Selleks, et hõlbustada sisule juurdepääsu kontrollijatel jõustada ja täita artiklites 5, 6, 12 ja 13 sätestatud kohustusi, võib komisjon lisada vajaduse korral kõnealustes artiklites sätestatud kohustustele suunised, kui komisjon leiab, et see on asjakohane. Kui see on kohane ja vajalik, võib komisjon volitada standardiorganisatsioone hõlbustama kohustuste täitmist, töötades välja asjakohased standardid.

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 2

Artikkel 37 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 3 lõikes 6 ja
  artikli 9 lõikes 1
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates PP.KK.AAAA. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | 2.   Artikli 3 lõikes 6 ja
  artiklis 10
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates PP.KK.AAAA. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 3 lõikes 6 ja
  artikli 9 lõikes 1
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates PP.KK.AAAA. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

2.   Artikli 3 lõikes 6 ja
  artiklis 10
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates PP.KK.AAAA. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle kohta vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 3

Artikkel 37 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 3 lõikes 6 ja
  artikli 9 lõikes 1
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 3 lõikes 6 ja
  artiklis 10
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 3 lõikes 6 ja
  artikli 9 lõikes 1
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 3 lõikes 6 ja
  artiklis 10
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 a (uus)

Artikkel 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 37a




  Direktiivi (EL) 2019/1937 muutmine




  Direktiivi (EL) 2019/1937 lisa XX osasse lisatakse järgmine punkt:





  „Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../..., mis käsitleb XX (EL) 2021/XXX ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (ELT L ...).“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 37a

Direktiivi (EL) 2019/1937 muutmine

Direktiivi (EL) 2019/1937 lisa XX osasse lisatakse järgmine punkt:

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) .../..., mis käsitleb XX (EL) 2021/XXX ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (ELT L ...).“

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 b (uus)

Artikkel 37 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 37b




  Tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid käsitleva direktiivi (EL) 2020/1828 muudatused




  I lisa täiendatakse järgmiselt:





  „X)
   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 37b

Tarbijate kollektiivsete huvide kaitsmise esindushagisid käsitleva direktiivi (EL) 2020/1828 muudatused

I lisa täiendatakse järgmiselt:

„X)
   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt)“

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 39 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määrust hakatakse kohaldama
  kuus
   kuud pärast selle jõustumist. | Määrust hakatakse kohaldama
  kaks
   kuud pärast selle jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Määrust hakatakse kohaldama
  kuus
   kuud pärast selle jõustumist.

kuus

Määrust hakatakse kohaldama
  kaks
   kuud pärast selle jõustumist.

kaks

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa

1.

lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | a. | Üldine teave |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a.

a.

Üldine teave

Üldine teave

| 1. | Käesoleva lisa eesmärk on täpsustada metoodika, millega tehakse kindlaks ja arvutatakse artikli 3 lõike 2 punkti b kohaldamisel iga artikli 2 lõikes 2 määratletud põhiplatvormiteenuse lõppkasutajad ja ärikasutajad. Selle alusel saab ettevõtja hinnata, kas tema põhiplatvormiteenused vastavad artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud kvantitatiivsetele kriteeriumitele ja vastaksid seega eeldatavasti artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud nõudele. Seetõttu on see samamoodi asjakohane ka mis tahes artikli 3 lõike 6 kohase laiema hindamise puhul. Ettevõtja ülesanne on saavutada parim võimalik lähendus kooskõlas käesolevas lisas sätestatud ühiste põhimõtete ja konkreetse metoodikaga. Miski käesolevas lisas ei takista komisjoni nõudmast, et põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja esitaks teavet, mis on vajalik lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemiseks ja arvutamiseks. Seda tehes on komisjon kohustatud järgima käesoleva määruse asjakohastes sätetes kehtestatud tähtaegu. Ükski käesoleva lisa punkt ei tohiks olla õiguslik alus kasutajate jälgimiseks. Samuti ei piira käesolevas lisas esitatud metoodika ühegi määruses sisalduva kohustuse täitmist, eriti mis puudutab artikli 3 lõikes 3, artikli 3 lõikes 6 ja artikli 11 lõikes 1 sätestatud kohustusi. Eelkõige tähendab artikli 11 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmine ka lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemist ja arvutamist kas täpse mõõtmise või parima kättesaadava lähenduse põhjal, mis on kooskõlas põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja tegeliku kindlakstegemis- ja arvutusvõimega asjaomasel ajahetkel. Need mõõtmised või parimad kättesaadavad lähendused on kooskõlas artikli 13 alusel teatatud mõõtmiste või lähendustega ja hõlmavad neid. |
| --- | --- |

1.

1.

Käesoleva lisa eesmärk on täpsustada metoodika, millega tehakse kindlaks ja arvutatakse artikli 3 lõike 2 punkti b kohaldamisel iga artikli 2 lõikes 2 määratletud põhiplatvormiteenuse lõppkasutajad ja ärikasutajad. Selle alusel saab ettevõtja hinnata, kas tema põhiplatvormiteenused vastavad artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud kvantitatiivsetele kriteeriumitele ja vastaksid seega eeldatavasti artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud nõudele. Seetõttu on see samamoodi asjakohane ka mis tahes artikli 3 lõike 6 kohase laiema hindamise puhul. Ettevõtja ülesanne on saavutada parim võimalik lähendus kooskõlas käesolevas lisas sätestatud ühiste põhimõtete ja konkreetse metoodikaga. Miski käesolevas lisas ei takista komisjoni nõudmast, et põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja esitaks teavet, mis on vajalik lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemiseks ja arvutamiseks. Seda tehes on komisjon kohustatud järgima käesoleva määruse asjakohastes sätetes kehtestatud tähtaegu. Ükski käesoleva lisa punkt ei tohiks olla õiguslik alus kasutajate jälgimiseks. Samuti ei piira käesolevas lisas esitatud metoodika ühegi määruses sisalduva kohustuse täitmist, eriti mis puudutab artikli 3 lõikes 3, artikli 3 lõikes 6 ja artikli 11 lõikes 1 sätestatud kohustusi. Eelkõige tähendab artikli 11 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmine ka lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemist ja arvutamist kas täpse mõõtmise või parima kättesaadava lähenduse põhjal, mis on kooskõlas põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja tegeliku kindlakstegemis- ja arvutusvõimega asjaomasel ajahetkel. Need mõõtmised või parimad kättesaadavad lähendused on kooskõlas artikli 13 alusel teatatud mõõtmiste või lähendustega ja hõlmavad neid.

| 2. | Artikli 2 punktid 16 ja 17 sisaldavad mõistete „lõppkasutaja“ ja „ärikasutaja“ määratlusi, mis on ühised kõigile põhiplatvormiteenustele. |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 punktid 16 ja 17 sisaldavad mõistete „lõppkasutaja“ ja „ärikasutaja“ määratlusi, mis on ühised kõigile põhiplatvormiteenustele.

| 3. | Lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemiseks ning nende hulga arvutamiseks viidatakse käesolevas lisas mõistele „kordumatud kasutajad“. Mõiste „kordumatud kasutajad“ hõlmab asjaomase põhiplatvormiteenuse lõppkasutajaid ja ärikasutajaid konkreetsel ajavahemikul (lõppkasutajate puhul kuu ja ärikasutajate puhul aasta), keda võetakse arvesse ainult üks kord, olenemata sellest, mitu korda nad selle ajavahemiku jooksul asjaomase põhiplatvormiteenusega kokku puutusid. See ei mõjuta asjaolu, et sama füüsiline või juriidiline isik võib samal ajal olla eri põhiplatvormiteenuste lõppkasutaja või ärikasutaja. |
| --- | --- |

3.

3.

Lõppkasutajate ja ärikasutajate kindlakstegemiseks ning nende hulga arvutamiseks viidatakse käesolevas lisas mõistele „kordumatud kasutajad“. Mõiste „kordumatud kasutajad“ hõlmab asjaomase põhiplatvormiteenuse lõppkasutajaid ja ärikasutajaid konkreetsel ajavahemikul (lõppkasutajate puhul kuu ja ärikasutajate puhul aasta), keda võetakse arvesse ainult üks kord, olenemata sellest, mitu korda nad selle ajavahemiku jooksul asjaomase põhiplatvormiteenusega kokku puutusid. See ei mõjuta asjaolu, et sama füüsiline või juriidiline isik võib samal ajal olla eri põhiplatvormiteenuste lõppkasutaja või ärikasutaja.

| b. | Lõppkasutajad |
| --- | --- |

b.

b.

Lõppkasutajad

Lõppkasutajad

| 4. | Kordumatute kasutajate arv lõppkasutajate puhul: kordumatud kasutajad tehakse kindlaks vastavalt kõige täpsematele näitajatele, mille teatab ettevõtja, kes osutab mõnda põhiplatvormiteenust, pidades silmas eeskätt järgmist: |
| --- | --- |

4.

4.

Kordumatute kasutajate arv lõppkasutajate puhul: kordumatud kasutajad tehakse kindlaks vastavalt kõige täpsematele näitajatele, mille teatab ettevõtja, kes osutab mõnda põhiplatvormiteenust, pidades silmas eeskätt järgmist:

| | a. | leitakse, et andmete kogumine põhiplatvormiteenuste kasutamise kohta keskkondadest, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida kujutaks endast esmapilgul kõige väiksemat dubleerimise riski, näiteks seoses kasutajate käitumisega eri seadmetes või platvormidel. Seega esitab ettevõtja vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute kasutajate arvu kohta anonüümitud koondandmed, mis põhinevad keskkondadel, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, kui sellised andmed on olemas; |
| --- | --- | --- |

a.

a.

leitakse, et andmete kogumine põhiplatvormiteenuste kasutamise kohta keskkondadest, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida kujutaks endast esmapilgul kõige väiksemat dubleerimise riski, näiteks seoses kasutajate käitumisega eri seadmetes või platvormidel. Seega esitab ettevõtja vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute kasutajate arvu kohta anonüümitud koondandmed, mis põhinevad keskkondadel, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, kui sellised andmed on olemas;

leitakse, et andmete kogumine põhiplatvormiteenuste kasutamise kohta keskkondadest, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida kujutaks endast esmapilgul kõige väiksemat dubleerimise riski, näiteks seoses kasutajate käitumisega eri seadmetes või platvormidel. Seega esitab ettevõtja vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute kasutajate arvu kohta anonüümitud koondandmed, mis põhinevad keskkondadel, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, kui sellised andmed on olemas;

| b. | põhiplatvormiteenuste puhul, millele lõppkasutajad pääsevad juurde (ka) väljaspool keskkondi, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, esitab ettevõtja lisaks anonüümitud koondandmed vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute lõppkasutajate arvu kohta, mis hõlmavad ka kasutajaid väljaspool registreeritud või sisselogitud keskkondi, tuginedes alternatiivsetele näitajatele, nagu IP-aadressid, küpsised või muud tunnused, näiteks raadiosagedustuvastuse märgised, tingimusel et need aadressid või tunnused on põhiplatvormiteenuste osutamiseks (objektiivselt) vajalikud. |
| --- | --- |

b.

b.

põhiplatvormiteenuste puhul, millele lõppkasutajad pääsevad juurde (ka) väljaspool keskkondi, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, esitab ettevõtja lisaks anonüümitud koondandmed vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute lõppkasutajate arvu kohta, mis hõlmavad ka kasutajaid väljaspool registreeritud või sisselogitud keskkondi, tuginedes alternatiivsetele näitajatele, nagu IP-aadressid, küpsised või muud tunnused, näiteks raadiosagedustuvastuse märgised, tingimusel et need aadressid või tunnused on põhiplatvormiteenuste osutamiseks (objektiivselt) vajalikud.

põhiplatvormiteenuste puhul, millele lõppkasutajad pääsevad juurde (ka) väljaspool keskkondi, kuhu tuleb registreeruda või sisse logida, esitab ettevõtja lisaks anonüümitud koondandmed vastava põhiplatvormiteenuse kordumatute lõppkasutajate arvu kohta, mis hõlmavad ka kasutajaid väljaspool registreeritud või sisselogitud keskkondi, tuginedes alternatiivsetele näitajatele, nagu IP-aadressid, küpsised või muud tunnused, näiteks raadiosagedustuvastuse märgised, tingimusel et need aadressid või tunnused on põhiplatvormiteenuste osutamiseks (objektiivselt) vajalikud.

| 5. | Samuti nõutakse artikli 3 lõikes 2, et lõppkasutajate arv kuus põhineb lõppkasutajate kuu keskmisel arvul viimase majandusaasta vähemalt kuue kuu jooksul. Põhiplatvormiteenust (põhiplatvormiteenuseid) osutav ettevõtja võib välja jätta kõnealuse aasta erandlikud arvnäitajad. Erandlikud arvnäitajad on oma olemuselt arvnäitajad, mis jäävad normaalväärtustest välja (näiteks müügi tipphooaeg, mis kestis kõnealusel aastal ühe kuu), kuid mis ei hõlma regulaarset ja prognoositavat iga-aastast müüki. |
| --- | --- |

5.

5.

Samuti nõutakse artikli 3 lõikes 2, et lõppkasutajate arv kuus põhineb lõppkasutajate kuu keskmisel arvul viimase majandusaasta vähemalt kuue kuu jooksul. Põhiplatvormiteenust (põhiplatvormiteenuseid) osutav ettevõtja võib välja jätta kõnealuse aasta erandlikud arvnäitajad. Erandlikud arvnäitajad on oma olemuselt arvnäitajad, mis jäävad normaalväärtustest välja (näiteks müügi tipphooaeg, mis kestis kõnealusel aastal ühe kuu), kuid mis ei hõlma regulaarset ja prognoositavat iga-aastast müüki.

| c. | Ärikasutajad |
| --- | --- |

c.

c.

Ärikasutajad

Ärikasutajad

| 6. | Kordumatute kasutajate arv ärikasutajate puhul: kordumatud kasutajad tehakse vajaduse korral kindlaks konto tasandil, mispuhul iga eraldi ärikonto on seotud ettevõtja osutatava põhiplatvormiteenuse kasutamisega, olles seega vastava põhiplatvormiteenuse kordumatu ärikasutaja. Kui mõistet „ärikonto“ vastava põhiplatvormiteenuse puhul ei kohaldata, teeb asjaomane põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja kordumatute ärikasutajate arvu kindlaks, osutades asjaomasele ettevõtjale. |
| --- | --- |

6.

6.

Kordumatute kasutajate arv ärikasutajate puhul: kordumatud kasutajad tehakse vajaduse korral kindlaks konto tasandil, mispuhul iga eraldi ärikonto on seotud ettevõtja osutatava põhiplatvormiteenuse kasutamisega, olles seega vastava põhiplatvormiteenuse kordumatu ärikasutaja. Kui mõistet „ärikonto“ vastava põhiplatvormiteenuse puhul ei kohaldata, teeb asjaomane põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja kordumatute ärikasutajate arvu kindlaks, osutades asjaomasele ettevõtjale.

| d. | Teabe esitamine |
| --- | --- |

d.

d.

Teabe esitamine

Teabe esitamine

| 7. | Ettevõtja, kes esitab teabe iga põhiplatvormiteenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu kohta, vastutab selle teabe täielikkuse ja täpsuse tagamise eest. Sellega seoses tuleb silmas pidada järgmist: |
| --- | --- |

7.

7.

Ettevõtja, kes esitab teabe iga põhiplatvormiteenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu kohta, vastutab selle teabe täielikkuse ja täpsuse tagamise eest. Sellega seoses tuleb silmas pidada järgmist:

| | a. | ettevõtja vastutab asjaomase põhiplatvormiteenuse kohta andmete esitamise eest, hoidudes komisjonile esitatavas teabes lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- ja ülehindamisest (näiteks kui kasutajad pääsevad põhiplatvormiteenustele juurde eri platvormide või seadmete kaudu); |
| --- | --- | --- |

a.

a.

ettevõtja vastutab asjaomase põhiplatvormiteenuse kohta andmete esitamise eest, hoidudes komisjonile esitatavas teabes lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- ja ülehindamisest (näiteks kui kasutajad pääsevad põhiplatvormiteenustele juurde eri platvormide või seadmete kaudu);

ettevõtja vastutab asjaomase põhiplatvormiteenuse kohta andmete esitamise eest, hoidudes komisjonile esitatavas teabes lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- ja ülehindamisest (näiteks kui kasutajad pääsevad põhiplatvormiteenustele juurde eri platvormide või seadmete kaudu);

| b. | ettevõtja vastutab täpsete ja kokkuvõtlike selgituste andmise eest, mis puudutab komisjonile esitatava teabe saamiseks kasutatavaid meetodeid, ning asjaomase põhiplatvormiteenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- või ülehindamise riski ja sellise riski maandamiseks kasutatavate lahenduste eest; |
| --- | --- |

b.

b.

ettevõtja vastutab täpsete ja kokkuvõtlike selgituste andmise eest, mis puudutab komisjonile esitatava teabe saamiseks kasutatavaid meetodeid, ning asjaomase põhiplatvormiteenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- või ülehindamise riski ja sellise riski maandamiseks kasutatavate lahenduste eest;

ettevõtja vastutab täpsete ja kokkuvõtlike selgituste andmise eest, mis puudutab komisjonile esitatava teabe saamiseks kasutatavaid meetodeid, ning asjaomase põhiplatvormiteenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu ala- või ülehindamise riski ja sellise riski maandamiseks kasutatavate lahenduste eest;

| c. | kui komisjonil on kahtlusi põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja esitatava teabe täpsuse suhtes, esitab ettevõtja komisjonile teabe, mis põhineb alternatiivsetel näitajatel. |
| --- | --- |

c.

c.

kui komisjonil on kahtlusi põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja esitatava teabe täpsuse suhtes, esitab ettevõtja komisjonile teabe, mis põhineb alternatiivsetel näitajatel.

kui komisjonil on kahtlusi põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutava ettevõtja esitatava teabe täpsuse suhtes, esitab ettevõtja komisjonile teabe, mis põhineb alternatiivsetel näitajatel.

| 8. | Lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu kindlakstegemisel tuleb silmas pidada järgmist: |
| --- | --- |

8.

8.

Lõppkasutajate ja ärikasutajate arvu kindlakstegemisel tuleb silmas pidada järgmist:

| | a. | põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja ei liigita artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse kuuluvaid põhiplatvormiteenuseid eraldiseisvaks peamiselt seetõttu, et neid osutatakse erinevate domeeninimede (kas riigidomeenid või geneerilised tippdomeenid) või mis tahes geograafiliste tunnuste kaudu; |
| --- | --- | --- |

a.

a.

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja ei liigita artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse kuuluvaid põhiplatvormiteenuseid eraldiseisvaks peamiselt seetõttu, et neid osutatakse erinevate domeeninimede (kas riigidomeenid või geneerilised tippdomeenid) või mis tahes geograafiliste tunnuste kaudu;

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja ei liigita artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse kuuluvaid põhiplatvormiteenuseid eraldiseisvaks peamiselt seetõttu, et neid osutatakse erinevate domeeninimede (kas riigidomeenid või geneerilised tippdomeenid) või mis tahes geograafiliste tunnuste kaudu;

| b. | põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad; |
| --- | --- |

b.

b.

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad;

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad;

| c. | põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida asjaomane ettevõtja pakub integreeritult, kuid i) mis ei kuulu artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse või ii) mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad. |
| --- | --- |

c.

c.

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida asjaomane ettevõtja pakub integreeritult, kuid i) mis ei kuulu artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse või ii) mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad.

põhiplatvormiteenust/põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja liigitab eraldiseisvaks sellised põhiplatvormiteenused, mida asjaomane ettevõtja pakub integreeritult, kuid i) mis ei kuulu artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse või ii) mida vaatamata sellele, et need kuuluvad artikli 2 punkti 2 kohaselt samasse põhiplatvormiteenuste kategooriasse, kasutatakse nende lõppkasutajate või ärikasutajate või mõlemate poolt erinevatel eesmärkidel, isegi kui nende lõppkasutajad ja ärikasutajad võivad olla samad.

| e. | Erimõisted |
| --- | --- |

e.

e.

Erimõisted

Erimõisted

| 9. | Erimõisted põhiplatvormiteenuste kaupa: allpool toodud loetelus on esitatud „lõppkasutajate“ ja „ärikasutajate“ konkreetsed määratlused iga põhiplatvormiteenuse puhul. |
| --- | --- |

9.

9.

Erimõisted põhiplatvormiteenuste kaupa: allpool toodud loetelus on esitatud „lõppkasutajate“ ja „ärikasutajate“ konkreetsed määratlused iga põhiplatvormiteenuse puhul.

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – tabel

1.

lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Põhiplatvormiteenus | Lõppkasutajad | Ärikasutajad |
| --- | --- | --- |
| Veebipõhised vahendusteenused | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist vahendusteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, päringu tegemise, klõpsamise või kerimise teel, või sõlmisid vähemalt üks kord kuus veebipõhise vahendusteenuse kaudu tehingu. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel oli aasta jooksul veebipõhises vahendusteenuses loetellu kantud vähemalt üks artikkel või kes sõlmisid aasta jooksul veebipõhise vahendusteenuse võimaldatava tehingu. |
| Veebipõhised otsingumootorid | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist otsingumootorit vähemalt üks kord kuus, näiteks päringut tehes. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel on äriveebisait (st kaubanduslikul või kutsealasel otstarbel kasutatav veebisait), mis on aasta jooksul olnud indekseeritud veebipõhise otsingumootori poolt või mis on veebipõhise otsingumootori indeksi osa. |
| Internetipõhised sotsiaalvõrguteenused | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist sotsiaalvõrguteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise või kommenteerimise teel. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on kantud veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses olevasse ettevõtjate loetellu või kellel on veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses ärikonto ning kes on teenust vähemalt üks kord aastas mis tahes viisil kasutanud, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise, kommenteerimise või ettevõtjatele mõeldud vahendite kasutamise teel. |
| Videojagamisplatvormi teenused | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid videojagamisplatvormi teenust vähemalt üks kord kuus, näiteks audiovisuaalse sisu osa esitamise, päringu tegemise või audiovisuaalse sisu üksuse üleslaadimise teel, sealhulgas eelkõige seoses kasutajate loodud videotega. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on aasta jooksul pakkunud vähemalt ühte audiovisuaalse sisu üksust, mis on videojagamisplatvormi teenuse kaudu üles laaditud või mida on selle kaudu esitatud. |
| Numbrivaba isikutevahelise side teenused | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes vähemalt üks kord kuus algatasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu sidesessiooni või selles mis tahes viisil osalesid. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes vähemalt üks kord aastas kasutasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu lõppkasutajaga otseside pidamiseks ärikontot või algatasid selleks teenuse kaudu muul viisil side või osalesid selles. |
| Operatsioonisüsteemid | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid operatsioonisüsteemiga varustatud seadet, mis on aktiveeritud või mida on ajakohastatud või kasutatud vähemalt üks kord kuus. | Selliste kordumatute arendajate arv, kes aasta jooksul andsid välja vähemalt ühe tarkvararakenduse või -programmi, mis kasutab operatsioonisüsteemi programmeerimiskeelt või mis tahes tarkvaraarendusvahendeid või mille käitamiseks operatsioonisüsteemi mis tahes viisil kasutatakse, või ajakohastasid või pakkusid sellist tarkvararakendust või -programmi. |
| Pilvandmetöötlusteenused | Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja mis tahes pilvandmetöötlusteenust vähemalt üks kord kuus, tasudes selle eest mis tahes viisil, olenemata sellest, kas tasumine toimus samal kuul. | Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes pakkusid aasta jooksul mis tahes pilvandmetöötlusteenuseid, mille majutamiseks kasutati asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja pilvtaristut. |
| Reklaamiteenused | Reklaamipinna müük omaniku arvel




  Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus.




  Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)




  Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus sellisel viisil, mis käivitas reklaamivahendusteenuse. | Reklaamipinna müük omaniku arvel




  Selliste kordumatute reklaamijate arv, kelle vähemalt ühte reklaami on aasta jooksul esitatud.




  Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)




  Selliste kordumatute ärikasutajate arv (sealhulgas reklaamijad, avaldajad või muud vahendajad), kes aasta jooksul suhtlesid reklaamivahendusteenuse kaudu või keda selle kaudu teenindati. |

Põhiplatvormiteenus

Põhiplatvormiteenus

Lõppkasutajad

Lõppkasutajad

Ärikasutajad

Ärikasutajad

Veebipõhised vahendusteenused

Veebipõhised vahendusteenused

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist vahendusteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, päringu tegemise, klõpsamise või kerimise teel, või sõlmisid vähemalt üks kord kuus veebipõhise vahendusteenuse kaudu tehingu.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist vahendusteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, päringu tegemise, klõpsamise või kerimise teel, või sõlmisid vähemalt üks kord kuus veebipõhise vahendusteenuse kaudu tehingu.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel oli aasta jooksul veebipõhises vahendusteenuses loetellu kantud vähemalt üks artikkel või kes sõlmisid aasta jooksul veebipõhise vahendusteenuse võimaldatava tehingu.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel oli aasta jooksul veebipõhises vahendusteenuses loetellu kantud vähemalt üks artikkel või kes sõlmisid aasta jooksul veebipõhise vahendusteenuse võimaldatava tehingu.

Veebipõhised otsingumootorid

Veebipõhised otsingumootorid

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist otsingumootorit vähemalt üks kord kuus, näiteks päringut tehes.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist otsingumootorit vähemalt üks kord kuus, näiteks päringut tehes.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel on äriveebisait (st kaubanduslikul või kutsealasel otstarbel kasutatav veebisait), mis on aasta jooksul olnud indekseeritud veebipõhise otsingumootori poolt või mis on veebipõhise otsingumootori indeksi osa.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kellel on äriveebisait (st kaubanduslikul või kutsealasel otstarbel kasutatav veebisait), mis on aasta jooksul olnud indekseeritud veebipõhise otsingumootori poolt või mis on veebipõhise otsingumootori indeksi osa.

Internetipõhised sotsiaalvõrguteenused

Internetipõhised sotsiaalvõrguteenused

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist sotsiaalvõrguteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise või kommenteerimise teel.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid veebipõhist sotsiaalvõrguteenust vähemalt üks kord kuus, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise või kommenteerimise teel.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on kantud veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses olevasse ettevõtjate loetellu või kellel on veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses ärikonto ning kes on teenust vähemalt üks kord aastas mis tahes viisil kasutanud, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise, kommenteerimise või ettevõtjatele mõeldud vahendite kasutamise teel.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on kantud veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses olevasse ettevõtjate loetellu või kellel on veebipõhises sotsiaalvõrguteenuses ärikonto ning kes on teenust vähemalt üks kord aastas mis tahes viisil kasutanud, näiteks aktiivse sisselogimise, lehekülje avamise, kerimise, klõpsamise, meeldivaks märkimise, päringu tegemise, postitamise, kommenteerimise või ettevõtjatele mõeldud vahendite kasutamise teel.

Videojagamisplatvormi teenused

Videojagamisplatvormi teenused

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid videojagamisplatvormi teenust vähemalt üks kord kuus, näiteks audiovisuaalse sisu osa esitamise, päringu tegemise või audiovisuaalse sisu üksuse üleslaadimise teel, sealhulgas eelkõige seoses kasutajate loodud videotega.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid videojagamisplatvormi teenust vähemalt üks kord kuus, näiteks audiovisuaalse sisu osa esitamise, päringu tegemise või audiovisuaalse sisu üksuse üleslaadimise teel, sealhulgas eelkõige seoses kasutajate loodud videotega.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on aasta jooksul pakkunud vähemalt ühte audiovisuaalse sisu üksust, mis on videojagamisplatvormi teenuse kaudu üles laaditud või mida on selle kaudu esitatud.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes on aasta jooksul pakkunud vähemalt ühte audiovisuaalse sisu üksust, mis on videojagamisplatvormi teenuse kaudu üles laaditud või mida on selle kaudu esitatud.

Numbrivaba isikutevahelise side teenused

Numbrivaba isikutevahelise side teenused

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes vähemalt üks kord kuus algatasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu sidesessiooni või selles mis tahes viisil osalesid.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes vähemalt üks kord kuus algatasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu sidesessiooni või selles mis tahes viisil osalesid.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes vähemalt üks kord aastas kasutasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu lõppkasutajaga otseside pidamiseks ärikontot või algatasid selleks teenuse kaudu muul viisil side või osalesid selles.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes vähemalt üks kord aastas kasutasid numbrivaba isikutevahelise side teenuse kaudu lõppkasutajaga otseside pidamiseks ärikontot või algatasid selleks teenuse kaudu muul viisil side või osalesid selles.

Operatsioonisüsteemid

Operatsioonisüsteemid

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid operatsioonisüsteemiga varustatud seadet, mis on aktiveeritud või mida on ajakohastatud või kasutatud vähemalt üks kord kuus.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid operatsioonisüsteemiga varustatud seadet, mis on aktiveeritud või mida on ajakohastatud või kasutatud vähemalt üks kord kuus.

Selliste kordumatute arendajate arv, kes aasta jooksul andsid välja vähemalt ühe tarkvararakenduse või -programmi, mis kasutab operatsioonisüsteemi programmeerimiskeelt või mis tahes tarkvaraarendusvahendeid või mille käitamiseks operatsioonisüsteemi mis tahes viisil kasutatakse, või ajakohastasid või pakkusid sellist tarkvararakendust või -programmi.

Selliste kordumatute arendajate arv, kes aasta jooksul andsid välja vähemalt ühe tarkvararakenduse või -programmi, mis kasutab operatsioonisüsteemi programmeerimiskeelt või mis tahes tarkvaraarendusvahendeid või mille käitamiseks operatsioonisüsteemi mis tahes viisil kasutatakse, või ajakohastasid või pakkusid sellist tarkvararakendust või -programmi.

Pilvandmetöötlusteenused

Pilvandmetöötlusteenused

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja mis tahes pilvandmetöötlusteenust vähemalt üks kord kuus, tasudes selle eest mis tahes viisil, olenemata sellest, kas tasumine toimus samal kuul.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes kasutasid asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja mis tahes pilvandmetöötlusteenust vähemalt üks kord kuus, tasudes selle eest mis tahes viisil, olenemata sellest, kas tasumine toimus samal kuul.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes pakkusid aasta jooksul mis tahes pilvandmetöötlusteenuseid, mille majutamiseks kasutati asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja pilvtaristut.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv, kes pakkusid aasta jooksul mis tahes pilvandmetöötlusteenuseid, mille majutamiseks kasutati asjaomase pilvandmetöötlusteenuste osutaja pilvtaristut.

Reklaamiteenused

Reklaamiteenused

Reklaamipinna müük omaniku arvel

Reklaamipinna müük omaniku arvel

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus.

Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)

Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus sellisel viisil, mis käivitas reklaamivahendusteenuse.

Selliste kordumatute lõppkasutajate arv, kes on reklaamiga kokku puutunud vähemalt üks kord kuus sellisel viisil, mis käivitas reklaamivahendusteenuse.

Reklaamipinna müük omaniku arvel

Reklaamipinna müük omaniku arvel

Selliste kordumatute reklaamijate arv, kelle vähemalt ühte reklaami on aasta jooksul esitatud.

Selliste kordumatute reklaamijate arv, kelle vähemalt ühte reklaami on aasta jooksul esitatud.

Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)

Reklaamivahendus (sh reklaamivõrgud, reklaamibörsid ja kõik muud reklaamivahendusteenused)

Selliste kordumatute ärikasutajate arv (sealhulgas reklaamijad, avaldajad või muud vahendajad), kes aasta jooksul suhtlesid reklaamivahendusteenuse kaudu või keda selle kaudu teenindati.

Selliste kordumatute ärikasutajate arv (sealhulgas reklaamijad, avaldajad või muud vahendajad), kes aasta jooksul suhtlesid reklaamivahendusteenuse kaudu või keda selle kaudu teenindati.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0332/2021).

1

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

26

(27)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../.., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ.

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ja 2013/36/EL ning määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ja direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

31

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1150, mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist internetipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks (ELT L 186, 11.7.2019, lk 57).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../.., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ.

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ja 2013/36/EL ning määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ja direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (ELT L 95, 15.4.2010, lk 1).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

32

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

33

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

33

(34)  Komisjoni teatis „Suunised järjestuse läbipaistvuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1150“ (ELT C 424, 8.12.2020, lk 1).

34

(34)  Komisjoni teatis „Suunised järjestuse läbipaistvuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/1150“ (ELT C 424, 8.12.2020, lk 1).

34

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

35

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

35

(36)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

36

(36)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

36

(38)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

38

(39)  
  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../.., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ.

39

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../.., mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ.

(38)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

38

---