# Az Európai Unió C 76/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 76 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. március 9. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 76

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. március 9.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018‒20192018. május 28–31-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 99., 2019.3.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018‒20192018. május 28–31-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 99., 2019.3.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 99., 2019.3.14 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2020/C 76/02 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az értéklánc optimalizálásáról az uniós halászati ágazatban (2017/2119(INI)) | 2 |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| 2020/C 76/03 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a 2013. évi reformot követően a KAP fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközének EU-ban történő végrehajtásáról (2017/2088(INI)) | 11 |
| 2020/C 76/04 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a fenntartható finanszírozásról (2018/2007(INI)) | 23 |
| 2020/C 76/05 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblájáról (2018/2009(INI)) | 36 |
| 2020/C 76/06 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056125-02– 2018/2698(RSP)) | 42 |
| 2020/C 76/07 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056123-02– 2018/2699(RSP)) | 48 |
| 2020/C 76/08 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az uniós piacra jutási kritériumokkal rendelkező halászati termékek megfelelőségének megállapítására vonatkozó ellenőrző intézkedések végrehajtásáról (2017/2129(INI)) | 54 |
| 2020/C 76/09 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről (2018/2037(INI)) | 62 |
| 2020/C 76/10 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról (2016/2018(INI)) | 86 |
| 2020/C 76/11 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a 2021–2027. évi többéves pénzügyi keretről és saját forrásokról ((2018/2714(RSP)) | 103 |
| 2020/C 76/12 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről (2017/2256(INI)) | 106 |
| 2020/C 76/13 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv végrehajtásáról (2016/2328(INI)) | 114 |
| 2020/C 76/14 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2017/2070(INI)) | 128 |
| 2020/C 76/15 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Iránban bebörtönzött EU–iráni kettős állampolgárságú személyek helyzetéről (2018/2717(RSP)) | 139 |
| 2020/C 76/16 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a szaúd-arábiai nőjogi jogvédők helyzetéről (2018/2712(RSP)) | 142 |
| 2020/C 76/17 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása Szudánról, különösen Noura Hussein Hammad helyzetéről (2018/2713(RSP)) | 147 |
| 2020/C 76/18 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálásáról: az uniós jogi keret felülvizsgálata (2017/2064(INL)) | 151 |
| 2020/C 76/19 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési pilléréről 2020 után (2018/2718(RSP)) | 159 |
| 2020/C 76/20 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2018/2711(RSP)) | 164 |
| 2020/C 76/21 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020) című együttes szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0182) végrehajtásáról (2017/2012(INI)) | 168 |
| 2020/C 76/22 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2017/2259(INI)) | 180 |
| 2020/C 76/23 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a környezettudatos tervezésről szóló irányelv (2009/125/EK) végrehajtásáról (2017/2087(INI)) | 192 |
| 2020/C 76/24 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálásról (2018/2600(RSP)) | 200 |
| | AJÁNLÁSOK |
| 2020/C 76/25 | Az Európai Parlament Líbiáról szóló, 2018. május 30-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez (2018/2017(INI)) | 206 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2020/C 76/02

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az értéklánc optimalizálásáról az uniós halászati ágazatban (2017/2119(INI))

2

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

2020/C 76/03

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a 2013. évi reformot követően a KAP fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközének EU-ban történő végrehajtásáról (2017/2088(INI))

11

2020/C 76/04

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a fenntartható finanszírozásról (2018/2007(INI))

23

2020/C 76/05

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblájáról (2018/2009(INI))

36

2020/C 76/06

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056125-02– 2018/2698(RSP))

42

2020/C 76/07

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1507, 59122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056123-02– 2018/2699(RSP))

48

2020/C 76/08

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az uniós piacra jutási kritériumokkal rendelkező halászati termékek megfelelőségének megállapítására vonatkozó ellenőrző intézkedések végrehajtásáról (2017/2129(INI))

54

2020/C 76/09

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről (2018/2037(INI))

62

2020/C 76/10

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról (2016/2018(INI))

86

2020/C 76/11

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a 2021–2027. évi többéves pénzügyi keretről és saját forrásokról ((2018/2714(RSP))

103

2020/C 76/12

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről (2017/2256(INI))

106

2020/C 76/13

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv végrehajtásáról (2016/2328(INI))

114

2020/C 76/14

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2017/2070(INI))

128

2020/C 76/15

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Iránban bebörtönzött EU–iráni kettős állampolgárságú személyek helyzetéről (2018/2717(RSP))

139

2020/C 76/16

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a szaúd-arábiai nőjogi jogvédők helyzetéről (2018/2712(RSP))

142

2020/C 76/17

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása Szudánról, különösen Noura Hussein Hammad helyzetéről (2018/2713(RSP))

147

2020/C 76/18

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálásáról: az uniós jogi keret felülvizsgálata (2017/2064(INL))

151

2020/C 76/19

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési pilléréről 2020 után (2018/2718(RSP))

159

2020/C 76/20

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2018/2711(RSP))

164

2020/C 76/21

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020) című együttes szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0182) végrehajtásáról (2017/2012(INI))

168

2020/C 76/22

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2017/2259(INI))

180

2020/C 76/23

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a környezettudatos tervezésről szóló irányelv (2009/125/EK) végrehajtásáról (2017/2087(INI))

192

2020/C 76/24

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálásról (2018/2600(RSP))

200

AJÁNLÁSOK

2020/C 76/25

Az Európai Parlament Líbiáról szóló, 2018. május 30-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez (2018/2017(INI))

206

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| 2020/C 76/26 | P8_TA(2018)0205A bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD)) | 215 |
| P8_TC1-COD(2017)0348Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 216 |
| 2020/C 76/27 | P8_TA(2018)0206A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (kodifikált szöveg) ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD)) | 217 |
| P8_TC1-COD(2017)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 218 |
| 2020/C 76/28 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE)) | 219 |
| 2020/C 76/29 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE)) | 220 |
| 2020/C 76/30 | Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról az Európai Unió és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE)) | 221 |
| 2020/C 76/31 | P8_TA(2018)0212Az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament és a Tanács rendeletre irányuló javaslatáról az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2016)0238Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 224 |
| 2020/C 76/32 | P8_TA(2018)0213A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetése ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD)) | 226 |
| P8_TC1-COD(2016)0070Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 228 |
| 2020/C 76/33 | P8_TA(2018)0214A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 230 |
| P8_TC1-COD(2017)0056Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 231 |
| 2020/C 76/34 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló particolare l'articoloeurópai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD)) | 232 |
| 2020/C 76/35 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1/2018. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD)) | 235 |
| 2020/C 76/36 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD)) | 237 |
| 2020/C 76/37 | Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2018/000 TA 2018. számú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD)) | 238 |
| 2020/C 76/38 | Az Európai Parlament 2018. május 31-i határozata Antonio Murának az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerint felállított testületbe történő kinevezéséről (2018/2071(INS)) | 242 |
| 2020/C 76/39 | Az Európai Parlament 2018. május 31-én elfogadott módosításai az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11 | 243 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2020/C 76/26

P8_TA(2018)0205A bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

215

P8_TC1-COD(2017)0348Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

216

2020/C 76/27

P8_TA(2018)0206A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (kodifikált szöveg) ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

217

P8_TC1-COD(2017)0256Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

218

2020/C 76/28

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

219

2020/C 76/29

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

220

2020/C 76/30

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról az Európai Unió és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

221

2020/C 76/31

P8_TA(2018)0212Az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament és a Tanács rendeletre irányuló javaslatáról az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

222

P8_TC1-COD(2016)0238Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

224

2020/C 76/32

P8_TA(2018)0213A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetése ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

226

P8_TC1-COD(2016)0070Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

228

2020/C 76/33

P8_TA(2018)0214A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések ***IAz Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

230

P8_TC1-COD(2017)0056Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

231

2020/C 76/34

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló particolare l'articoloeurópai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

232

2020/C 76/35

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1/2018. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

235

2020/C 76/36

Az Európai Parlament 2018. május 30-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

237

2020/C 76/37

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2018/000 TA 2018. számú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

238

2020/C 76/38

Az Európai Parlament 2018. május 31-i határozata Antonio Murának az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerint felállított testületbe történő kinevezéséről (2018/2071(INS))

242

2020/C 76/39

Az Európai Parlament 2018. május 31-én elfogadott módosításai az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11

11

243

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

9.3.2020

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2018‒2019

2018. május 28–31-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 99., 2019.3.14.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/2

---

P8_TA(2018)0210

Az értéklánc optimalizálása az uniós halászati ágazatban

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az értéklánc optimalizálásáról az uniós halászati ágazatban (2017/2119(INI))

(2020/C 76/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek létrehozzák a halászati termékek piacának közös szervezését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek létrehozzák a halászati termékek piacának közös szervezését,

| — | tekintettel az Unió legkülső régióiban a kohézió és a fejlődés előmozdításáról: az EUMSZ 349. cikkének végrehajtásáról szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió legkülső régióiban a kohézió és a fejlődés előmozdításáról: az EUMSZ 349. cikkének végrehajtásáról szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, különösen annak a közös piacszervezés céljairól szóló 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, különösen annak a közös piacszervezés céljairól szóló 35. cikkére,

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, különösen annak 11., 13., 41.-44., 48, 63., 66., 68. és 70–73. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, különösen annak 11., 13., 41.-44., 48, 63., 66., 68. és 70–73. cikkére,

| — | tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság félidős stratégiájára (2017–2020), amely a földközi- és fekete-tengeri halászat fenntarthatóságára törekszik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság félidős stratégiájára (2017–2020), amely a földközi- és fekete-tengeri halászat fenntarthatóságára törekszik,

| — | tekintettel a Földközi-tengeri térségében található halállományok állapotáról és a térség halászati ágazatának társadalmi-gazdasági helyzetéről szóló, 2017. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeri térségében található halállományok állapotáról és a térség halászati ágazatának társadalmi-gazdasági helyzetéről szóló, 2017. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A megújult és megerősített stratégiai partnerség az Európai Unió legkülső régióival” című, 2017. október 24-én közzétett, új európai bizottsági stratégiára (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megújult és megerősített stratégiai partnerség az Európai Unió legkülső régióival” című, 2017. október 24-én közzétett, új európai bizottsági stratégiára (COM(2017)0623),

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékeknek a vendéglátásban és a kiskereskedelemben való nyomonkövethetőségéről szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékeknek a vendéglátásban és a kiskereskedelemben való nyomonkövethetőségéről szóló, 2016. május 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a halászflottáknak az Unió legkülső régióiban való igazgatásáról szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászflottáknak az Unió legkülső régióiban való igazgatásáról szóló, 2017. április 27-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0163/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0163/2018),

| A. | mivel az uniós halászati ágazat egyre nehezebb és összetettebb kihívásokkal szembesül; mivel az erőforrások állapota és a kiadások növekedése – különösen az üzemanyagárak változása – kihatnak a halászok jövedelmére is; mivel e tekintetben a halászati tevékenységnek a halászati kvóták csökkenő tendenciája miatti szűkülése nehéz helyzetet teremt a helyi közösségek számára; mivel a szállítási költségek növekedéséhez, amelynek oka az emelkedő üzemanyagárak kettős hatása, hozzáadódik a harmadik országokból származó termékek behozatala által támasztott verseny, mivel, noha ezen és egyéb problémák megállapítására sor került, a halászati ágazat súlyosbodó társadalmi-gazdasági helyzetének okai sok esetben még mindig megoldatlanok, amelyek között említhetjük a halakat érintő elsődleges értékesítési ár nem megfelelő alakulását; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós halászati ágazat egyre nehezebb és összetettebb kihívásokkal szembesül; mivel az erőforrások állapota és a kiadások növekedése – különösen az üzemanyagárak változása – kihatnak a halászok jövedelmére is; mivel e tekintetben a halászati tevékenységnek a halászati kvóták csökkenő tendenciája miatti szűkülése nehéz helyzetet teremt a helyi közösségek számára; mivel a szállítási költségek növekedéséhez, amelynek oka az emelkedő üzemanyagárak kettős hatása, hozzáadódik a harmadik országokból származó termékek behozatala által támasztott verseny, mivel, noha ezen és egyéb problémák megállapítására sor került, a halászati ágazat súlyosbodó társadalmi-gazdasági helyzetének okai sok esetben még mindig megoldatlanok, amelyek között említhetjük a halakat érintő elsődleges értékesítési ár nem megfelelő alakulását;

| B. | mivel a halászati ágazat fontos stratégiai szerepet játszik a halellátásában és a tagállamok élelmiszer-egyensúlyának fenntartásában, valamint jelentősen hozzájárul a part menti közösségek társadalmi-gazdasági jólétéhez, a helyi fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a beszerzési és értékesítési gazdasági tevékenységek fenntartásához és létrehozásához, valamint a helyi kulturális hagyományok megőrzéséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a halászati ágazat fontos stratégiai szerepet játszik a halellátásában és a tagállamok élelmiszer-egyensúlyának fenntartásában, valamint jelentősen hozzájárul a part menti közösségek társadalmi-gazdasági jólétéhez, a helyi fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a beszerzési és értékesítési gazdasági tevékenységek fenntartásához és létrehozásához, valamint a helyi kulturális hagyományok megőrzéséhez;

| C. | mivel a kisüzemi, kézműves és part menti halászatok az aktív uniós halászhajók 83%-át és az Unió halászati ágazata teljes foglalkoztatásának 47%-át képviselik; mivel az 1380/2013/EU rendelet szerint a „tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a kisüzemi vagy part menti halászat számára preferenciális hozzáférést biztosítsanak”, és mivel ez nem teljesül; |
| --- | --- |

C.

mivel a kisüzemi, kézműves és part menti halászatok az aktív uniós halászhajók 83%-át és az Unió halászati ágazata teljes foglalkoztatásának 47%-át képviselik; mivel az 1380/2013/EU rendelet szerint a „tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a kisüzemi vagy part menti halászat számára preferenciális hozzáférést biztosítsanak”, és mivel ez nem teljesül;

| D. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazóinak többsége – mint például szupermarketek –kötelesek megfelelni az uniós szabályozásoknak; mivel azonban ennek a megfelelésnek a halászok munkakörülményeire és jövedelmére gyakorolt hatása változó, ami igazságtalan helyzetet teremthet a kisebb halászhajók számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek forgalmazóinak többsége – mint például szupermarketek –kötelesek megfelelni az uniós szabályozásoknak; mivel azonban ennek a megfelelésnek a halászok munkakörülményeire és jövedelmére gyakorolt hatása változó, ami igazságtalan helyzetet teremthet a kisebb halászhajók számára;

| E. | mivel figyelembe kell venni a különböző uniós országok flottái, flottaszegmensei, célfajai, halászfelszerelései, termelékenysége, fogyasztási preferenciái és egy főre eső halfogyasztása közötti számottevő különbségeket, továbbá halászati tevékenységük – az országok társadalmi szerkezetéből és a különböző halászati régiók strukturális és természeti sokféleségéből, valamint a forgalmazás fajtáiból származó – jellegzetességei közötti különbségeket; |
| --- | --- |

E.

mivel figyelembe kell venni a különböző uniós országok flottái, flottaszegmensei, célfajai, halászfelszerelései, termelékenysége, fogyasztási preferenciái és egy főre eső halfogyasztása közötti számottevő különbségeket, továbbá halászati tevékenységük – az országok társadalmi szerkezetéből és a különböző halászati régiók strukturális és természeti sokféleségéből, valamint a forgalmazás fajtáiból származó – jellegzetességei közötti különbségeket;

| F. | mivel az új piaci szegmensekre való belépéshez a kisüzemi halászoknak segítségre és pénzügyi támogatásra van szükségük; |
| --- | --- |

F.

mivel az új piaci szegmensekre való belépéshez a kisüzemi halászoknak segítségre és pénzügyi támogatásra van szükségük;

| G. | mivel a halászati ágazatban dolgozók jövedelmének és bérének bizonytalansága összefügg az ágazatban alkalmazott értékesítési módszerekkel, az első értékesítéskor történő árképzéssel, valamint a tevékenység rendszertelen jellegével, ami többek közt azt jelenti, hogy fenn kell tartani az ágazat megfelelő állami, nemzeti és közösségi szintű támogatását; |
| --- | --- |

G.

mivel a halászati ágazatban dolgozók jövedelmének és bérének bizonytalansága összefügg az ágazatban alkalmazott értékesítési módszerekkel, az első értékesítéskor történő árképzéssel, valamint a tevékenység rendszertelen jellegével, ami többek közt azt jelenti, hogy fenn kell tartani az ágazat megfelelő állami, nemzeti és közösségi szintű támogatását;

| H. | mivel a halászati termékek értékláncában a fő pontok elemzése azt eredményezheti, hogy a halászok és a helyi termelők az érték nagyobb részét tartják meg, ami pozitív módon hathat vissza a helyi közösségekre annak köszönhetően, hogy a térségben dinamikus, jövedelmező és fenntartható tevékenységet hoz létre; |
| --- | --- |

H.

mivel a halászati termékek értékláncában a fő pontok elemzése azt eredményezheti, hogy a halászok és a helyi termelők az érték nagyobb részét tartják meg, ami pozitív módon hathat vissza a helyi közösségekre annak köszönhetően, hogy a térségben dinamikus, jövedelmező és fenntartható tevékenységet hoz létre;

| I. | mivel az EUMSZ 349. cikke elismeri a legkülső régiók különleges gazdasági és társadalmi helyzetét, amelyet olyan tényezők (távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, néhány terméktől való gazdasági függésük stb.) is súlyosbítanak, amelyek állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket és a halászati ágazat értékláncát; |
| --- | --- |

I.

mivel az EUMSZ 349. cikke elismeri a legkülső régiók különleges gazdasági és társadalmi helyzetét, amelyet olyan tényezők (távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik, néhány terméktől való gazdasági függésük stb.) is súlyosbítanak, amelyek állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket és a halászati ágazat értékláncát;

| J. | mivel az elsődleges termelők, bár alapvető szerepet játszanak az értékláncban, nem mindig részesülnek az e lánc későbbi szakaszaiban keletkező hozzáadott értékből; |
| --- | --- |

J.

mivel az elsődleges termelők, bár alapvető szerepet játszanak az értékláncban, nem mindig részesülnek az e lánc későbbi szakaszaiban keletkező hozzáadott értékből;

| K. | mivel a közös halászati politika célja az uniós halászati és akvakultúra-ágazat fenntarthatóságának és versenyképességének megerősítése; |
| --- | --- |

K.

mivel a közös halászati politika célja az uniós halászati és akvakultúra-ágazat fenntarthatóságának és versenyképességének megerősítése;

| L. | mivel a legkülső régiók halászati termékeinek versenyképességét többek között annak biztosításával lehet garantálni, hogy az e régiókból származó halak árát a szállítási költségek ne növeljék jelentősen a fő célpiacokon; |
| --- | --- |

L.

mivel a legkülső régiók halászati termékeinek versenyképességét többek között annak biztosításával lehet garantálni, hogy az e régiókból származó halak árát a szállítási költségek ne növeljék jelentősen a fő célpiacokon;

| M. | mivel az Unió a halászati és akvakultúra-termékek kereskedelme tekintetében a legfontosabb globális szereplő; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió a halászati és akvakultúra-termékek kereskedelme tekintetében a legfontosabb globális szereplő;

| N. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek kereskedelmi forgalmát számos tényező befolyásolja, mint például a különböző földrajzi területek fogyasztói preferenciái; |
| --- | --- |

N.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek kereskedelmi forgalmát számos tényező befolyásolja, mint például a különböző földrajzi területek fogyasztói preferenciái;

| O. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezése a piacok átláthatóságának és stabilitásának növelésére törekszik, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek uniós piacainak az ellátási lánc mentén történő gazdasági ismeretére és megértésére; |
| --- | --- |

O.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek közös piacszervezése a piacok átláthatóságának és stabilitásának növelésére törekszik, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek uniós piacainak az ellátási lánc mentén történő gazdasági ismeretére és megértésére;

| P. | mivel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 1379/2013/EU rendelet 38. cikke előírja a halászati vagy termelési terület megjelölésének kötelezettségét, valamint a tengerben halászott halászati termékek esetében a FAO halászati területein felsorolt alterület vagy körzet nevének írásban való kötelező feltüntetését; |
| --- | --- |

P.

mivel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 1379/2013/EU rendelet 38. cikke előírja a halászati vagy termelési terület megjelölésének kötelezettségét, valamint a tengerben halászott halászati termékek esetében a FAO halászati területein felsorolt alterület vagy körzet nevének írásban való kötelező feltüntetését;

| Q. | mivel az átláthatóság biztosítja a fogyasztók azon jogát, hogy a lehető legpontosabban megismerjék az általuk beszerzett termékek jellemzőit; mivel ez szükségessé teszi a címkézés javítását a hal eredetére vonatkozó pontos információk kötelező feltüntetésével, mind friss, mind feldolgozott termékek értékesítése esetében; |
| --- | --- |

Q.

mivel az átláthatóság biztosítja a fogyasztók azon jogát, hogy a lehető legpontosabban megismerjék az általuk beszerzett termékek jellemzőit; mivel ez szükségessé teszi a címkézés javítását a hal eredetére vonatkozó pontos információk kötelező feltüntetésével, mind friss, mind feldolgozott termékek értékesítése esetében;

| R. | mivel az értékesítés jelenlegi dinamikája nem teszi lehetővé, hogy az ártényezők ingadozásait – beleértve az üzemanyagot is – érvényesíteni lehessen a halak árában, és mivel az első értékesítéskor alkalmazott átlagárak nem tartottak lépést a végfogyasztói árak változásával; |
| --- | --- |

R.

mivel az értékesítés jelenlegi dinamikája nem teszi lehetővé, hogy az ártényezők ingadozásait – beleértve az üzemanyagot is – érvényesíteni lehessen a halak árában, és mivel az első értékesítéskor alkalmazott átlagárak nem tartottak lépést a végfogyasztói árak változásával;

| S. | mivel a Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztály által 2016-ban kiadott, „A kisüzemi halászat piacai: értéklánc, promóció és címkézés”című tanulmány egyértelműen jelzi, hogy az uniós halászati termékek címkézése összezavarhatja a fogyasztókat; |
| --- | --- |

S.

mivel a Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztály által 2016-ban kiadott, „A kisüzemi halászat piacai: értéklánc, promóció és címkézés”című tanulmány egyértelműen jelzi, hogy az uniós halászati termékek címkézése összezavarhatja a fogyasztókat;

| T. | mivel a halászati termelői szervezetek és az akvakultúra termelői szervezetek (a továbbiakban: a termelői szervezetek) kulcsszerepet játszanak a célkitűzések elérésében és a közös halászati politika és a közös piacszervezés megfelelő irányításában; |
| --- | --- |

T.

mivel a halászati termelői szervezetek és az akvakultúra termelői szervezetek (a továbbiakban: a termelői szervezetek) kulcsszerepet játszanak a célkitűzések elérésében és a közös halászati politika és a közös piacszervezés megfelelő irányításában;

| U. | mivel az Európai Unió elkötelezett a halászati termékek kiváló minőségének védelme iránt, különösen a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

U.

mivel az Európai Unió elkötelezett a halászati termékek kiváló minőségének védelme iránt, különösen a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában;

| V. | mivel a feldolgozó és tartósító ágazat fontos szerepet játszik; |
| --- | --- |

V.

mivel a feldolgozó és tartósító ágazat fontos szerepet játszik;

| W. | mivel a halászati helyi akciócsoportok alapvető fontosságú szerepet játszanak a közös halászati politika keretében a helyi halászati területük szükségleteit kielégítő integrált, több ágazatot átfogó, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában; mivel ezeket olyan hasznos eszközként ismerik el, amely hozzájárul a halászati tevékenységek diverzifikációjához; |
| --- | --- |

W.

mivel a halászati helyi akciócsoportok alapvető fontosságú szerepet játszanak a közös halászati politika keretében a helyi halászati területük szükségleteit kielégítő integrált, több ágazatot átfogó, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában; mivel ezeket olyan hasznos eszközként ismerik el, amely hozzájárul a halászati tevékenységek diverzifikációjához;

| X. | mivel a halászati ellátási lánc nem létezik elszigetelten és mivel az ágazatok közötti kapcsolatok kialakítása létfontosságú az olyan, innovatív termékek kifejlesztéséhez, amelyek lehetővé teszik az új piacokhoz való hozzáférést és promóciójuk javítását; |
| --- | --- |

X.

mivel a halászati ellátási lánc nem létezik elszigetelten és mivel az ágazatok közötti kapcsolatok kialakítása létfontosságú az olyan, innovatív termékek kifejlesztéséhez, amelyek lehetővé teszik az új piacokhoz való hozzáférést és promóciójuk javítását;

| Y. | mivel egyes uniós tagállamok halászati ágazatában a gazdasági szereplők nem szerveződnek szövetségekbe; |
| --- | --- |

Y.

mivel egyes uniós tagállamok halászati ágazatában a gazdasági szereplők nem szerveződnek szövetségekbe;

| Z. | mivel a legkülső régiók halászata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikk által elismert, annak szerkezetét is befolyásoló saját követelmények hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

Z.

mivel a legkülső régiók halászata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikk által elismert, annak szerkezetét is befolyásoló saját követelmények hatálya alá tartozik;

| AA. | mivel a szakmaközi szervezetek – amint az a piac közös szervezése kapcsán már említésre került – képesek javítani az ellátási lánc mentén folytatott marketingtevékenységek összehangolását, valamint az egész ágazat érdekeit szolgáló intézkedéseket ösztönözhetnek; |
| --- | --- |

AA.

mivel a szakmaközi szervezetek – amint az a piac közös szervezése kapcsán már említésre került – képesek javítani az ellátási lánc mentén folytatott marketingtevékenységek összehangolását, valamint az egész ágazat érdekeit szolgáló intézkedéseket ösztönözhetnek;

| AB. | mivel a halállomány közös erőforrás, fenntartható és hatékony felhasználása bizonyos esetekben jobban megvalósítható olyan szervezetek által, amelyek tagjai az Unió különböző tagállamait és különböző régióit képviselik, és ezért ezt a témakört az adott régió alapján kell megközelíteni és megvizsgálni; |
| --- | --- |

AB.

mivel a halállomány közös erőforrás, fenntartható és hatékony felhasználása bizonyos esetekben jobban megvalósítható olyan szervezetek által, amelyek tagjai az Unió különböző tagállamait és különböző régióit képviselik, és ezért ezt a témakört az adott régió alapján kell megközelíteni és megvizsgálni;

| AC. | mivel a halászati ágazat központi szerepet játszik az állandó szerkezeti megszorításokkal és a gazdasági diverzifikáció korlátozott lehetőségeivel küszködő gazdaságú legkülső régiókban a gazdasági-társadalmi helyzet, a foglakoztatás, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása terén; |
| --- | --- |

AC.

mivel a halászati ágazat központi szerepet játszik az állandó szerkezeti megszorításokkal és a gazdasági diverzifikáció korlátozott lehetőségeivel küszködő gazdaságú legkülső régiókban a gazdasági-társadalmi helyzet, a foglakoztatás, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása terén;

| AD. | mivel a fiatal szakemberek hiánya akadályozza az ágazat korszerűsítését és javítását, és súlyos fenyegetést jelent sok part menti közösség túlélésére; |
| --- | --- |

AD.

mivel a fiatal szakemberek hiánya akadályozza az ágazat korszerűsítését és javítását, és súlyos fenyegetést jelent sok part menti közösség túlélésére;

| AE. | mivel a nők halászati ágazatban betöltött szerepének láthatósága igen csekély, akik ugyanakkor gyakran végeznek háttérmunkát, például logisztikai támogatást vagy a tevékenység végzésével kapcsolatos papírmunkát, valamint halászokként és halászhajók parancsnokaként is dolgoznak; |
| --- | --- |

AE.

mivel a nők halászati ágazatban betöltött szerepének láthatósága igen csekély, akik ugyanakkor gyakran végeznek háttérmunkát, például logisztikai támogatást vagy a tevékenység végzésével kapcsolatos papírmunkát, valamint halászokként és halászhajók parancsnokaként is dolgoznak;

| AF. | mivel a kirakodási kötelezettség olyan valódi gazdasági és társadalmi követelményt jelent, amely csökkenti a pénzügyi jövedelmezőséget és hatással van az értékláncra, és amelyet minimálisra kell csökkenteni; |
| --- | --- |

AF.

mivel a kirakodási kötelezettség olyan valódi gazdasági és társadalmi követelményt jelent, amely csökkenti a pénzügyi jövedelmezőséget és hatással van az értékláncra, és amelyet minimálisra kell csökkenteni;

| AG. | mivel elő kell mozdítani az egészséges táplálkozás és a fenntartható termelés fontosságával kapcsolatos nagyobb fogyasztói tudatosságot; |
| --- | --- |

AG.

mivel elő kell mozdítani az egészséges táplálkozás és a fenntartható termelés fontosságával kapcsolatos nagyobb fogyasztói tudatosságot;

| AH. | mivel a társadalmi-gazdasági helyzet romlásának okai között a halak első eladási árának csökkenése és az üzemanyagárak növekedése is szerepel; |
| --- | --- |

AH.

mivel a társadalmi-gazdasági helyzet romlásának okai között a halak első eladási árának csökkenése és az üzemanyagárak növekedése is szerepel;

| 1. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy hozzanak létre szakértői csoportokat az Európai Tengerügyi és Halászati Alap különböző tételeinek felhasználásával kapcsolatos korrekciós intézkedések elemzése, illetve ilyen intézkedésekre irányuló javaslattétel céljából, a végrehajtás elmaradása és a támogatások esetleges elvesztése mögött rejlő okok feltárása, valamint az ellenőrzés és az átláthatóság megfelelő szintjének biztosítása és az illetékes hatóságok hatékonyabb irányításra való kötelezése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a tagállamokat, hogy tartsák be az 1380/2013/EU rendelet rendelkezéseit, és törekedjenek arra, hogy valóban preferenciális hozzáférést biztosítsanak az Unió kisüzemi vagy kézműves hajói számára a halászati lehetőségekhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a termelői szervezetek létrehozásának megkönnyítésére, megszüntetve a meghatározott eljárás bürokratikus akadályait, és csökkentve a termelési minimumokat, hogy elősegítsék a kistermelők bejutását; rámutat, hogy meg kell erősíteni a termelői szervezetek tevékenységeit, lehetővé téve nagyobb szerepvállalásukat és megkönnyítve a szükséges pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést annak érdekében, hogy a halászat napi szintű irányítása mellett többféle feladatot tudjanak ellátni, tiszteletben tartva ugyanakkor a közös halászati politika célkitűzései által meghatározott kereteket, különösen a legkülső régiók esetében, amelyeknek képesnek kell lenniük arra, hogy helyi szinten módosíthassák a termelői és a szakmaközi szervezetek működését az elszigeteltséggel, bezártsággal, a kis mérettel, a kisüzemi halászat határozott jelenlétével, valamint a behozatallal szembeni nagyarányú sebezhetőséggel jellemezhető területeiken; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fenntartja, hogy az operatív programoknak megfelelő pénzügyi támogatás révén biztosítaniuk kell annak lehetőségét, hogy a termelői szervezetek az értékláncon belül közvetlenül forgalmazhassák termékeiket, mivel ez lehetővé tenné számukra a termelésük hasznosítását és növelné a halászati termékeik hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a fedélzeti biztonsági és a higiéniai támogatások ne képezzék a verseny tárgyát, és hogy rendelkezzenek nagyobb költségvetésről a kézműves halászati ágazat számára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a termelői szervezetek számára az értékláncnak a termelési és értékesítési tervekbe való beépítését, hogy a kínálatot a kereslethez lehessen igazítani, hogy biztosítani lehessen a halászoknak a méltányos jövedelmet, valamint hogy a termékek kielégítsék az európai fogyasztók igényeit, szem előtt tartva a különbségeket; megjegyzi, hogy ebben az összefüggésben a helyi sajátosságokhoz igazított marketingstratégiák alapvető eszközök, amelyekben a közvetlen értékesítés lehetőségének is szerepelnie kell, és azoknak olyan ágazati és/vagy termékalapú kampányokat kell magukban foglalniuk, amelyek elősegítik a fogyasztók tájékoztatásának és tudatosságának javítását, beleértve a jól érthető információkat tartalmazó jelölést és címkézést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy erősítsék meg a kisüzemi halászat szerepét azáltal, hogy közvetlen és fokozottan szakosodott marketing, nulla kilométeres kereskedelmi csatornák, ezen belül az állami és a halászati ágazat közti, a közintézmények, így az iskolák és kórházak helyi halászati termékekkel való ellátásán keresztül megvalósított jobb együttműködés, valamint a helyi élelmiszeripari termékek támogatását célzó magánkezdeményezésekkel – például a Slowfish kezdeményezéssel – is együttműködő promóciós kampányok révén ösztönzik a helyi fogyasztást, valamint hogy tartsák tiszteletben bizonyos fogások szezonalitását. Emellett felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a halászati és az idegenforgalmi ágazat közti együttműködést, valamint hogy állítsanak össze listát az együttműködés új formáit elősegítő bevált gyakorlatokról és tapasztalatokról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy e marketingstratégiák egyik alapja a halászati termékek származásának a címkén való kötelező feltüntetése kell hogy legyen, mind a friss, mind a feldolgozott értékesítés esetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | olyan mechanizmusok létrehozására szólít fel, amelyek a halászok javára növelik a halárak első értékesítési árát a munkájuk utáni megtérülés növelése érdekében, valamint méltányosabban és jobban osztják el az ágazatbeli értékláncban a hozzáadott értéket azzal, hogy csökkentik a közvetítők árrését, megfelelőbb árat biztosítanak a termelő számára, és ellenőrzik a végfogyasztóra vonatkozó árszintet; megismétli, hogy amennyiben jelentős egyenlőtlenségek alakulnak ki a lánc során, a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a megfelelő módon – a lánc minden egyes szereplője esetén például a közvetítői árrés maximalizálásával– beavatkozzanak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék az EU kisüzemi halászokat képviselő szervezeteinek mozgalmát egy külön logó létrehozásával, amely garantálja a következőket: friss haltermék, kiváló minőség, szabályozott egészségügyi szabványok, a „0 km” követelményeknek való megfelelés (amely a messziről szállított termékekkel szemben a helyi termékeknek kedvez), fogyasztókhoz való közelség, hagyományoknak való megfelelés stb.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | jelzi, hogy az átláthatóság és a fogyasztók jogainak megőrzése érdekében felül kell vizsgálni a konzervek forgalomba hozataláról szóló 1536/92/EGK rendelet mellékletét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák létre a friss és feldolgozott halak címkézési rendszerét, a címkén egyértelműen feltüntetve a származási országot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | határozottan felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a halászati ágazat gazdasági szereplőinek nagyobb fokú szerveződését és szövetségbe tömörülését; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodásokba foglaljon bele egy, az uniós minőségi előírásokat tartalmazó záradékot, amely előírja, hogy az importált termékeknek meg kell felelniük az uniós halászati termékekre vonatkozó szabályoknak; |
| --- | --- |

14.

| 15. | az importált és az uniós halászati és akvakultúra-termékek közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan kísérjék figyelemmel az Unióba behozott termékek az aktuális uniós biztonsági, higiéniai és minőségi előírásoknak, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó 1005/2008/EK tanácsi rendeletnek (5) való megfelelőségét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik a címkézésről és a fogyasztók tájékoztatásáról szóló uniós jogszabályok szigorúbb végrehajtásához mind a kiskereskedelmi piacokon, mind pedig a szálloda- és vendéglátóipari ágazatban; ezt fontosnak tartja minden halászati termékre, mind az importált, mind az EU-ban előállított termékekre vonatkozóan; úgy véli, hogy ennek érdekében a 1224/2009/EK ellenőrzési rendelet minden tagállamban történő megerősítése szükséges, és a szabályozást úgy kell kiigazítani, hogy az ellátási lánc minden szakaszát lefedje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a behozatal helyi halászatokra gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a régiókba sorolás megfelelő alkalmazását – különös tekintettel a legkülső régiókra –, valamint a támogatási eszközök differenciálását és a különböző típusú termelői szervezetekhez és azok egyedi szükségleteihez történő hozzáigazítását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza olyan politikák kidolgozásának fontosságát, amelyek lehetővé teszik a helyi part menti közösségek számára, hogy integrált ajánlataikban kihasználják a különböző termelési ágazatokból származó szinergiákat, amelyek képesek a helyi fejlődést ösztönözni és megteremteni; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a közös halászati politikából származó pénzeszközöket az Európai Szociális Alapban vagy a közös agrárpolitikában meglévő más európai programokkal kombinálják; kiemeli, hogy a források és programok ezen kombinációjának támogatnia kell a helyi közösségek és vállalkozók vidékfejlesztésre, az életkörülmények javítására, az egyensúlyra és különösen a jövedelem diverzifikációjára összpontosító kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | alapvetőnek tartja, hogy a halaknak a legkülső régiókból a nemzetközi piacokra szállításához nyújtott támogatás megmaradjon, és lehetőség szerint növekedjen, a más földrajzi helyről származó termékekkel szembeni tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy olyan pénzügyi eszköz mihamarabbi kialakításának lehetőségét, amely célzottan a halászati ágazat számára nyújt támogatást a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program alapján a legkülső régiókban, és amely kapacitással rendelkezik arra, hogy ténylegesen növelje ezek halászati képességeit; úgy véli, hogy mérlegelni kellene azt a lehetőséget, hogy ebbe a külön eszközbe beillesszék elsősorban a meglévő Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)508/2014/EU rendelet 8. cikkének (állami támogatás), 13. cikke (5) bekezdésének (a megosztott irányítás keretébe tartozó költségvetési források), 70. cikkének (ellentételezési rendszer), 71. cikkének (az ellentételezés kiszámítása), 72. cikkének (ellentételezési terv) és 73. cikkének (állami támogatás az ellentételezési tervek végrehajtására) rendelkezéseit; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a tengerparti közösségeknek szóló helyi fejlesztési terveknek olyan új tevékenységeket és vállalkozásokat kell támogatniuk, amelyek lehetővé teszik a minőségi nyersanyagok, az egyedi feldolgozási folyamatok és e közösségek kulturális és történelmi örökségének értékláncba való integrációját; megjegyzi továbbá, hogy elő kell segíteniük a forgalmazási mechanizmusokat, például a termékek eredetét feltüntető kötelező címkézést, amelyek ezeket az előnyöket láthatóvá teszik a piacon, és megkönnyítik, hogy a bevétel nagy része visszajusson ezekhez a közösségekhez; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza továbbá a tenger, a tengeri erőforrások és a halászati termékek fontosságát a legkülső régiók kohéziójának és fejlődésének elősegítése és az EUMSZ 349. cikkének végrehajtása terén; ezzel kapcsolatban sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az EUMSZ 349. cikkét, a halászatok tekintetében is, teljes mértékben és különállóan visszaállítva a jelenlegi Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) reformja keretében megszüntetett POSEI halászati programot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy – a piac közös szervezésében már előírtakkal összhangban – ösztönözzék a szakmaközi szervezetek, termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális szintű társulásai biogeográfiai régiók alapján vagy uniós szinten történő létrehozását; rámutat, hogy ez a termelői szervezetek megerősítésének alapvető eszköze, melynek révén kedvezőbb alkupozícióba kerülhetnek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri, hogy ezt a folyamatot ösztönözzék különös figyelemmel a nemek szempontjára annak biztosítása érdekében, hogy a nőket megfelelően képviseljék ezekben a szervezetekben; megjegyzi, hogy ez tükrözi majd a nők jelenlegi súlyát az ágazatban, másrészt növeli az ágazaton belüli szerepüket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza a tudomány és a halászat közötti együttműködés megerősítésének fontosságát az értéklánc-folyamatokban megjelenő összetett függőségek és hiányosságok kezelése érdekében, az érdekelt felek nyereségének növelése céljából; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy bővítse, mozdítsa elő és tegye általánossá a Halászati és Akvakultúra-termékek Piacának Európai Megfigyelőközpontja (EUMOFA) által nyújtott információk felhasználását, hogy a lánc valamennyi szereplője átlátható, megbízható és naprakész információkkal rendelkezzen az üzleti döntéshozatalhoz; e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy szolgáltasson friss adatokat a kereskedelmi szereplők előtt álló új kihívásokról, például az online értékesítésről vagy a fogyasztási szokások változásairól; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat annak szükségességére, hogy el kell végezni a halászati termékek közös piacszervezésének kiterjedt felülvizsgálatát az ágazatban a jövedelmek garantálásához, a piaci stabilitás biztosításához, a halászati termékek forgalmazásának javításához, valamint a hozzáadott érték növeléséhez való hozzájárulásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy szerepeltesse a halászati termékeket a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni küzdelemről szóló jövőbeni jogalkotási javaslatában, mivel ez általában problémát jelent az élelmiszer-termékek kapcsán; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a halászati termékeknek a 1379/2013/EU rendeletben kidolgozott, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által több mint hetven évvel ezelőtt létrehozott halászati övezetekre alapuló címkézési rendszerét, amelyek célja az volt, hogy a fogásokról adjanak tájékoztatást, nem pedig a fogyasztó segítése, ez a rendszer ugyanis zavart okoz, és nem biztosít egyértelmű, átlátható és egyszerű információkat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottság és a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok figyelmét a szakmai képesítések és különösen a fiatal szakemberek hiányára a halászati ágazatban, hogy a halászati ágazat szakembereinek képzési programjait garantálják és az ágazat valós igényeihez igazítsák és ezáltal hozzájáruljanak az ágazat korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez, a halászterületek lakosságának megtartásán túl, valamint megfelelő munkalehetőségeket teremtsenek az akvakultúra-övezetekben, a vidéki és part menti területeken, a legkülső régiókban és a halászati tevékenységektől függő régiókban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | a helyi termékek hozzáadott értékének fokozása és a helyi fejlődés előmozdítása érdekében hangsúlyozza a származási piacok és a különleges minőségű, hagyományos termékek piacai létrehozásának fontosságát, amelyeket támogatni kell vásárokon, a kiskereskedelemben és a vendéglátóiparban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a digitális készségekkel kapcsolatos képzésre vonatkozó speciális stratégiákat kell kidolgozni az irányítás és különösen a forgalmazás tekintetében, mivel a képzés a termelők értékláncban meglévő helyzetének javítására szolgáló alapvető eszköz; |
| --- | --- |

33.

| 34. | emlékeztet arra, hogy ezeknek a képzési terveknek magukban kell foglalniuk az ágazatban elsősorban a nők által gyakorolt hagyományos szakmákat, valamint olyan konkrét terveket, amelyek a foglalkoztathatóság és nők vállalkozói szellemének megerősítésére irányulnak; hangsúlyozza, hogy az említett elemek szabályozott képzésbe való beillesztése során az ebből eredő joghatásokról is rendelkezni kell, és ennek az intézkedésnek javítania kell az említett szakemberek munkaerő-piaci helyzetét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje a nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező feldolgozott halászati termékek– többek között a tartósított termékek – forgalmazásának egyes mezőgazdasági termékek mintájára történő előmozdítását, valamint azokat a programokat, amelyek célja az uniós halászati termékek EU-n kívüli népszerűsítése, ideértve azok nemzetközi kiállításokon és vásárokon való bemutatását is; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy segítsék a halászati ágazatban tevékenykedő gazdasági szereplőket az innovatív tevékenységek megkezdéséhez és új termékek („novel foods”) kialakításához szükséges tudáshoz, hálózatokhoz és finanszírozáshoz való hozzáférésben, különösképpen a már kifogott, de kevés gazdasági értékkel bíró fajok értékelése terén, valamint hogy vonjanak be kutató szervezeteket és intézményeket, például oceanográfiai intézeteket, annak érdekében, hogy hasznosíthassák ezeknek az alapvető nyersanyagokkal és azok biológiai, táplálkozási és organoleptikus jellemzőivel kapcsolatos, kiterjedt ismereteit; a pazarlás elkerülése érdekében maximalizálják a friss termékek értékét, valamint ösztönözzék szinergiák kialakulását az értéklánc különböző részei között, és tegyék az ágazatot ellenállóbbá; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy működjenek együtt a konkrét termékekre vonatkozó, olyan formában megvalósuló hatékony és célzott fogyasztói tájékoztatási kampányok kidolgozása érdekében, hogy azokkal fel lehessen hívni a figyelmet többek között a helyi halászati termékek fogyasztásának fontosságára, ismertetni lehessen a helyi foglalkoztatásra és a part menti közösségek társadalmi kohéziójára gyakorolt hatást, kiemelve a friss hal tápértékét, valamint tudatosítani lehessen, hogy a halászati termékeket szerepeltetni kell az egészséges táplálkozásban stb.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a kisüzemi halászat egyértelmű fogalommeghatározására, és alakítsa ki egy olyan, jövőbeli európai program alapjait a kisüzemi halászat támogatására, amely elősegíti az uniós halászati ágazat környezeti és társadalmi-gazdasági fenntarthatóságának javítását, lehetővé teszi a kisüzemi halászatból származó termékek fogyasztásuk ösztönzése érdekében történő azonosítását, megkülönböztetését és értékének növelését, továbbá ösztönzi az új generációk halászati ágazatban való elhelyezkedését, hogy generációs megújulásra kerüljön sor, tisztességes kvótákat és az erőforrások feletti fokozottabb ellenőrzést biztosítva a halászok és a kézműves halászok számára, amelyek lehetővé teszik az EU part menti közösségeiben a nagyobb társadalmi kohézió létrejöttét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson speciális, uniós szintű, nyilvános online konzultációkat, hogy az Unió halászati ágazatában érintett felek széles körétől adatokat gyűjtsön az ellátási láncról, a piaci átláthatósággal kapcsolatos problémákról, az értékek megosztásáról, a címkézésről és a fogyasztói szükségletekről; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan könnyíthetik meg a globális értékláncok a kisüzemi halászat számára a globális gazdaságba való beilleszkedést azáltal, hogy növelik termékei hozzáadott értékét, miközben lehetővé teszik a kisüzemi halászati tevékenységek és a helyi közösségek fenntartását; hangsúlyozza a digitális készségekre vonatkozó képzés fontosságát e célok érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy véli, hogy a halászati termékek értéklánca összetett, a termelőktől kezdve a különböző közvetítőkön keresztül a kiskereskedőig vagy az étteremig; hangsúlyozza, hogy a közvetítők és a halfeldolgozók fontos szerepet játszanak az értékláncban; megjegyzi, hogy az értéklánc árrésének átlagosan csak a 10%-a kerül a termelőkhöz, a maradék 90% a közvetítőkhöz jut; hangsúlyozza, hogy az értéklánc rövidebbé tétele, különösen olyan termelői szervezetek létrehozása révén, amelyek termelési és értékesítési terveiknek köszönhetően kulcsszerepet játszanak, megindíthatja a kisüzemi halászatok jövedelmezőségének javítását, és emellett jobb termékeket (valószínűleg jobb áron) juttatna a fogyasztóhoz; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza a fiatal szakemberekbe történő befektetés fontosságát a halászok következő generációjának ösztönzése és erősítése érdekében, valamint a fiatal halászok arra vonatkozó lehetőségeinek bővítését, hogy új készségeket fejlesszenek, ellenálló vállalkozásokat hozzanak létre, aktív tagjai legyenek a helyi közösségeknek, és pozitívan hozzájáruljanak a halászati ágazat értékláncához; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy használják ki a helyi halászati akciócsoportok támogatása által kínált lehetőségeket, hogy műveleteiket a helyi igényekhez igazítsák számos területen, többek közt a képzés és az innováción alapuló tevékenységek diverzifikációja vonatkozásában, valamint segítsék a helyi közösségek halászait és egyéb tagjait a létező uniós támogatási programokhoz és finanszírozásokhoz való hozzáférésben; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy, a kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos, a nem kívánt fogások hasznosítására vonatkozó folyamat létrehozásának lehetőségét az értéklánc szereplői, elsősorban a halászok gazdasági és társadalmi érdekében és a helyi kezdeményezések támogatására; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja a tagállamokat és a regionális önkormányzatokat a meglévő támogatási programokkal kapcsolatos információk továbbításának javítására, és az adminisztratív támogatás erősítésére, például információs platformokon keresztül; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a fogyasztói igényeknek megfelelő fajok megcélzásával mozdítsa elő és támogassa a halászat szelektivitását előnyben részesítő kezdeményezéseket annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a nem kívánt fogások számát és ezzel együtt javítani a halászatok pénzügyi életképességét; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy érvényesítsék a nemi dimenziót a halászati politikákban oly módon, hogy láthatóvá váljon a nőknek az Unió halászati ágazatában betöltött fontos szerepe és erősödjön a helyzetük; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a munka világa és az egyetemek közötti kapcsolatokat, például előirányozva, hogy a technikai tengerészeti iskolák a halászattal és az akvakultúrával kapcsolatos tárgyakat illesszenek be tantervükbe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy egyesítsék erőiket az e jelentésben javasolt intézkedések végrehajtására a halászati tevékenységek jövedelmezőségének javítása érdekében; |
| --- | --- |

49.

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, valamint a tagállamok kormányainak és a tanácsadó testületeknek. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0316.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0255.

(3)  HL C 76., 2018.2.28., 40. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0195.

(5)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete ( 2008. szeptember 29. ) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

---

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/11

---

P8_TA(2018)0211

A 2013. évi reformot követően a KAP fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközének EU-ban történő végrehajtása

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a 2013. évi reformot követően a KAP fiatal mezőgazdasági termelőket támogató eszközének EU-ban történő végrehajtásáról (2017/2088(INI))

(2020/C 76/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 13-i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 13-i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a „Fiatal gazdálkodók – a 2013-as KAP-reformot követő szakpolitikák végrehajtása” című tanulmányra, amelyet a B. Tematikus Főosztály (Strukturális és Kohéziós Politikák) rendelt meg és amelyet az AGRI bizottság 2017. november 23-i ülésén ismertettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fiatal gazdálkodók – a 2013-as KAP-reformot követő szakpolitikák végrehajtása” című tanulmányra, amelyet a B. Tematikus Főosztály (Strukturális és Kohéziós Politikák) rendelt meg és amelyet az AGRI bizottság 2017. november 23-i ülésén ismertettek,

| — | tekintettel 2017. november 23-i meghallgatására „A fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó szakpolitikák végrehajtása a 2013-as KAP-reform után” témában, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2017. november 23-i meghallgatására „A fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó szakpolitikák végrehajtása a 2013-as KAP-reform után” témában,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott uniós támogatásnak célzottabban kellene elősegítenie a tényleges generációs megújulást” című, 10/2017. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott uniós támogatásnak célzottabban kellene elősegítenie a tényleges generációs megújulást” című, 10/2017. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítése” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítése” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Fiatal Gazdák Európai Tanácsának „A fiatal mezőgazdasági termelők kulcsfontosságú szerepet töltenek be a jövőbeli KAP-ban” című, 2017. május 17-én közzétett tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fiatal Gazdák Európai Tanácsának „A fiatal mezőgazdasági termelők kulcsfontosságú szerepet töltenek be a jövőbeli KAP-ban” című, 2017. május 17-én közzétett tanulmányára,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A fiatal mezőgazdasági termelők támogatása” című véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A fiatal mezőgazdasági termelők támogatása” című véleményére (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0157/2018),

| A. | mivel az EU-ban a gazdaságokért felelős összes személy csak körülbelül 6%-a 35 évesnél fiatalabb, míg több mint a fele 55 évesnél idősebb, és számottevőek a tagállamok közötti eltérések; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban a gazdaságokért felelős összes személy csak körülbelül 6%-a 35 évesnél fiatalabb, míg több mint a fele 55 évesnél idősebb, és számottevőek a tagállamok közötti eltérések;

| B. | mivel az elmúlt évtizedben ezek az adatok nem változtak meg jelentős mértékben, a fiatal gazdák aránya csökkent, és a tagállamokban a mezőgazdasági termelők elöregedése súlyos problémát jelent; mivel a generációs megújulással kapcsolatos helyzet tagállamról tagállamra nagy mértékben különbözik, ezért rugalmas és differenciált megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel az elmúlt évtizedben ezek az adatok nem változtak meg jelentős mértékben, a fiatal gazdák aránya csökkent, és a tagállamokban a mezőgazdasági termelők elöregedése súlyos problémát jelent; mivel a generációs megújulással kapcsolatos helyzet tagállamról tagállamra nagy mértékben különbözik, ezért rugalmas és differenciált megközelítésre van szükség;

| C. | mivel több mint 50 éve a közös agrárpolitika (KAP) révén támogatott mezőgazdasági fejlődés mindenütt a bővítésnek, az üzemek koncentrációjának és a termelőeszközök erőteljes tőkésítésének kedvezett, és az átvételükhöz szükséges tőke mennyisége miatt megnehezítette, hogy egyes üzemeket fiataloknak adjanak tovább és/vagy hogy számukra hozzáférhetővé tegyenek; |
| --- | --- |

C.

mivel több mint 50 éve a közös agrárpolitika (KAP) révén támogatott mezőgazdasági fejlődés mindenütt a bővítésnek, az üzemek koncentrációjának és a termelőeszközök erőteljes tőkésítésének kedvezett, és az átvételükhöz szükséges tőke mennyisége miatt megnehezítette, hogy egyes üzemeket fiataloknak adjanak tovább és/vagy hogy számukra hozzáférhetővé tegyenek;

| D. | mivel a mezőgazdasági munkaerő elöregedése különösen súlyos probléma az állattenyésztési ágazatban, különösen a juh- és kecsketenyésztők körében, ami az ágazat nyereségességének jelenlegi korlátaiból következik; |
| --- | --- |

D.

mivel a mezőgazdasági munkaerő elöregedése különösen súlyos probléma az állattenyésztési ágazatban, különösen a juh- és kecsketenyésztők körében, ami az ágazat nyereségességének jelenlegi korlátaiból következik;

| E. | mivel 2007 és 2013 között a fiatal mezőgazdasági termelők száma az Unió egészében 3,3 millióról 2,3 millió főre csökkent, valamint a fiatal mezőgazdasági termelők által irányított mezőgazdasági üzemek területe 57 millió hektárról 53 millió hektárra csökkent; |
| --- | --- |

E.

mivel 2007 és 2013 között a fiatal mezőgazdasági termelők száma az Unió egészében 3,3 millióról 2,3 millió főre csökkent, valamint a fiatal mezőgazdasági termelők által irányított mezőgazdasági üzemek területe 57 millió hektárról 53 millió hektárra csökkent;

| F. | mivel a demográfiai változások, például a vidéki területeken az elnéptelenedés és a lakosság elöregedése tükrében alapvetően fontos a lehetőségek teremtése a mezőgazdaságban mint modern és vonzó iparágban a fiatalok arra való ösztönzése érdekében, hogy a mezőgazdasági termelés területén építsék karrierjüket; |
| --- | --- |

F.

mivel a demográfiai változások, például a vidéki területeken az elnéptelenedés és a lakosság elöregedése tükrében alapvetően fontos a lehetőségek teremtése a mezőgazdaságban mint modern és vonzó iparágban a fiatalok arra való ösztönzése érdekében, hogy a mezőgazdasági termelés területén építsék karrierjüket;

| G. | mivel a termőföldhöz való hozzáférés terén erős a verseny a mezőgazdasági tevékenységbe kezdeni kívánó fiatalok és a már stabil helyzetben lévő termelők között, sőt egyes esetekben a fiatalok és olyan befektetési cégek között, amelyek érdeklődést mutatnak a mezőgazdaság iránt; |
| --- | --- |

G.

mivel a termőföldhöz való hozzáférés terén erős a verseny a mezőgazdasági tevékenységbe kezdeni kívánó fiatalok és a már stabil helyzetben lévő termelők között, sőt egyes esetekben a fiatalok és olyan befektetési cégek között, amelyek érdeklődést mutatnak a mezőgazdaság iránt;

| H. | mivel veszély fenyegeti a családi gazdaságokra épülő mezőgazdasági fejlődési modell egészének jövőjét; |
| --- | --- |

H.

mivel veszély fenyegeti a családi gazdaságokra épülő mezőgazdasági fejlődési modell egészének jövőjét;

| I. | mivel e tekintetben a KAP szerepe döntő jelentőségű; |
| --- | --- |

I.

mivel e tekintetben a KAP szerepe döntő jelentőségű;

| J. | mivel a mezőgazdaságban a generációs megújulás két aspektust ötvöz, nevezetesen a fiatalabb generáció előtt álló nehézségeket a mezőgazdasági tevékenység elindítása terén és a gazdák jelenlegi generációjának nehézségeit a gazdálkodás befejezése tekintetében, és mivel a mezőgazdasági termelői pályát választó fiatalok hiánya veszélyezteti a vidéki területek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságát és növekedését, valamint az EU élelmiszer-önellátását és élelmiszer-biztonságát; mivel mindenekelőtt kielégítő gazdasági körülmények szükségesek ahhoz, hogy vonzóvá váljon a mezőgazdasági termelés; |
| --- | --- |

J.

mivel a mezőgazdaságban a generációs megújulás két aspektust ötvöz, nevezetesen a fiatalabb generáció előtt álló nehézségeket a mezőgazdasági tevékenység elindítása terén és a gazdák jelenlegi generációjának nehézségeit a gazdálkodás befejezése tekintetében, és mivel a mezőgazdasági termelői pályát választó fiatalok hiánya veszélyezteti a vidéki területek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságát és növekedését, valamint az EU élelmiszer-önellátását és élelmiszer-biztonságát; mivel mindenekelőtt kielégítő gazdasági körülmények szükségesek ahhoz, hogy vonzóvá váljon a mezőgazdasági termelés;

| K. | mivel a KAP legutóbbi reformja számos olyan eszközt megerősített és vezetett be, amelyek kombinálhatók és hozzáigazíthatók a tagállami körülményekhez, különösen az első pillér keretében a fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott kötelező támogatás (6,9 milliárd EUR 180 000 fiatal mezőgazdasági termelőnek), valamint a második pillér keretében olyan intézkedések, mint a vállalkozásindítási támogatás, a finanszírozáshoz és a hitelhez való hozzáférés, vagy a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó tematikus alprogram létrehozásának lehetősége (2,6 milliárd EUR); |
| --- | --- |

K.

mivel a KAP legutóbbi reformja számos olyan eszközt megerősített és vezetett be, amelyek kombinálhatók és hozzáigazíthatók a tagállami körülményekhez, különösen az első pillér keretében a fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott kötelező támogatás (6,9 milliárd EUR 180 000 fiatal mezőgazdasági termelőnek), valamint a második pillér keretében olyan intézkedések, mint a vállalkozásindítási támogatás, a finanszírozáshoz és a hitelhez való hozzáférés, vagy a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó tematikus alprogram létrehozásának lehetősége (2,6 milliárd EUR);

| L. | mivel az EU-ban nem minden tagállam rendelkezik valódi politikával a mezőgazdasági tevékenység elindítása tekintetében, és nem mindegyikük használja fel az összes olyan eszközt, amelyet a KAP a fiatal mezőgazdasági termelők támogatására kínál, amelyre példa különösen a „fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás” elnevezésű, második pillérhez tartozó intézkedés; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-ban nem minden tagállam rendelkezik valódi politikával a mezőgazdasági tevékenység elindítása tekintetében, és nem mindegyikük használja fel az összes olyan eszközt, amelyet a KAP a fiatal mezőgazdasági termelők támogatására kínál, amelyre példa különösen a „fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás” elnevezésű, második pillérhez tartozó intézkedés;

| M. | mivel a mezőgazdasági vállalkozások irányítása feletti felelősséget vállaló fiatal nők csak kis részét teszik ki a fiatal mezőgazdasági termelőknek, de nem képeznek homogén csoportot, és így e pályafutás megkezdésekor eltérő szükségletekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

M.

mivel a mezőgazdasági vállalkozások irányítása feletti felelősséget vállaló fiatal nők csak kis részét teszik ki a fiatal mezőgazdasági termelőknek, de nem képeznek homogén csoportot, és így e pályafutás megkezdésekor eltérő szükségletekkel rendelkeznek;

| N. | mivel a generációs megújulásnak a nemzeti sajátosságokat figyelembe vevő stratégiákhoz közös politikai keretet biztosító, jövőbeli KAP alapvető prioritását kell képeznie, és mivel a generációs megújulás ösztönzése elengedhetetlenül szükséges feltétel a mezőgazdaság fennmaradásához EU-szerte, illetve a gazdaságok sokszínűségének elősegítése és a fenntartható családi gazdálkodás előmozdítása révén a vidéki területek vonzerejének fenntartásához és életben tartásához; |
| --- | --- |

N.

mivel a generációs megújulásnak a nemzeti sajátosságokat figyelembe vevő stratégiákhoz közös politikai keretet biztosító, jövőbeli KAP alapvető prioritását kell képeznie, és mivel a generációs megújulás ösztönzése elengedhetetlenül szükséges feltétel a mezőgazdaság fennmaradásához EU-szerte, illetve a gazdaságok sokszínűségének elősegítése és a fenntartható családi gazdálkodás előmozdítása révén a vidéki területek vonzerejének fenntartásához és életben tartásához;

| O. | mivel a földhöz jutást a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők előtti egyik legfontosabb akadályként határozták meg, amely évek óta visszatér és tényleges megoldásokat tesz szükségessé; mivel a földhöz jutást akadályozza egyrészt a termőföldeknek a talajelzáródás, városiasodás, idegenforgalom, infrastrukturális projektek, a földhasználat megváltoztatása és az éghajlatváltozás által okozott sivatagosodás terjedése miatti eltűnése, másrészt pedig a földterületek koncentrációja; mivel a spekulatív áremelkedések számos tagállamban súlyos és egyre riasztóbb problémákat okoznak az új belépők és a fiatal mezőgazdasági termelők számára; mivel a jelenlegi támogatások – a finanszírozáshoz vagy a tőkéhez való hozzáférés megkönnyítése mellett – figyelmen kívül hagyják az új gazdaságok létrehozásához szükséges termőföldhöz jutás jelentős kérdését; |
| --- | --- |

O.

mivel a földhöz jutást a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők előtti egyik legfontosabb akadályként határozták meg, amely évek óta visszatér és tényleges megoldásokat tesz szükségessé; mivel a földhöz jutást akadályozza egyrészt a termőföldeknek a talajelzáródás, városiasodás, idegenforgalom, infrastrukturális projektek, a földhasználat megváltoztatása és az éghajlatváltozás által okozott sivatagosodás terjedése miatti eltűnése, másrészt pedig a földterületek koncentrációja; mivel a spekulatív áremelkedések számos tagállamban súlyos és egyre riasztóbb problémákat okoznak az új belépők és a fiatal mezőgazdasági termelők számára; mivel a jelenlegi támogatások – a finanszírozáshoz vagy a tőkéhez való hozzáférés megkönnyítése mellett – figyelmen kívül hagyják az új gazdaságok létrehozásához szükséges termőföldhöz jutás jelentős kérdését;

| P. | mivel az új belépők, például a fiatal mezőgazdasági termelők különösen érzékenyek az áringadozásra, és mivel további nehézségekkel szembesülnek a bankoktól vagy más hitelprogramokból származó finanszírozáshoz való hozzájutás során a biztosítékként alkalmazható pénzügyi eszközök hiánya miatt; |
| --- | --- |

P.

mivel az új belépők, például a fiatal mezőgazdasági termelők különösen érzékenyek az áringadozásra, és mivel további nehézségekkel szembesülnek a bankoktól vagy más hitelprogramokból származó finanszírozáshoz való hozzájutás során a biztosítékként alkalmazható pénzügyi eszközök hiánya miatt;

| Q. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott uniós támogatást célirányosabbá kell tenni a generációs megújulás biztosítása és a gazdaságok hanyatlása és koncentrációja elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott uniós támogatást célirányosabbá kell tenni a generációs megújulás biztosítása és a gazdaságok hanyatlása és koncentrációja elleni küzdelem érdekében;

| R. | mivel az uniós támogatási intézkedések ellenére még mindig vannak kihívások az uniós agrárágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők letelepedésével és a generációs megújulással kapcsolatban; |
| --- | --- |

R.

mivel az uniós támogatási intézkedések ellenére még mindig vannak kihívások az uniós agrárágazatban a fiatal mezőgazdasági termelők letelepedésével és a generációs megújulással kapcsolatban;

| S. | mivel az új belépők között a nők, mint elsődleges mezőgazdasági termelők nagyobb arányban szerepelnek, mint a mezőgazdasági ágazatban általában; |
| --- | --- |

S.

mivel az új belépők között a nők, mint elsődleges mezőgazdasági termelők nagyobb arányban szerepelnek, mint a mezőgazdasági ágazatban általában;

| T. | mivel az EU bizonyos régióiban a demográfiai helyzet meglehetősen kiegyensúlyozatlan, és e régiókban kevés fiatal él, illetve nincsenek fiatalok; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU bizonyos régióiban a demográfiai helyzet meglehetősen kiegyensúlyozatlan, és e régiókban kevés fiatal él, illetve nincsenek fiatalok;

| U. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők a mezőgazdaságon belül az innováció és vállalkozói készség jelentős forrásai, így olyan előnyöket hoznak magukkal, mint például új tudás vagy technikák bevezetése, a végfelhasználókra építő új üzleti modellek kifejlesztése, fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerek kialakítása, új szervezeti modellek (pl. részes művelés, előfinanszírozás, közösségi kiszervezés) kialakítása, a gazdálkodás és a helyi közösség közötti kapcsolatok erősítése, valamint a hagyományos ismeretek hozzáigazítása az üzleti innovációk fejlesztéséhez (pl. kisüzemi élelmiszer-termelés); |
| --- | --- |

U.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelők és az új belépők a mezőgazdaságon belül az innováció és vállalkozói készség jelentős forrásai, így olyan előnyöket hoznak magukkal, mint például új tudás vagy technikák bevezetése, a végfelhasználókra építő új üzleti modellek kifejlesztése, fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerek kialakítása, új szervezeti modellek (pl. részes művelés, előfinanszírozás, közösségi kiszervezés) kialakítása, a gazdálkodás és a helyi közösség közötti kapcsolatok erősítése, valamint a hagyományos ismeretek hozzáigazítása az üzleti innovációk fejlesztéséhez (pl. kisüzemi élelmiszer-termelés);

| V. | mivel a hegyvidéki régiók jelentős része sajátos nehézségekkel szembesül az alacsonyabb beruházási ráták, a sajátos feltételek és a domborzatból következő problémák miatt, ami eltántorítja a fiatalokat attól, hogy e régiókban maradjanak vagy ott indítsanak üzleti tevékenységet; |
| --- | --- |

V.

mivel a hegyvidéki régiók jelentős része sajátos nehézségekkel szembesül az alacsonyabb beruházási ráták, a sajátos feltételek és a domborzatból következő problémák miatt, ami eltántorítja a fiatalokat attól, hogy e régiókban maradjanak vagy ott indítsanak üzleti tevékenységet;

| W. | mivel emiatt előfeltételként jelenik meg, hogy a nemzeti és/vagy regionális hatóságok rugalmasabb megközelítést alkalmazzanak, amikor a „fiatal mezőgazdasági termelő” mechanizmust alkalmazzák az ilyen régiókkal rendelkező országokban; |
| --- | --- |

W.

mivel emiatt előfeltételként jelenik meg, hogy a nemzeti és/vagy regionális hatóságok rugalmasabb megközelítést alkalmazzanak, amikor a „fiatal mezőgazdasági termelő” mechanizmust alkalmazzák az ilyen régiókkal rendelkező országokban;

| X. | mivel az új belépők általában kisebb gazdaságokat üzemeltetnek, és ezért nehezen tudnak versenyképes áron hozzáférni a termeléshez szükséges javakhoz, valamint nehezen tudják megtermelni a méretgazdaságosság eléréséhez szükséges mennyiségeket; |
| --- | --- |

X.

mivel az új belépők általában kisebb gazdaságokat üzemeltetnek, és ezért nehezen tudnak versenyképes áron hozzáférni a termeléshez szükséges javakhoz, valamint nehezen tudják megtermelni a méretgazdaságosság eléréséhez szükséges mennyiségeket;

| Y. | mivel a KAP-támogatások 80%-át az uniós gazdaságok mindössze 20%-ának osztják szét, és a támogatások tényleges elosztása még egyenlőtlenebb lehet, mivel a rendelkezésre álló statisztikák nem teszik lehetővé a gazdaságok tulajdonlásával és ellenőrzésével kapcsolatos részletek megállapítását; |
| --- | --- |

Y.

mivel a KAP-támogatások 80%-át az uniós gazdaságok mindössze 20%-ának osztják szét, és a támogatások tényleges elosztása még egyenlőtlenebb lehet, mivel a rendelkezésre álló statisztikák nem teszik lehetővé a gazdaságok tulajdonlásával és ellenőrzésével kapcsolatos részletek megállapítását;

| Z. | mivel a Fiatal Gazdák Európai Tanácsa által 2015-ben közzétett „Fiatal gazdák kiáltványa” felszólít a következőkre: földhöz és hitelhez jutás állami támogatási intézkedések révén; az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megfékezésére irányuló szabályozás; a fiatal gazdák jövedelemingadozásának csökkentésére irányuló intézkedések; valamint a beruházások és a földhöz jutás támogatása annak érdekében, hogy megőrizzék és védjék a talajt, és optimalizálják a fiatal gazdák élelmiszer-termelés érdekében történő földhasználatát; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Fiatal Gazdák Európai Tanácsa által 2015-ben közzétett „Fiatal gazdák kiáltványa” felszólít a következőkre: földhöz és hitelhez jutás állami támogatási intézkedések révén; az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok megfékezésére irányuló szabályozás; a fiatal gazdák jövedelemingadozásának csökkentésére irányuló intézkedések; valamint a beruházások és a földhöz jutás támogatása annak érdekében, hogy megőrizzék és védjék a talajt, és optimalizálják a fiatal gazdák élelmiszer-termelés érdekében történő földhasználatát;

| AA. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelők kulcsfontosságú szerepet töltenek be a fenntartható, diverzifikált és befogadó agrárágazatban, és a mezőgazdasági termeléshez való hozzáférésük támogatása elő fogja segíteni a jövőbeli élelmiszer-termelés, valamint a környezet és a vidéki tájak védelmét; |
| --- | --- |

AA.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelők kulcsfontosságú szerepet töltenek be a fenntartható, diverzifikált és befogadó agrárágazatban, és a mezőgazdasági termeléshez való hozzáférésük támogatása elő fogja segíteni a jövőbeli élelmiszer-termelés, valamint a környezet és a vidéki tájak védelmét;

| AB. | mivel a mezőgazdasági termékek szélsőséges áringadozása jelentős visszatartó erőt jelent azok számára, akik mezőgazdasági vállalkozást kívánnak létrehozni, ami gyakran azt eredményezi, hogy a biztonságosabb haszonkulcsokkal működő réspiaci termékekre összpontosítanak; |
| --- | --- |

AB.

mivel a mezőgazdasági termékek szélsőséges áringadozása jelentős visszatartó erőt jelent azok számára, akik mezőgazdasági vállalkozást kívánnak létrehozni, ami gyakran azt eredményezi, hogy a biztonságosabb haszonkulcsokkal működő réspiaci termékekre összpontosítanak;

| AC. | mivel az uniós jog ismeri a „fiatal mezőgazdasági termelő” és a „mezőgazdasági tevékenységét megkezdő termelő” fogalmát; |
| --- | --- |

AC.

mivel az uniós jog ismeri a „fiatal mezőgazdasági termelő” és a „mezőgazdasági tevékenységét megkezdő termelő” fogalmát;

| AD. | mivel a földterület koncentrációja olyan folyamat, amely jelentősen fokozódik; mivel 2005 és 2015 között a gazdaságok száma mintegy 3,8 millióval csökkent, átlagos méretük ugyanakkor 36%-kal nőtt; |
| --- | --- |

AD.

mivel a földterület koncentrációja olyan folyamat, amely jelentősen fokozódik; mivel 2005 és 2015 között a gazdaságok száma mintegy 3,8 millióval csökkent, átlagos méretük ugyanakkor 36%-kal nőtt;

| AE. | mivel a 2016. szeptember 6-i Cork 2.0 nyilatkozat aggodalmát fejezi ki a vidékről való elvándorlással és a fiatalok elszívásával kapcsolatban, valamint kifejezi, hogy a vidéki területek és közösségek (a táj, a gazdaságok, a falvak és kisvárosok) esetén biztosítani kell, hogy továbbra is vonzó lakóhelyek és munkahelyek legyenek, a vidéken élők szolgáltatásokhoz – például iskolákhoz, kórházakhoz, köztük szülészetekhez, széles sávhoz és szabadidős tevékenységekhez – és lehetőségekhez való hozzáférésének javításával és a vállalkozások támogatásával mind a hagyományos vidéki tevékenységekben, mind az új gazdasági ágazatokban; |
| --- | --- |

AE.

mivel a 2016. szeptember 6-i Cork 2.0 nyilatkozat aggodalmát fejezi ki a vidékről való elvándorlással és a fiatalok elszívásával kapcsolatban, valamint kifejezi, hogy a vidéki területek és közösségek (a táj, a gazdaságok, a falvak és kisvárosok) esetén biztosítani kell, hogy továbbra is vonzó lakóhelyek és munkahelyek legyenek, a vidéken élők szolgáltatásokhoz – például iskolákhoz, kórházakhoz, köztük szülészetekhez, széles sávhoz és szabadidős tevékenységekhez – és lehetőségekhez való hozzáférésének javításával és a vállalkozások támogatásával mind a hagyományos vidéki tevékenységekben, mind az új gazdasági ágazatokban;

| AF. | mivel a generációs megújulás mindenekelőtt az (európai és nemzeti) választott politikusok és érintett szakemberek, és különösen az idősek valós szándékán múlik; mivel e törekvés előfeltétele a jelenleg még nem igazán létező ambiciózus és koherens átfogó szakpolitika, amely egyaránt magában foglalja a KAP eszközeit és a nemzeti szakpolitikai eszközöket olyan szerteágazó területeken, mint például a föld, a finanszírozás, a földhasználati módok és a mezőgazdasági üzemszerkezeti politikák, az adózás, az öröklési jog, a nyugdíjrendszer, a képzés stb. |
| --- | --- |

AF.

mivel a generációs megújulás mindenekelőtt az (európai és nemzeti) választott politikusok és érintett szakemberek, és különösen az idősek valós szándékán múlik; mivel e törekvés előfeltétele a jelenleg még nem igazán létező ambiciózus és koherens átfogó szakpolitika, amely egyaránt magában foglalja a KAP eszközeit és a nemzeti szakpolitikai eszközöket olyan szerteágazó területeken, mint például a föld, a finanszírozás, a földhasználati módok és a mezőgazdasági üzemszerkezeti politikák, az adózás, az öröklési jog, a nyugdíjrendszer, a képzés stb.

| AG. | mivel napjainkban a fiatal uniós termelők egy gyorsan fejlődő mezőgazdasági ágazatban versenyeznek; mivel az innováció, a kutatás és a precíziós mezőgazdaság javíthatja a mezőgazdasági terméshozamokat, ugyanakkor lehetővé teszi az erőforrások jobb kezelését; |
| --- | --- |

AG.

mivel napjainkban a fiatal uniós termelők egy gyorsan fejlődő mezőgazdasági ágazatban versenyeznek; mivel az innováció, a kutatás és a precíziós mezőgazdaság javíthatja a mezőgazdasági terméshozamokat, ugyanakkor lehetővé teszi az erőforrások jobb kezelését;

| AH. | mivel egyes tagállamokban a KAP második pillére keretében a fiatalok mezőgazdasági termelésbe való bevonásával kapcsolatban benyújtott kérelmek száma meghaladta a 2014–2020-as programozási időszakra tervezett összes induló mezőgazdasági vállalkozás értékét; |
| --- | --- |

AH.

mivel egyes tagállamokban a KAP második pillére keretében a fiatalok mezőgazdasági termelésbe való bevonásával kapcsolatban benyújtott kérelmek száma meghaladta a 2014–2020-as programozási időszakra tervezett összes induló mezőgazdasági vállalkozás értékét;

| AI. | mivel a fiatal mezőgazdasági termelőkre, akik a többi uniós termelőhöz hasonlóan az európai egységes piacon termelik és forgalmazzák termékeiket, nem azonos üzleti és hitelfeltételek vonatkoznak valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fiatal mezőgazdasági termelőkre, akik a többi uniós termelőhöz hasonlóan az európai egységes piacon termelik és forgalmazzák termékeiket, nem azonos üzleti és hitelfeltételek vonatkoznak valamennyi tagállamban;

| AJ. | mivel az „uniós fellépés az intelligens falvakért” elnevezésű kezdeményezéshez hasonlókat hoztak létre; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az „uniós fellépés az intelligens falvakért” elnevezésű kezdeményezéshez hasonlókat hoztak létre;

| AK. | mivel a vidéki területeken meg kell tartani a lakosságot, mind a munkaképes korú fiatalokat, mind az időseket; |
| --- | --- |

AK.

mivel a vidéki területeken meg kell tartani a lakosságot, mind a munkaképes korú fiatalokat, mind az időseket;

Ajánlások

Pénzügyek és a finanszírozáshoz való hozzáférés

| 1. | kiáll a szilárd KAP fenntartása mellett szem előtt tartva a közelgő reformot, mivel ez lesz a legfontosabb ösztönző azon fiatalok számára, akik mezőgazdasági tevékenységbe kívánnak kezdeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | a generációs megújulás előmozdítása érdekében kéri az (EU) 2017/2393 rendeletben foglalt legutóbbi határozatok végrehajtását és a „fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás” folytatását az első pillér alá tartozó kötelező kifizetések esetében a nemzeti pénzügyi keret maximális szintjének 2% fölé történő emelése, illetve a második pillér alá tartozó támogatás mértékének növelése révén; hangsúlyozza, hogy a jövőbeli KAP-ban meg kell vizsgálni a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó induló támogatási intézkedés (fiatal mezőgazdasági termelők támogatása) megerősítését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az (EU) 2017/2393 rendelet értelmében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy fiatal mezőgazdasági termelők esetében az első pillér alá tartozó meglévő küszöbértékeket legfeljebb 50%-kal növeljék (korábban 25%); azt ajánlja, hogy az időtartamot, ameddig a mezőgazdasági üzem igénybe veheti ezt a támogatást, hosszabbítsák meg a generációs megújulás ösztönzése érdekében; üdvözli a döntést, hogy az (EU) 2017/2393 rendelet keretében felülvizsgálják az első pillér alá tartozó támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó korlátozást oly módon, hogy azt a vállalkozás létrehozásától számított öt évről tíz évre emelik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a fiatal mezőgazdasági termelők számára az (EU) 2017/2393 rendelet által biztosított lehetőséget, hogy első mezőgazdasági vállalkozásuk számára vidékfejlesztési támogatást kapjanak még abban az esetben is, ha az üzleti tevékenységet más mezőgazdasági termelőkkel közösen indítják, függetlenül attól – a jelentősebb generációváltás érdekében –, hogy 40 évnél idősebbek vagy fiatal mezőgazdasági termelők, megsokszorozva a támogatást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek szánt KAP-eszközöket a fiatal mezőgazdasági termelők sajátos igényeire kell szabni, beleértve azok gazdasági és társadalmi szükségleteit is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ajánlja, hogy a támogatás a fiatal mezőgazdasági termelők korával és képzettségi szintjével összhangban változzon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) által 2015 márciusában javasolt mezőgazdasági garanciavállalási eszköz létrehozását, amely várhatóan megkönnyíti a fiatal gazdák hitelhez jutását; javasolja a finanszírozáshoz jutás javítását az új belépők számára többek között magán pénzügyi szereplők által nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönök, különösen a fiatal mezőgazdasági termelők beruházásaihoz nyújtott kamatmentes kölcsönök kifizetésére szolgáló pénzügyi eszközök alkalmazása révén; felszólít az EBB-vel és az Európai Beruházási Alappal folytatott együttműködés továbbfejlesztésére a fiatal mezőgazdasági termelőknek szánt pénzügyi eszközök valamennyi tagállamban történő létrehozásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | szükségesnek tartja a mezőgazdaság területén a részvételen alapuló finanszírozás új formái megjelenésének támogatását és a földmegosztással kapcsolatos, az EU-ban már megfigyelhető formák támogatását, amelyek kombinálhatók ezekkel az új pénzügyi eszközökkel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | javasolja a gazdaságok hitelképessége bankok és hitelintézetek által végzett értékelésének javítását többek között a KAP pénzügyi eszközeinek fejlesztése révén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja a KAP-támogatás mellett az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott lehetőségeket arra, hogy szinergikus pénzügyi eszközöket tervezzenek és alkalmazzanak hitel, garancia vagy befektetési alapok formájában annak érdekében, hogy nagyobb hozzáférést biztosítsanak a finanszírozáshoz a fiatal mezőgazdasági termelők számára; megjegyzi, hogy a támogatás elérésének általában előfeltétele, hogy a mezőgazdasági üzem alapos gazdálkodási üzleti tervvel rendelkezzen, és úgy véli, hogy alkalmazni kell a prudens hitelezésre vonatkozó normákat; hangsúlyozza, hogy szükség van a mezőgazdasági termelők számára a közvetítés biztosítására, és ezért ajánlja, hogy a támogatást minősített és független pénzügyi tanácsadási szolgáltatások kísérjék; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak jobban kell népszerűsíteniük a fiatal mezőgazdasági termelők támogatására vonatkozó rendszert, és felszólít a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti fokozott együttműködésre a fiatal mezőgazdasági termelők támogatására szolgáló eszközökre vonatkozó információk terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az intelligens gazdálkodásra irányuló beruházásokat elősegítő intézkedéseket, hogy növelje a fiatal mezőgazdasági termelők hozzáférését a technológiai vívmányokhoz; |
| --- | --- |

12.

A végrehajtott intézkedések kezelése és egyszerűsítése

| 13. | üdvözli, hogy a KAP 2014–2020-as reformja új intézkedéseket vezetett be a fiatal mezőgazdasági termelők gazdaságalapításának támogatására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az adminisztratív terhek mértéke gyakran meggátolja ezeknek az intézkedéseknek az alkalmazását; megjegyzi, hogy a közvetlen kifizetések és a vidékfejlesztési program intézkedéseinek átfogó igazgatása rendkívül összetettnek és nehézkesnek tűnik, különösen az új belépők számára, akik nincsenek tisztában a fizetési rendszerrel; javasolja, hogy az eljárások egyszerűsítése és a kifizetés jóváhagyására szükséges idő lerövidítése érdekében nagyobb erőfeszítésre kerüljön sor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az (EU) 2017/2393 rendelet által bevezetett, a pénzügyi eszközökhöz való hozzáférésük javítása és az első pillér szerinti egységes támogatás növelése révén a fiatalokat támogató módosításokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a figyelmet arra, hogy szisztematikusan elérhetővé kell tenni tanácsadási szolgáltatásokat, különösen a nem vidéki területekről származó fiatalok számára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gratulál a Bizottságnak azon szándékáért, hogy a KAP soron következő reformja során elmélyítse a generációs megújulás ösztönzésére irányuló intézkedéseket, de úgy véli, hogy ezeket az új kezdeményezéseket megfelelő uniós költségvetésnek kell fedeznie, mivel ellenkező esetben nem biztosítják a kívánt ösztönző hatást; |
| --- | --- |

16.

| 17. | csalódottságának ad hangot a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kifizetések és a különböző hatóságok által kezelt, mezőgazdasági tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatásra vonatkozó intézkedések összehangolatlansága miatt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki átfogóbb megközelítést, amely lehetővé teszi az I. pillér és a II. pillér alá tartozó támogatások közötti nagyobb szinergiák megteremtését, és hangsúlyozza, hogy az utóbbiakat valamennyi tagállamnak végre kell hajtania; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy a legtöbb újonnan létrehozott gazdaság versenykörnyezetben helyezkedik el, amelynek körülményei gyorsan változnak; javasolja, hogy az uniós mezőgazdasági termelők számára biztosítsanak nagyobb rugalmasságot, hogy üzleti terveikben jobban tudjanak válaszolni a változó piaci feltételekre; úgy véli, hogy fontolóra kell venni a kifizetési részletek megváltoztatását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a tagállamok lehetőségük van arra, hogy a KAP mindkét pillérén keresztül további eszközöket alkalmazzanak, és arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek sajátos földrajzi kihívásokkal, például hegyvidéki vagy néhány esetben hátrányos helyzetű régiókkal rendelkeznek, hogy vegyék fontolóra szorzótényező bevezetését (pl. 2), amely figyelembe veszi az éves betakarítások számát, illetve az ott termesztett kultúrák sokféleségét, amikor támogatást nyújt azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik e régiókban kívánnak működni, hogy a demográfiai kihívások elleni küzdelem érdekében ösztönözzék az e régiókban folytatott tevékenységeket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat, hogy az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, amelyeket kikényszerítve a vevő és/vagy feldolgozó vagy kereskedő a beszállítójával szemben ki tudja használni jelentős tárgyalóerejét, súlyosan fenyegetik a mezőgazdasági termelők vállalkozásainak stabilitását; felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el megfelelő uniós szintű szabályozást; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges szabályozási változtatásokat annak biztosítása érdekében, hogy a fiataloknak a mezőgazdasági ágazatban való részvételéhez és a mezőgazdasági üzemek fejlesztéséhez nyújtott támogatás minden nemzeti jogban tőketámogatásnak és ne folyó támogatásnak minősüljön; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri, hogy a mezőgazdasági termelők számára lehetővé kell tenni, hogy földterületeikért továbbra is felelősek legyenek, és hogy ahhoz, hogy egy mezőgazdasági üzem jól működjön, ugyanúgy szabadnak és rugalmasnak kell lennie, mint bármely más típusú vállalkozásnak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott kifizetéseket nem szabad késleltetni, hanem rendszeres időközönként és kiszámíthatóan kell folyósítani, hogy ne adósodjanak el, és projektjeik ezáltal ne ütközzenek akadályokba; |
| --- | --- |

24.

| 25. | eredményorientált megközelítést szorgalmaz, amely ösztönzi az új innovációk fejlesztését és a hatékonyabb erőforrás-gazdálkodást, helyzetbe hozva ezáltal a motivált fiatal mezőgazdasági termelőket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy egy gazdaságilag életképes mezőgazdasági üzemnek képesnek kell lennie a növekedésre, hogy elérje a piac gazdasági realitásaival arányos kritikus méretet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy tekintetbe kell venni az egyes térségek sokféleségét és különösen a nehéz helyzetű térségeket, amelyeknek egyedi támogatásra van szükségük; |
| --- | --- |

27.

Földhöz jutás és a nagyarányú földszerzés megakadályozása

| 28. | megjegyzi, hogy az EU-ban a gazdálkodni szándékozó fiatal mezőgazdasági termelők és új belépők előtt álló egyik legnagyobb akadály a földhöz való hozzájutás, amelyet korlátoz az, hogy több régióban az értékesítésre vagy bérlésre kínált földterületekből alacsony a kínálat, és azokért más mezőgazdasági termelők, beruházók és lakossági használók versenyeznek, illetve az, hogy nehézségekbe ütközik a finanszírozás megszerzése; úgy véli, hogy meg kell vizsgálni az egyes tagállamokban a földhöz való hozzáférést korlátozó körülményeket; úgy véli, hogy a földhöz való hozzájutást súlyosbítja a jelenlegi közvetlen kifizetési struktúra, amely a földbérleti költségek és a vételárak emelkedéséhez vezethet, a földterület minimális aktív használatát követeli meg, és a támogatást nagyrészt a földtulajdon alapján ítéli meg; meggyőződése, hogy egyes mezőgazdasági termelőket – akár tulajdonosok, akár bérlők – mindez tevékenységük folytatására ösztönöz, hogy továbbra is támogatásban részesüljenek azáltal, hogy a föld művelését szolgáltatókra bízzák, vagy elvégzik földjeiken a minimálisan szükséges munkákat; javasolja a szükséges tevékenységi szintek növelését, figyelembe véve az új mezőgazdasági termelési modelleket, amikor a támogatási kifizetéseket meghatározott eredmények eléréséhez kötik (például ténylegesen gazdálkodással töltött munkaidő, figyelembe véve az új innovációkat, konkrét környezeti vagy társadalmi javak előállítását), és tiltják, hogy a támogatásokat öregségi nyugdíj kifizetésével kombinálják, amit semmi sem indokol; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható mezőgazdaság elérése érdekében a fiatal mezőgazdasági termelőknek képesnek kell lenniük befektetni és mezőgazdasági földterületeket, valamint új vagy használt gépeket szerezni és a gazdálkodási technikáikat optimalizálni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat annak szükségességére, hogy a tulajdonosok szabadon dönthessenek, kinek adják el földjüket, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa a földátruházást, és különösen a földöröklést annak érdekében hogy megkönnyítse a fiatalok számára a mezőgazdasági tevékenység elindítását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a mezőgazdasági földterületekkel kapcsolatos spekuláció leküzdésére, mivel a fiatal és új mezőgazdasági termelők számára a földhöz jutás jelenti a legnagyobb problémát; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai uniós szintű ajánlásokat annak érdekében, hogy ösztönözze a földhöz jutással kapcsolatos, bevált gyakorlatokon alapuló aktívabb nemzeti politikákat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy az új belépők és a fiatal mezőgazdasági termelők számára biztosítsanak elsőbbséget a mezőgazdasági földterületekhez való hozzájutás terén, azon szabályozási eszközök teljes körű kihasználásával, amelyeket már sikeresen alkalmaztak néhány tagállamban, összhangban a termőföld megvásárlása és az uniós jog kapcsolatáról szóló bizottsági értelmező közleménnyel (6); e tekintetben úgy véli, hogy a tagállamok kidolgozhatnak olyan eszközöket mint a földbankok, a földhöz jutás további előmozdítása és a fiatal mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsátható, használatban nem lévő földterületek feltérképezése érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy fontos biztosítani a fiatal mezőgazdasági termelők számára a jelenleg 10%-os felső határértékben megállapított, földvásárlásra vonatkozó eltérést, a strukturális alapokról szóló, 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben és az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokban meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólít arra, hogy több támogatás irányuljon elszigetelt vagy gyéren lakott területekre, vagy a generációs megújulás elégtelensége által érintett területekre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a földhöz jutással kapcsolatos bevált gyakorlatokat a tagállamokban; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a földterületek és mezőgazdasági földterületek nem uniós polgárok általi visszavásárlása által a mezőgazdasági földterületek hozzáférhetőségére és árára kifejtett közvetlen és közvetett hatások értékelését; |
| --- | --- |

37.

| 38. | javasolja, hogy nemzeti politikájuk részeként a tagállamok ösztönözzék a mezőgazdasági és üzemvezetési tanácsadási szolgáltatásokat a földek mobilitásához és az utódlás megtervezéséhez kapcsolódó szolgáltatások támogatása és elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget a gazdaságok átruházásához az 55. életévüket betöltött és utód nélküli mezőgazdasági üzemvezetők támogatása érdekben, akik nyugdíjba vonuláskor bizonytalan helyzetben találnák magukat, azzal a feltétellel, hogy gazdaságuk egészét vagy egy részét átruházzák egy vagy több fiatal részére; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan mechanizmusokat, amelyek garantálják a mezőgazdasági üzemek közös tulajdonlását, különös hangsúlyt helyezve a fiatal nőkre annak érdekében, hogy biztosítsák jogaik érvényesülését; |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy véli, hogy az aktív mezőgazdasági termelő fogalmának meghatározása nem eredményezhet semmilyen újabb adminisztratív terhet a legutóbbi reformból eredőkön túlmenően, illetve nem korlátozhatja a fiatalok hozzáférését a mezőgazdasági termeléshez azzal, hogy túlzó feltételeket szab; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy számos tagállamban a generációs megújulást és a fiatalok mezőgazdasági földterülethez jutását a késedelmes utódlás hátráltatja; úgy véli, hogy a jelenlegi KAP-ból már nem hiányoznak az ösztönzők az idősebb mezőgazdasági termelők számára arra, hogy vállalkozásukat átadják a fiatalabb generációnak; javasolja olyan intézkedések alkalmazásának ismételt megfontolását, amelyek arra motiválnák az idősebb tulajdonosokat, hogy gazdaságukat átadják a fiatal mezőgazdasági termelők számára, mint amilyen például a földterület-átadásra vonatkozó rendszer és más nyugdíjösztönzők, hogy ne kerüljön valamennyi földterület a szomszédos gazdaságok kezébe; rámutat arra, hogy olyan jogi struktúrákra van szükség, mint például a „Groupements Agricoles d'Exploitation en Commun” (GAEC), amelyek segíthetik a fiatalokat abban, hogy közösen kezdjék meg üzleti tevékenységüket, és megkönnyíthetik a generációk közötti átmenetet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a vidékfejlesztés keretében rendelkezésre álló lehetőségek kiaknázását a földhasználati mobilitás előmozdítására szolgáló új intézkedések támogatására (földbankok, termőföld-közvetítési kezdeményezések és egyéb, helyi szinten támogatott kezdeményezések az új belépők földhöz jutásának támogatására); |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek az egész Unióban ugyanolyan – és nem változó – feltételek és kamatlábak mellett kellene hitelhez jutniuk; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy az Európai Beruházási Bankkal együtt hozzon létre megfelelő támogatási intézkedéseket és hitellehetőségeket a fiatal mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri, hogy mozdítsák elő a gazdák új generációi közötti együttműködés új modelljeit partnerség, mezőgazdasági gépészeti szövetkezetek, hosszú távú bérbeadás és más hosszú távú megoldások, illetve gazdaságok közötti megoldások révén, valamint olyan nemzeti vagy regionális szervezetek finanszírozásán keresztül, amelyek a fiatal és idős mezőgazdasági termelők közötti szolgáltatások (például a földhasználati mobilitáshoz kapcsolódó szolgáltatás) megfeleltetésének előmozdításában és megkönnyítésében vesznek részt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági piacok közös szervezése keretében európai szinten szabályozott ágazatokban a mezőgazdasági termelők szervezettségének fokozása és megerősítése szövetkezetek létrehozása, valamint termelői szervezetekbe való tömörülés révén hozzájárulhat a mezőgazdasági tevékenység jövedelmezőségének növeléséhez, valamint a mezőgazdasági termelők, különösen a fiatal mezőgazdasági termelők jövedelmének védelméhez, támogatva a termeléshez kapcsolódó választásokat és a lehető legjobban kiaknázva a vidéki területek jellegzetességeit; hozzáteszi, hogy a termelői szervezetek strukturális reformja, amelynek célja, hogy fokozza azok erejét, felelősségét és hatékonyságát, valamint a nagyobb fokú tömörülés hatékonyan járulhat hozzá mindenekelőtt az ágazat jövedelmezőségének védelméhez és növeléséhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tudomásul veszi a családon belüli generációs megújulás és az új belépők helyzetének különbözőségét; meggyőződése, hogy a szakképzést és a tanfolyamokat szükségleteiknek megfelelően azokhoz kell igazítani, akik a családi üzleti tevékenység átvételét tervezik, illetve azokhoz, akik új vállalkozást kívánnak indítani; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy a fiatal nőket ösztönözni kell arra, hogy vállaljanak felelős szerepet a mezőgazdasági vezetésben, és kapjanak megfelelő támogatást a földterületekhez és hitelekhez való hozzáférés, valamint a releváns szabályok és rendelkezések további megismerése tekintetében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági földterületekhez való hozzáférés szabályozásának és e tekintetben ösztönzők vagy korlátozások megállapításának lehetősége a tagállamok hatáskörébe tartozik, különösen amikor az Unióban tapasztalható nagyarányú földszerzés jelenségének kezeléséről és a fiatal mezőgazdasági termelők vállalkozásindításának ösztönzéséről van szó; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az érdekelt felekkel fejlessze tovább a közelmúltban elfogadott, a földpiaci kritériumrendszerre vonatkozó közleményét, hogy az uniós jog továbbra is valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítson minden potenciális földvásárló számára – beleértve az uniós mezőgazdasági termelők pozitív irányú megkülönböztetését –, s hogy a tagállamok számára egyértelművé váljon, hogy az EU négy alapvető szabadsága keretében a földpiaci szabályozás terén milyen intézkedések engedhetők meg annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők mezőgazdasági és erdészeti célú használatra a könnyebben jussanak földhöz felszólítja a Bizottságot, hogy függessze fel a mezőgazdasági területek értékesítésére vonatkozó tagállami jogszabályok uniós joggal való összhangjának értékelésére irányuló jelenlegi kötelezettségszegési eljárásokat mindaddig, amíg a fent említett kritériumokat tartalmazó végleges közleményt közzéteszik; |
| --- | --- |

50.

| 51. | szükségesnek tartja, hogy a nemzeti területfejlesztési, város- és földhasználat-tervezési (pl. közlekedési infrastruktúrára vonatkozó) szakpolitikák figyelembe vegyék a parlagon hagyott, majd a művelésből kivont területeket azok újbóli mezőgazdasági hasznosítása céljából, hogy több művelhető földterület álljon a fiatal mezőgazdasági termelők rendelkezésére tevékenységük megkezdéséhez; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a Bizottságnak a termőföld megvásárlása és az uniós jog kapcsolatáról szóló értelmező közleményét, azonban rámutat, hogy a közlemény nem foglalkozik kellő mértékben azzal, hogyan kellene szabályozni a gyakran nemzetközi tevékenységet folytató vállalatcsoportok tulajdonrész-vásárlásait; kéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően frissítse a közleményt; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza a koherencia fontosságát a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó helyi, nemzeti és uniós intézkedések között; felhívja a tagállamokat, hogy például az öröklési és adójogszabályok, a földhöz jutásra vonatkozó szabályok, illetve területrendezési és gazdaságutódlási stratégiák révén támogassák a generációs megújulást; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy a nők számára biztosítsanak méltányos hozzáférést a földekhez, ösztönözve őket a vidéken való letelepedésre és arra, hogy teljes körű és aktív szerepet játsszanak a mezőgazdasági ágazatban; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy finanszírozzon egy, az uniós földkoncentráció jelenlegi helyzetéről szóló tanulmányt, amely foglalkozik a tulajdonrész-vásárlások révén földterületet szerző és ellenőrző leányvállalatokkal rendelkező vállalatcsoportok jelenségével, és elemzi a földkoncentráció jelentette kockázatokat, nem csupán a fiatal mezőgazdasági termelők és a termelésbe újonnan belépők földszerzése szempontjából, hanem általában véve az élelmiszer-ellátás, a foglalkoztatás, a környezet, a talajminőség és a vidékfejlesztés szempontjából is; |
| --- | --- |

55.

| 56. | úgy véli, hogy az Uniónak rendelkeznie kellene a földminőségre vonatkozó jogszabályokkal, mivel a föld minősége egyre romlik a mezőgazdaság nem megfelelő fejlődése következtében; rámutat, hogy ez a minőségi romlás kihatással van a földterületek piacára és árára, továbbá csökkenti a mezőgazdasági termelők új generációi számára továbbadott földek termőképességét; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megjegyzi, hogy a jelenlegi KAP kifizetési rendszere és különösen a termeléshez nem kötődő kifizetések nem kedveznek a mezőgazdasági területek átruházásának, továbbá nem védik kellőképpen a fiatal mezőgazdasági termelőket a mezőgazdasági árak volatilitásától, amelynek induló vállalkozói helyzetük és a gyakorlati tapasztalatok hiánya vagy a rendelkezésükre álló korlátozott pénzügyi eszközök miatt rendkívül ki vannak téve; |
| --- | --- |

57.

Képzés, innováció és kommunikáció

| 58. | megjegyzi, hogy a nemzeti tanácsadó szolgálatok aktív részvételével modernizálni kell a vidéki területeken nyújtott szakképzést és nagyobb jelentőséget kell neki tulajdonítani; úgy látja, hogy az Európai Szociális Alaphoz való hozzáférést meg kell könnyíteni, és növelni kell a vidéki területeken nyújtott szakképzésre fordítandó költségvetést; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a figyelmet a legújabb uniós kezdeményezésre, az Európai Szolidaritási Testületre, amely lehetőségeket teremt a fiatalok számára, hogy önkéntes vagy egyéb munkát végezzenek a természeti erőforrásokhoz kapcsolódó projektekben olyan különféle területeken, mint a mezőgazdaság, az erdészet vagy a halászat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | javasolja annak ösztönzését, hogy e fiatalok szövetkezetekhez csatlakozzanak, amelyek szükségképpen biztosítják számukra a forgalmazásra, termelésre és a gazdaságukkal kapcsolatos egyéb szempontokra vonatkozó fontos tanácsokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni a követelményeket, elősegítve a fiataloknak egy olyan társaságba való belépését, amely felett nem gyakorolnak ellenőrzést, a részükre nyújtott támogatásnak pedig arányban kell állnia a társaságban betöltött szerepükkel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kínáljanak több képzési lehetőséget és tanácsadást a potenciális és tényleges fiatal mezőgazdasági termelők számára, többek között az agráripari vállalkozásindítással és az olyan mezőgazdasági, technológiai, új technológiákkal kapcsolatos, illetve vállalkozói készségek területén, mint a marketing, a hálózatépítés, a kommunikáció, az innováció, a multifunkcionalitás, a diverzifikáció és a pénzügyi szakértelem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kínáljanak több képzési lehetőséget, illetve több, a nemzetközi mobilitást támogató lehetőséget és ösztönzőt; ösztönzi a szakképzéshez kapcsolódóan egy Erasmus-jellegű program létrehozását a fiatal mezőgazdasági termelők készségeinek és tapasztalatainak bővítése céljából – többek között az új technológiák és az új üzleti modellek terén –, valamint a hatékony és eredményes tudástranszfer lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fontosnak tartja az új gazdasági fejlődési modellek azonosítása iránt érdeklődő kutatókból, tudósokból, menedzserekből és fiatal európai mezőgazdasági termelőkből álló hálózatok kiterjesztését, az új vidéki vállalkozások világában felmerülő társadalmi és piaci igények innovatív módon történő megoldása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak információkat a fiatal mezőgazdasági termelők és a termelésbe újonnan belépők számára az új mezőgazdasági vállalkozás indításához legmegfelelőbb, innovatív és nem hagyományos olyan megközelítésekről, mint például a végfelhasználókon alapuló új üzleti modellek kialakítása, fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerek kialakítása, új szervezeti modellek kialakítása (pl. részes művelés, előfinanszírozás, közösségi kiszervezés), a gazdák és a helyi közösség közötti kapcsolatok élénkítése, valamint a hagyományos ismereteknek az üzleti innovációk kidolgozása céljából történő adaptálása (pl. kézműves élelmiszerek termelése); |
| --- | --- |

65.

| 66. | a tevékenységüket megszüntető vállalkozások számának csökkentése érdekében kéri egy vállalkozásfigyelő vagy tanácsadó mechanizmus létrehozását, amely folyamatos támogatást nyújt a fiataloknak a döntéshozatal során, legalább vállalkozásuk működésének első három évében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözze az olyan kezdeményezéseket, mint például a francia „Demain je serai paysan” („Holnaptól gazdálkodó leszek”), amelynek célja a mezőgazdasági termelői szakma népszerűsítése a fiatalok körében, illetve e fiatalok minden ahhoz szükséges információval való ellátása, hogy képezhessék magukat és elindíthassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

67.

| 68. | úgy véli, hogy a fiatalok számára befogadó környezetet kell teremteni a mezőgazdasági ágazatban olyan közösségi és szolidaritásalapú struktúrák révén, mint például a mezőgazdasági vállalkozást közösen üzemeltető csoportok (gazdatársulások), a mezőgazdasági berendezéseket közösen használó szövetkezetek, a mezőgazdasági termékek feldolgozását és forgalmazását végző szövetkezetek, munkaerő-megosztásra épülő csoportok, helyettesítő szolgáltatások, kölcsönös segítségnyújtásra épülő csoportok, a mezőgazdasági szaktanácsadással és innovációval foglalkozó csoportok, gazdálkodói–fogyasztói szövetségek, a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági szereplőket összekötő hálózatok (LEADER) stb.; hangsúlyozza, hogy ezek a szerveződési formák lehetővé teszik, hogy a szakemberek tapasztalatot cseréljenek, tanácsokat adjanak egymásnak és közösen viseljenek bizonyos költségeket, ami fontos a fiatalok pénzügyei és jövedelme szempontjából, hiszen az induláskor gyakran jelentős beruházásokat kell eszközölniük; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rámutat annak fontosságára, hogy a vidéken élő fiatalok ugyanolyan szolgáltatásokat és infrastruktúrát vehessenek igénybe (pl. nagy sebességű, széles sávú internet, iskolák és iskola előtti nevelés, úthálózat stb.), mint a városban élők; lényegesnek tartja ezért, hogy a vidéken élő fiatal mezőgazdasági termelők számára olyan helyzetet biztosítsanak, amely lehetővé teszi, hogy fejleszthessék gazdaságukat és gondoskodhassanak családjukról; |
| --- | --- |

69.

| 70. | szorgalmazza a nők vállalkozói készségének és kezdeményezéseinek ösztönzését, különösen a nők tulajdonszerzése, illetve a fiatal mezőgazdasági termelő, termelésbe újonnan belépő és vállalkozó nők hálózatainak támogatása révén, valamint a pénzügyi ágazat olyan intézkedései által, amelyek megkönnyítik a vidéki vállalkozó nők számára, hogy beruházásokat eszközöljenek és hitelhez jussanak, és ezáltal stabil megélhetést biztosító vállalkozást építhessenek fel; |
| --- | --- |

70.

| 71. | úgy véli, hogy a generációs megújulás a mezőgazdasági termelői szakma vonzerejétől függ, és különösen attól, hogy az mennyire jövedelmező azok számára, akik ebből szeretnének megélni; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság életképessé tételéhez szükséges, hogy a KAP lehetővé tegyen bizonyos mértékű piaci szabályozást, különösen amikor a piacok nem megfelelően működnek és válságokat idéznek elő; rámutat, hogy a piacok jelenlegi deregulációja negatívan hat a mezőgazdaság fejlődésére, elriasztja a fiatalokat a gazdálkodástól, és súlyosan érinti a már aktív mezőgazdasági termelő fiatalokat, akiknek a kezdeti beruházási költségek miatt gyakran jelentős adósságaik vannak; |
| --- | --- |

71.

Közszolgáltatások

| 72. | úgy véli, hogy modern agroökológiai mezőgazdasági gyakorlatok és új üzleti modellek kialakítása vonzóbbá teszi a mezőgazdaságot a fiatal mezőgazdasági termelők számára; hangsúlyozza, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőket fel kell készíteni és ki kell képezni a legmodernebb technológiák használatára, hogy megbirkózhassanak a jelenlegi és jövőbeli környezeti kihívásokkal; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az innovatív és nem hagyományos megközelítéseket, például az agroökológiát, a végfelhasználókon alapuló új üzleti modelleket, a digitális mezőgazdasági technológiát és az okos megoldásokat, és sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli KAP ezt minden esetben tükrözze; |
| --- | --- |

72.

| 73. | megjegyzi, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők jelentős innovációs és diverzifikációs potenciállal rendelkeznek, mivel jellemzően több készséggel és vezetési képességgel bírnak, valamint nagyobb hajlandósággal lépnek be új piacokra, fejlesztenek ki új termelési módszereket, valamint a legjobban használják ki a mezőgazdasági ágazat technológiai vívmányait és újításait, amelyek különösen segíthetnek a mezőgazdaság előtt álló környezeti kihívások kezelésében; ezért szükségesnek tartja, hogy megkapják a létfontosságú támogatást azok a fiatalok, akik innovatív termelési technikák és folyamatok, például precíziós mezőgazdasági és talajvédő rendszerek bevezetését tervezik, amelyek célja, hogy növeljék a mezőgazdasági ágazat költséghatékonyságát és környezeti fenntarthatóságát; kéri a Bizottságot, hogy fokozza a kutatást az olyan technológiák és gazdálkodási gyakorlatok használatával kapcsolatban, amelyek fenntartható, a környezetre nézve kevés káros hatással járó mezőgazdaságot tesznek lehetővé; hangsúlyozza, hogy az uniós mezőgazdaság versenyképessége szempontjából létfontosságú a munkahelyek teremtése és megőrzése, az innováció előmozdítása, valamint a mezőgazdasági képzés területén a digitalizáció; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kiemeli, hogy a mezőgazdasági termelőknek hozzá kell férniük az infrastruktúrához, valamint a megfizethető és jó minőségű közlétesítményekhez és -szolgáltatásokhoz, többek között az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, a nagysebességű széles sávú internethez, a támogatáshoz, a képzéshez, a kulturális szolgáltatásokhoz, a postafiókokhoz, a tömegközlekedéshez és a jobb minőségű utakhoz; megjegyzi, hogy a vidéki térségekben élő fiatalok számára ugyanolyan feltételeket és életszínvonalat kell biztosítani, mint a városi térségekben, hogy ne fokozódjon a vidék elhagyása és ne nőjenek tovább a területi különbségek; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozottan kötelezzék el magukat az olyan közvetlen értékesítési csatornák létrehozása mellett, amelyek révén a fiatal mezőgazdasági termelők fenntarthatóbb módon és nagyobb haszonnal tudják majd értékesíteni termékeiket a helyi piacon; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rámutat, hogy a kisüzemi gazdálkodás és a vidéki területek további, fenntartható fejlődése érdekében generációváltásra van szükség; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy vidékfejlesztési menetrendet, amely a különféle uniós, nemzeti, regionális és helyi vidékfejlesztési szakpolitikákon belüli, összehangolt intézkedéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

77.

| 78. | hangsúlyozza, hogy a KAP keretében intelligens megközelítésekre van szükség, hiszen az ilyen új megoldások vonzóvá teszik a vidéki életet és a falvakat a fiatalok számára; |
| --- | --- |

78.

Intézkedések a vidékről való elvándorlás megállítására

| 79. | szükségesnek tartja, hogy a vidékről való elvándorlás megállítása érdekében a fiatal mezőgazdasági termelőknek hosszú távú perspektívát kínáljanak, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgáljanak meg új kezdeményezéseket a vidéki területeken az új vállalkozók és családjuk támogatásához szükséges infrastruktúra kialakítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

79.

| 80. | e tekintetben megfontolásra javasolja a vidékfejlesztési programok és a KAP első pillérének részét képező intézkedések, az uniós kohéziós politika intézkedései, illetve a nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedések összehangolásának megfontolását azok hatékonyságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rámutat, hogy az innováció nem csupán gazdálkodási technikákat és új gépeket jelent, hanem ide tartozik az új üzleti modellek, többek között értékesítési és marketingeszközök fejlesztése, a képzés, valamint az adat- és információgyűjtés is; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy a KAP közelgő reformja során orientálja a közvetlen kifizetéseket a kisüzemi vállalkozásokhoz és az agroökológiai gazdálkodáshoz, mivel ez kiemelt előnyt jelent a fiatal és a termelésbe újonnan belépő mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

82.

| 83. | rámutat, hogy a vidéki területeken is szükség van olyan szolgáltatásokra, amelyek enyhítik a gazdálkodással járó nyomást, például szakmai, pénzügyi és gazdálkodási tanácsadásra; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy a vidéki és távoli területeken széles sávú internetkapcsolatot kell biztosítani; üdvözli az „intelligens falvak”-hoz kapcsolódó különféle kezdeményezéseket, amelyek végső célja a munkahelyteremtés, illetve a vidéken élő fiatalok foglalkoztatása kell, hogy legyen, vagy a gazdaságokban végzett kiegészítő tevékenységek, vagy pedig nem gazdálkodási jellegű tevékenységek formájában (szociális ellátás, mobilitás, egészségügyi ellátás, idegenforgalom, energia); úgy véli, hogy a mezőgazdaság egyre növekvő termelékenysége és a mezőgazdasági termények csökkenő ára miatt egyre nehezebb a főtevékenységű mezőgazdasági termelésből megfelelő jövedelemre szert tenni, különösen a kisebb gazdaságok esetében; |
| --- | --- |

84.

| 85. | úgy véli, hogy a generációs megújulásra és a fiatal mezőgazdasági termelők támogatására vonatkozó bármely sikeres stratégiának holisztikus megközelítést kell alkalmaznia, megkönnyítve a fiatal mezőgazdasági termelők földhöz, finanszírozáshoz, tanácsadási szolgáltatásokhoz és képzéshez való hozzájutását, és szem előtt tartva a fiatal és idősebb mezőgazdasági termelők javát szolgáló generációközi megújulást is; hangsúlyozza, hogy ezáltal az emberiség számára létfontosságú mezőgazdaság vonzó foglalkozássá válik a fiatal mezőgazdasági termelők és a társadalom szélesebb rétegei számára; |
| --- | --- |

85.

| 86. | megállapítja, hogy a fiatal mezőgazdasági termelők erőteljes támogatása és az uniós mezőgazdasági ágazatban az új gazdasági tevékenységek fejlesztése létfontosságú a vidéki területek jövője szempontjából, és az új, 2020 utáni időszakra szóló KAP keretében ezeket elő kell mozdítani; |
| --- | --- |

86.

Környezet és fenntarthatóság

| 87. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a környezetvédelemmel kapcsolatos intézkedések közötti jobb koherenciát és harmonizációt; ismételten rámutat, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőknek egyértelmű és a gyakorlatban könnyen megvalósítható intézkedésekre van szükségük; |
| --- | --- |

87.

| 88. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy a vidéki területek továbbra is lakottak maradjanak és az ott élő emberek a városlakókhoz hasonló életszínvonalat élvezhessenek, sürgősen meg kell szüntetni a szabályozási és adminisztratív akadályokat, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára, hogy kiegészítő mezőgazdasági és nem mezőgazdasági tevékenységeket folytathassanak, főként a szociális ellátás, az egészségügyi ellátás, az idegenforgalom, az idősek mobilitása és az energiaágazat területén, ezáltal megfelelő jövedelmet biztosítva számukra és családjuk számára, és csökkentve a vidék elnéptelenedésének kockázatát; |
| --- | --- |

88.

| 89. | új párbeszédet szorgalmaz a társadalommal az agrár-élelmiszeripar jövőjéről, hogy reális képet lehessen alkotni arról, mivel jár a mezőgazdasági termelés, illetve az azzal kapcsolatos ismeretek bővítése céljából, hogy mit jelent mezőgazdasági termelőnek lenni és hogyan állítják elő az élelmiszereket; |
| --- | --- |

89.

Egyéb

| 90. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket a mezőgazdasági termelők jövedelmének az időjárási, egészségügyi és gazdasági kockázatok ellenében történő szavatolása érdekében, és ezáltal – különösen újfajta kockázatkezelési eszközök bevezetésével és a már meglévők erősítésével – javítsák a mezőgazdasági üzemek ellenálló képességét; |
| --- | --- |

90.

| 91. | emlékeztet az EU legkülső régióinak sajátosságaira, amelyek egyedülálló környezeti, éghajlati és közegészségügyi körülményei nagyon eltérnek az európai kontinens körülményeitől, és ezért az EUMSZ 349. cikkének megfelelően szorgalmazza az említett körülmények és a legkülső régiók egyedi szükségleteinek és értékeinek jobb figyelembevételét a KAP fiatal mezőgazdasági termelőket célzó eszközeinek kidolgozásakor és végrehajtásakor, többek között a forráshoz jutás tekintetében is; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rámutat arra, hogy például tanácsadási szolgáltatások vagy innovatív gazdasági modellek finanszírozása révén még erőteljesebben kellene támogatni különösen azokat a kisméretű és családi gazdaságokat, amelyek nehéz körülmények között működnek és további bevételi forrásokat keresnek; |
| --- | --- |

92.

| 93. | javasolja, hogy a generációs megújulásnak figyelembe kell vennie a generációk közötti megújulást a fiatal és az idősebb mezőgazdasági termelők javát szolgálva; megállapítja annak fontosságát, hogy a mezőgazdasági termelők gazdaságutódlási tervet dolgozzanak ki, és megjegyzi, hogy átmeneti támogatásra van szükség ezen utódlás megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

(3)  HL L 350., 2017.12.29., 15. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0197.

(5)  HL C 207., 2017.6.30., 57. o.

(6)  HL C 350., 2017.10.18., 5. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/23

---

P8_TA(2018)0215

Fenntartható finanszírozás

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása a fenntartható finanszírozásról (2018/2007(INI))

(2020/C 76/04)

Az Európai Parlament,

| — | ‒ tekintettel a G20-ak által a német elnökség alatt a 2016. december 1. és 2017. november 30. közötti időszakra a fenntartható növekedéssel kapcsolatban tett kötelezettségvállalásra, különös tekintettel a következő nyilatkozatra: „készek vagyunk arra, hogy minden szakpolitikai eszközt – monetáris, költségvetési és strukturális politikai eszközöket egyaránt – egyénileg és együttesen bevessünk célunk, az erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív növekedés elérése érdekében”, |
| --- | --- |

—

‒ tekintettel a G20-ak által a német elnökség alatt a 2016. december 1. és 2017. november 30. közötti időszakra a fenntartható növekedéssel kapcsolatban tett kötelezettségvállalásra, különös tekintettel a következő nyilatkozatra: „készek vagyunk arra, hogy minden szakpolitikai eszközt – monetáris, költségvetési és strukturális politikai eszközöket egyaránt – egyénileg és együttesen bevessünk célunk, az erőteljes, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív növekedés elérése érdekében”,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete által meghatározott fenntartható fejlesztési célokra, különösen az éghajlatváltozás és annak hatásai elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségvállalásra, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés biztosítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete által meghatározott fenntartható fejlesztési célokra, különösen az éghajlatváltozás és annak hatásai elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségvállalásra, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés biztosítására,

| — | tekintettel a Bizottság fenntartható finanszírozás iránti elkötelezettségére, amelyet ezzel kapcsolatban a tőkepiaci unióra vonatkozó tervben vállalt, és különösen a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság fenntartható finanszírozás iránti elkötelezettségére, amelyet ezzel kapcsolatban a tőkepiaci unióra vonatkozó tervben vállalt, és különösen a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport megállapításaira,

| — | tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2017. júliusi, „Egy fenntartható európai gazdaság finanszírozása” című időközi jelentésére, amely ismerteti a rövid távú profitorientált hozzáállás, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) célok teljesítésére szolgáló hosszú távú beruházások közötti feszültséget, és különösen a 16. oldalon található 5. pontra, amely „az időhorizonton bekövetkező tragédia” miatt a pénzügyi rendszert és szakpolitikai keretet fenyegető kockázatokról szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2017. júliusi, „Egy fenntartható európai gazdaság finanszírozása” című időközi jelentésére, amely ismerteti a rövid távú profitorientált hozzáállás, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) célok teljesítésére szolgáló hosszú távú beruházások közötti feszültséget, és különösen a 16. oldalon található 5. pontra, amely „az időhorizonton bekövetkező tragédia” miatt a pénzügyi rendszert és szakpolitikai keretet fenyegető kockázatokról szól,

| — | tekintettel „A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata” című, 2017. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálata” című, 2017. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2017)0292),

| — | tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2018. januári, „Egy fenntartható európai gazdaság finanszírozása” című zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2018. januári, „Egy fenntartható európai gazdaság finanszírozása” című zárójelentésére,

| — | tekintettel a magas szintű szakértői csoport időközi jelentésének 14. oldalára, amely megállapítja, hogy az európai befektetők magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatoknak való összesített kitettsége hozzávetőleg 45%-ot tesz ki, és hogy a globális intézményi befektetőknek kevesebb mint 1%-a rendelkezik környezetbarát infrastrukturális eszközökkel, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű szakértői csoport időközi jelentésének 14. oldalára, amely megállapítja, hogy az európai befektetők magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatoknak való összesített kitettsége hozzávetőleg 45%-ot tesz ki, és hogy a globális intézményi befektetőknek kevesebb mint 1%-a rendelkezik környezetbarát infrastrukturális eszközökkel,

| — | tekintettel arra, hogy a prudenciális keretek, különösen a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és a befektetőkre vonatkozó számviteli szabályok nem segítik elő a hosszú távú megközelítést, és hogy a prudenciális szabályok az egyéves időhorizonton értékelt kockázati szinttel arányos tőkeszintet írnak elő és a pénzügyi kockázatot csak a tőkekövetelmények kiszámításához veszik figyelembe, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a prudenciális keretek, különösen a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) és a befektetőkre vonatkozó számviteli szabályok nem segítik elő a hosszú távú megközelítést, és hogy a prudenciális szabályok az egyéves időhorizonton értékelt kockázati szinttel arányos tőkeszintet írnak elő és a pénzügyi kockázatot csak a tőkekövetelmények kiszámításához veszik figyelembe,

| — | tekintettel a zöld növekedést szolgáló energetikai átállásról szóló, 2015. augusztus 17-i 2015-992. sz. francia törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zöld növekedést szolgáló energetikai átállásról szóló, 2015. augusztus 17-i 2015-992. sz. francia törvényre,

| — | tekintettel Mark Carney, a Bank of England elnökének és a Pénzügyi Stabilitási Tanács elnökének 2016. szeptember 22-i beszédére, valamint a Carbon Tracker kezdeményezés 2015. évi jelentésére, különös tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok négy legnagyobb széntermelőjének összesített piaci tőkeértéke 2010 vége óta több mint 99%-kal csökkent, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mark Carney, a Bank of England elnökének és a Pénzügyi Stabilitási Tanács elnökének 2016. szeptember 22-i beszédére, valamint a Carbon Tracker kezdeményezés 2015. évi jelentésére, különös tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok négy legnagyobb széntermelőjének összesített piaci tőkeértéke 2010 vége óta több mint 99%-kal csökkent,

| — | tekintettel a 2016 szeptemberében létrehozott Luxembourg-EBB Klímafinanszírozási Platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016 szeptemberében létrehozott Luxembourg-EBB Klímafinanszírozási Platformra,

| — | tekintettel „A tiszta energia útnak indítása ‒ Az európai energiaunió kapitalizációja” című E3G vitaanyagra, különös tekintettel arra, hogy 2008 és 2013 között a húsz legnagyobb európai energetikai közszolgáltató 1 billió EUR összegű piaci értékének több mint fele felmorzsolódott, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tiszta energia útnak indítása ‒ Az európai energiaunió kapitalizációja” című E3G vitaanyagra, különös tekintettel arra, hogy 2008 és 2013 között a húsz legnagyobb európai energetikai közszolgáltató 1 billió EUR összegű piaci értékének több mint fele felmorzsolódott,

| — | tekintettel a „Carbon Tracker” kezdeményezés 2015. és 2016. évi jelentésére, amelyek rámutatnak arra, hogy a fosszilis tüzelőanyagok további 1,1‒2 billlió USD összegű tőkekiadását fenyegeti az elértéktelenedés veszélye, ebből 500 milliárd USD-t egyedül a kínai energiaágazatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Carbon Tracker” kezdeményezés 2015. és 2016. évi jelentésére, amelyek rámutatnak arra, hogy a fosszilis tüzelőanyagok további 1,1‒2 billlió USD összegű tőkekiadását fenyegeti az elértéktelenedés veszélye, ebből 500 milliárd USD-t egyedül a kínai energiaágazatban,

| — | tekintettel „A Tanács ajánlása a hivatalosan támogatott exporthitelekre, valamint a környezeti és társadalmi átvilágításra vonatkozó közös megközelítésről” című OECD-ajánlásra (a „közös megközelítés”), amely elismeri „a résztvevők felelősségét az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményében részes felek által vállalt kötelezettségek teljesítésében”, valamint „a résztvevők azon felelősségét, hogy az exporthitelekhez való hivatalos támogatás nyújtására irányuló döntésekeiben mérlegeljék a projektek pozitív és negatív környezeti és társadalmi hatásait, különösen az érzékeny ágazatokban, illetve az érzékeny területeken vagy azok közelében, és a folyamatban lévő műveletekkel összefüggő környezeti és társadalmi kockázatokat”, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács ajánlása a hivatalosan támogatott exporthitelekre, valamint a környezeti és társadalmi átvilágításra vonatkozó közös megközelítésről” című OECD-ajánlásra (a „közös megközelítés”), amely elismeri „a résztvevők felelősségét az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményében részes felek által vállalt kötelezettségek teljesítésében”, valamint „a résztvevők azon felelősségét, hogy az exporthitelekhez való hivatalos támogatás nyújtására irányuló döntésekeiben mérlegeljék a projektek pozitív és negatív környezeti és társadalmi hatásait, különösen az érzékeny ágazatokban, illetve az érzékeny területeken vagy azok közelében, és a folyamatban lévő műveletekkel összefüggő környezeti és társadalmi kockázatokat”,

| — | tekintettel „Az intézményi befektetőkre vonatkozó felelős üzleti magatartás” című, 2017. évi OECD-iránymutatásra, és különösen annak 13. oldalára, amely megállapítja, hogy a befektetők, még a kisebbségi részesedésekkel rendelkezők is közvetlenül összekapcsolhatók azon káros hatásokkal, amelyeket a befektetést befogadó vállalkozások okoztak, vagy amelyekhez hozzájárultak annak következtében, hogy bizonyos társadalmi vagy környezet hatásokat előidéző vagy azokhoz hozzájáruló vállalkozásban tulajdonjoggal rendelkeznek, vagy a cégvezetésében részt vesznek, vagy a vállalkozásban részesedéssel rendelkeznek, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intézményi befektetőkre vonatkozó felelős üzleti magatartás” című, 2017. évi OECD-iránymutatásra, és különösen annak 13. oldalára, amely megállapítja, hogy a befektetők, még a kisebbségi részesedésekkel rendelkezők is közvetlenül összekapcsolhatók azon káros hatásokkal, amelyeket a befektetést befogadó vállalkozások okoztak, vagy amelyekhez hozzájárultak annak következtében, hogy bizonyos társadalmi vagy környezet hatásokat előidéző vagy azokhoz hozzájáruló vállalkozásban tulajdonjoggal rendelkeznek, vagy a cégvezetésében részt vesznek, vagy a vállalkozásban részesedéssel rendelkeznek,

| — | tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) zöld gazdaságra való áttéréssel kapcsolatos megközelítésére, amelynek célja az éghajlatváltozás hatásainak és a környezetkárosodás egyéb formáinak mérséklése és/vagy az azokkal szembeni reziliencia kialakítása, különös tekintettel az áttérés hatását a környezettel összekapcsoló EBRD-dokumentumokra, beleértve – adott esetben – a projekt értékelési módszertanában bekövetkező változásokat is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) zöld gazdaságra való áttéréssel kapcsolatos megközelítésére, amelynek célja az éghajlatváltozás hatásainak és a környezetkárosodás egyéb formáinak mérséklése és/vagy az azokkal szembeni reziliencia kialakítása, különös tekintettel az áttérés hatását a környezettel összekapcsoló EBRD-dokumentumokra, beleértve – adott esetben – a projekt értékelési módszertanában bekövetkező változásokat is,

| — | tekintettel az OECD 2017. évi, „Az intézményi befektetőkre vonatkozó felelős üzleti magatartás: a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatás szerinti, a kellő gondosságra vonatkozó legfontosabb szempontok” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD 2017. évi, „Az intézményi befektetőkre vonatkozó felelős üzleti magatartás: a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatás szerinti, a kellő gondosságra vonatkozó legfontosabb szempontok” című tanulmányára,

| — | tekintettel az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport „Az európai szociális infrastruktúrába való beruházás ösztönzése”című, 2018. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport „Az európai szociális infrastruktúrába való beruházás ösztönzése”című, 2018. évi jelentésére,

| — | tekintettel a vállalati felügyeleti kötelezettségről szóló, 2017. március 27-i francia törvényre, és különösen annak 1. és 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalati felügyeleti kötelezettségről szóló, 2017. március 27-i francia törvényre, és különösen annak 1. és 2. cikkére,

| — | tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen a 2013/34/EU irányelv 19. és 19a. cikkére, valamint a 2014/95/EU irányelv (3), (6), (7) és (8) preambulumbekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen a 2013/34/EU irányelv 19. és 19a. cikkére, valamint a 2014/95/EU irányelv (3), (6), (7) és (8) preambulumbekezdésére,

| — | tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/828 európai parlamenti és tanácsi irányelve (3) (a részvényesi jogokról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007/36/EK irányelvnek a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzése tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/828 európai parlamenti és tanácsi irányelve (3) (a részvényesi jogokról szóló irányelv),

| — | tekintettel a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló, 2014. november 26-i 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 8. cikkének (4) bekezdésére, amely kimondja, hogy amennyiben a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek bizonyítottan környezeti vagy társadalmi célokat szolgálnak, a termékek előállítóinak be kell mutatniuk a potenciális lakossági befektetőnek és a szélesebb értelemben vett érdekelt felek számára, hogyan teljesülnek e célok a befektetési folyamat során, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló, 2014. november 26-i 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 8. cikkének (4) bekezdésére, amely kimondja, hogy amennyiben a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek bizonyítottan környezeti vagy társadalmi célokat szolgálnak, a termékek előállítóinak be kell mutatniuk a potenciális lakossági befektetőnek és a szélesebb értelemben vett érdekelt felek számára, hogyan teljesülnek e célok a befektetési folyamat során,

| — | tekintettel a Triodos Bank által javasolt „felhatalmazásmintára”, amely magában foglalja a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek a befektetési döntésekbe történő teljes körű beépítésére, az e kérdésekkel kapcsolatos aktív szerepvállalásra és szavazásra, a fenntartható mutatók megválasztására, az eszközkezelők általi ritkább, de észszerűbb jelentéstételre és a hosszú távú díj- és fizetési struktúrára vonatkozó követelményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Triodos Bank által javasolt „felhatalmazásmintára”, amely magában foglalja a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek a befektetési döntésekbe történő teljes körű beépítésére, az e kérdésekkel kapcsolatos aktív szerepvállalásra és szavazásra, a fenntartható mutatók megválasztására, az eszközkezelők általi ritkább, de észszerűbb jelentéstételre és a hosszú távú díj- és fizetési struktúrára vonatkozó követelményt,

| — | tekintettel arra, hogy a brit kormány újraértelmezte a vagyonkezelői kötelezettség fogalmát, aminek következtében gyengült a maximális megtérüléssel való kapcsolat, és lehetővé vált az etikai és környezeti kérdések figyelembevétele, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a brit kormány újraértelmezte a vagyonkezelői kötelezettség fogalmát, aminek következtében gyengült a maximális megtérüléssel való kapcsolat, és lehetővé vált az etikai és környezeti kérdések figyelembevétele,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) úttörő szerepet játszik azzal, hogy kibocsátotta a világ első zöldkötvényét, és 2018 januárjától a világ legnagyobb zöldkötvény-kibocsátójává vált, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) úttörő szerepet játszik azzal, hogy kibocsátotta a világ első zöldkötvényét, és 2018 januárjától a világ legnagyobb zöldkötvény-kibocsátójává vált,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Program Pénzügyi Kezdeményezés (UNEP FI) által kidolgozott, a pozitív hatású finanszírozásra vonatkozó alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Program Pénzügyi Kezdeményezés (UNEP FI) által kidolgozott, a pozitív hatású finanszírozásra vonatkozó alapelvekre,

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának a „Klímafinanszírozás: a Párizsi Megállapodás végrehajtásának alapvető eszköze” című 2017. október 10-i véleményére, amely kiemeli a helyi és regionális önkormányzatoknak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházási portfolió növelésében betöltött szerepét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának a „Klímafinanszírozás: a Párizsi Megállapodás végrehajtásának alapvető eszköze” című 2017. október 10-i véleményére, amely kiemeli a helyi és regionális önkormányzatoknak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges beruházási portfolió növelésében betöltött szerepét,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében zajló, fenntartható pénzügyi rendszer kialakítására irányuló vizsgálatra,

| — | tekintettel az éghajlatvédelmi kötvényekről szóló 2017. évi jelentésre, amely ismerteti, hogyan használják fel a kötvényeket a karbonszegény globális gazdaságra való átmenethez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatvédelmi kötvényekről szóló 2017. évi jelentésre, amely ismerteti, hogyan használják fel a kötvényeket a karbonszegény globális gazdaságra való átmenethez,

| — | tekintettel az UNEP 2016. évi vizsgálati jelentésére, amely megállapítja, hogy számos nemzeti pénzügyi szabályozó már végez fenntarthatósági vizsgálatokat, vagy előkészíti azokat, és az ilyen kezdeményezéseket uniós szinten is gyorsan érvényre kell juttatni, és tekintettel arra a pontra, hogy az említett vizsgálatoknak egységes éghajlatváltozási forgatókönyveken kell alapulniuk, többek között azon, hogy a globális felmelegedést jóval 2°C alatt kell tartani, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNEP 2016. évi vizsgálati jelentésére, amely megállapítja, hogy számos nemzeti pénzügyi szabályozó már végez fenntarthatósági vizsgálatokat, vagy előkészíti azokat, és az ilyen kezdeményezéseket uniós szinten is gyorsan érvényre kell juttatni, és tekintettel arra a pontra, hogy az említett vizsgálatoknak egységes éghajlatváltozási forgatókönyveken kell alapulniuk, többek között azon, hogy a globális felmelegedést jóval 2°C alatt kell tartani,

| — | tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2018. januári zárójelentésében foglalt ajánlásra, miszerint a Bizottságnak minden pénzügyi jogalkotási javaslattal kapcsolatban fenntarthatósági tesztet kellene végeznie, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas szintű szakértői csoport 2018. januári zárójelentésében foglalt ajánlásra, miszerint a Bizottságnak minden pénzügyi jogalkotási javaslattal kapcsolatban fenntarthatósági tesztet kellene végeznie,

| — | tekintettel a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2017)0292) és az abban foglalt egyértelmű nyilatkozatra: „[A Bizottság] Szakpolitikai intézkedések és közberuházások révén támogatja a magánberuházások összhangba hozását az éghajlatváltozással, az erőforrás-hatékonysággal és a környezettel kapcsolatos egyéb célokkal” (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkepiaci unióról szóló cselekvési terv félidős felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2017)0292) és az abban foglalt egyértelmű nyilatkozatra: „[A Bizottság] Szakpolitikai intézkedések és közberuházások révén támogatja a magánberuházások összhangba hozását az éghajlatváltozással, az erőforrás-hatékonysággal és a környezettel kapcsolatos egyéb célokkal” (COM(2016)0601),

| — | tekintettel a Bundesbank 2017. áprilisi jelentésére és a Bank of England negyedéves értesítőjére (2014-Q4), amelyek megállapítják, hogy a forgalomban lévő pénz túlnyomó része akkor keletkezik, amikor a magánbankszektor hiteleket folyósít, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bundesbank 2017. áprilisi jelentésére és a Bank of England negyedéves értesítőjére (2014-Q4), amelyek megállapítják, hogy a forgalomban lévő pénz túlnyomó része akkor keletkezik, amikor a magánbankszektor hiteleket folyósít,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, miszerint a pénzügyi mozgásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlesztésre irányuló célokhoz kell igazítani; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjára, miszerint a pénzügyi mozgásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlesztésre irányuló célokhoz kell igazítani;

| — | tekintettel az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiája titkárságának és a Katasztrófaepidemiológiai Kutatóközpontnak „Az időjárás okozta természeti katasztrófák emberi veszteségei 1995 és 2015 között” című jelentésére, amely megállapítja, hogy az ezen időszak alatt a természeti veszélyek által okozott súlyos katasztrófák 90%-a az éghajlattal és az időjárással függött össze, valamint hogy a katasztrófák globálisan évente 300 milliárd USD gazdasági kárt okoznak (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiája titkárságának és a Katasztrófaepidemiológiai Kutatóközpontnak „Az időjárás okozta természeti katasztrófák emberi veszteségei 1995 és 2015 között” című jelentésére, amely megállapítja, hogy az ezen időszak alatt a természeti veszélyek által okozott súlyos katasztrófák 90%-a az éghajlattal és az időjárással függött össze, valamint hogy a katasztrófák globálisan évente 300 milliárd USD gazdasági kárt okoznak (8),

| — | tekintettel a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre (2015–2030) és annak 3. prioritására: „Beruházás a katasztrófakockázat-csökkentésbe az ellenálló képesség érdekében”, ideértve a 30. cikkre, amely kimondja, hogy „adott esetben támogatni kell a katasztrófakockázat-csökkentési szempontoknak és intézkedéseknek a pénzügyi és költségvetési eszközökbe történő integrációját”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre (2015–2030) és annak 3. prioritására: „Beruházás a katasztrófakockázat-csökkentésbe az ellenálló képesség érdekében”, ideértve a 30. cikkre, amely kimondja, hogy „adott esetben támogatni kell a katasztrófakockázat-csökkentési szempontoknak és intézkedéseknek a pénzügyi és költségvetési eszközökbe történő integrációját”,

| — | tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács „Az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport ajánlásai” című, 2017. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pénzügyi Stabilitási Tanács „Az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport ajánlásai” című, 2017. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) az elértéktelenedő eszközök kockázatával és az európai „szén-dioxid-stressztesztek” szükségességével kapcsolatos munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testületnek (ERKT) az elértéktelenedő eszközök kockázatával és az európai „szén-dioxid-stressztesztek” szükségességével kapcsolatos munkájára,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2016. évi 31/2016. sz. különjelentésére, amely megállapította, hogy annak ellenére, hogy az EU politikai kötelezettségvállalást tett arra vonatkozóan, hogy a 2014‒2020-as költségvetési időszakban az uniós költségvetés legalább egyötödét (20%) éghajlat-politikai célra fordítja, nem halad jól a kötelezettségvállalás teljesítésében, mivel a jelenlegi programozás csak körülbelül 18%-ot tesz ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2016. évi 31/2016. sz. különjelentésére, amely megállapította, hogy annak ellenére, hogy az EU politikai kötelezettségvállalást tett arra vonatkozóan, hogy a 2014‒2020-as költségvetési időszakban az uniós költségvetés legalább egyötödét (20%) éghajlat-politikai célra fordítja, nem halad jól a kötelezettségvállalás teljesítésében, mivel a jelenlegi programozás csak körülbelül 18%-ot tesz ki,

| — | tekintettel az EBB 2017. április 27-i, 2016. évi statisztikai jelentésére, amely azt mutatja, hogy az EBB által az éghajlat-politikai intézkedéshez nyújtott támogatás továbbra is az EU különböző piaci kontextusait tükrözi, és a 16 uniós tagállamban a 20%-ot sem érte el 2016-ban, és míg 2016-ban az éghajlat-politikai intézkedésekkel kapcsolatos beruházásokra túlnyomórészt az EU erősebb gazdaságaiban került sor, az EBB 2016-ban 11 tagállamban finanszírozott a megújuló energiával, és 18 tagállamban pedig az energiahatékonysággal kapcsolatos projekteket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBB 2017. április 27-i, 2016. évi statisztikai jelentésére, amely azt mutatja, hogy az EBB által az éghajlat-politikai intézkedéshez nyújtott támogatás továbbra is az EU különböző piaci kontextusait tükrözi, és a 16 uniós tagállamban a 20%-ot sem érte el 2016-ban, és míg 2016-ban az éghajlat-politikai intézkedésekkel kapcsolatos beruházásokra túlnyomórészt az EU erősebb gazdaságaiban került sor, az EBB 2016-ban 11 tagállamban finanszírozott a megújuló energiával, és 18 tagállamban pedig az energiahatékonysággal kapcsolatos projekteket,

| — | tekintettel az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentésére, amelynek becslése szerint az EU-ban a szociális infrastruktúrába való beruházások terén mutatkozó minimális hiány évente 100–150 milliárd EUR, a teljes hiány pedig 2018 és 2030 között meghaladja az 1,5 billió EUR-t, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szociális infrastruktúrára irányuló beruházásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentésére, amelynek becslése szerint az EU-ban a szociális infrastruktúrába való beruházások terén mutatkozó minimális hiány évente 100–150 milliárd EUR, a teljes hiány pedig 2018 és 2030 között meghaladja az 1,5 billió EUR-t,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeiről szóló éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeiről szóló éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2016-es éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2016-es éves jelentésére vonatkozó, 2018. február 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvre vonatkozó, 2017. november 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvre vonatkozó, 2017. november 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017/2018-as beruházási jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank (EBB) 2017/2018-as beruházási jelentésére,

| — | tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak a körforgásos gazdaságról szóló 2015. évi csomagjára, valamint „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i parlamenti állásfoglalásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak a körforgásos gazdaságról szóló 2015. évi csomagjára, valamint „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i parlamenti állásfoglalásra (13),

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokra és a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó felelősségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokra és a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó felelősségre,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre és a fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre és a fenntartható fejlesztési célokra,

| — | ‒ tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

‒ tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | ‒ tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

‒ tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0164/2018),

| A. | mivel a pénzügyi piacok szerepet játszhatnak, és szerepet is kell játszaniuk abban, hogy elősegítsék a fenntartható uniós gazdaságba való átmenetet, amely az éghajlatváltozáson és az ökológiai kérdéseken túl kiterjed a szociális és irányítási kérdésekre is; mivel sürgősen foglalkozni kell a kapcsolódó piaci hiányosságokkal; mivel a környezeti, gazdasági és társadalmi kihívások szorosan összefüggnek egymással; mivel a magas szintű szakértői csoport 2017. júliusi jelentése szerint a többi fenntartható fejlesztési célt nem számítva, csak az európai dekarbonizációs törekvések megvalósításához hiányzó finanszírozás csaknem 180 milliárd EUR-t tesz ki; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi piacok szerepet játszhatnak, és szerepet is kell játszaniuk abban, hogy elősegítsék a fenntartható uniós gazdaságba való átmenetet, amely az éghajlatváltozáson és az ökológiai kérdéseken túl kiterjed a szociális és irányítási kérdésekre is; mivel sürgősen foglalkozni kell a kapcsolódó piaci hiányosságokkal; mivel a környezeti, gazdasági és társadalmi kihívások szorosan összefüggnek egymással; mivel a magas szintű szakértői csoport 2017. júliusi jelentése szerint a többi fenntartható fejlesztési célt nem számítva, csak az európai dekarbonizációs törekvések megvalósításához hiányzó finanszírozás csaknem 180 milliárd EUR-t tesz ki;

| B. | mivel az ökológiai átmenetnek ösztönzőleg kell hatnia az együttélés és a kohézió megerősítésére; mivel a fenntartható finanszírozás segítheti a hosszú távú inkluzív növekedés terén mutatkozó társadalmi kihívások kezelését és a polgárok jóllétének előmozdítását; mivel az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló beruházásokra vonatkozó kritériumok tűnnek a legígéretesebbeknek, és jó kiindulópontot jelenthetnek; mivel a fenntartható finanszírozás túlmutat az éghajlatváltozással kapcsolatos és a zöld beruházásokon, és sürgősen figyelembe kell vennie a társadalmi és irányítási kritériumokat is; |
| --- | --- |

B.

mivel az ökológiai átmenetnek ösztönzőleg kell hatnia az együttélés és a kohézió megerősítésére; mivel a fenntartható finanszírozás segítheti a hosszú távú inkluzív növekedés terén mutatkozó társadalmi kihívások kezelését és a polgárok jóllétének előmozdítását; mivel az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló beruházásokra vonatkozó kritériumok tűnnek a legígéretesebbeknek, és jó kiindulópontot jelenthetnek; mivel a fenntartható finanszírozás túlmutat az éghajlatváltozással kapcsolatos és a zöld beruházásokon, és sürgősen figyelembe kell vennie a társadalmi és irányítási kritériumokat is;

| C. | mivel az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó beruházásokra vonatkozó kiszámítható és stabil szabályozói rendszer kiemelkedő fontosságú a magánszektornak a klímafinanszírozásba történő bevonása szempontjából; mivel az Európai Unió egy hiteles és átfogó keret bevezetésével olyan előírást határozhat meg a fenntartható pénzügyi rendszerre vonatkozóan, amelynek részleteit konkrét jogalkotási kezdeményezések útján fokozatosan kell meghatározni; |
| --- | --- |

C.

mivel az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó beruházásokra vonatkozó kiszámítható és stabil szabályozói rendszer kiemelkedő fontosságú a magánszektornak a klímafinanszírozásba történő bevonása szempontjából; mivel az Európai Unió egy hiteles és átfogó keret bevezetésével olyan előírást határozhat meg a fenntartható pénzügyi rendszerre vonatkozóan, amelynek részleteit konkrét jogalkotási kezdeményezések útján fokozatosan kell meghatározni;

| D. | mivel az összes érdekelt fél gondolkodásmódjának megváltoztatására van szükség, ami a Bizottságtól átfogó jogszabályokat követel meg; mivel az intézményi és lakossági befektetők egyre növekvő érdeklődést mutatnak az ESG-kritériumot betartó termékekbe való befektetésbe; |
| --- | --- |

D.

mivel az összes érdekelt fél gondolkodásmódjának megváltoztatására van szükség, ami a Bizottságtól átfogó jogszabályokat követel meg; mivel az intézményi és lakossági befektetők egyre növekvő érdeklődést mutatnak az ESG-kritériumot betartó termékekbe való befektetésbe;

| E. | mivel a vállalatokra vonatkozó, ESG-vel kapcsolatos adatok fokozott átláthatósága szükséges a „zöldre festés” megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel a vállalatokra vonatkozó, ESG-vel kapcsolatos adatok fokozott átláthatósága szükséges a „zöldre festés” megakadályozása érdekében;

| F. | mivel a hatásvizsgálatnak a fenntartható pénzügyi termékek osztályozási rendszerének részét kell képeznie; mivel egyre nagyobb szakértelem áll rendelkezésre az ESG-célokkal kapcsolatos beruházások által gyakorolt hatás kiszámításának módjára vonatkozóan; |
| --- | --- |

F.

mivel a hatásvizsgálatnak a fenntartható pénzügyi termékek osztályozási rendszerének részét kell képeznie; mivel egyre nagyobb szakértelem áll rendelkezésre az ESG-célokkal kapcsolatos beruházások által gyakorolt hatás kiszámításának módjára vonatkozóan;

Megfelelő szakpolitikai keret kidolgozása a fenntartható átmenethez szükséges tőke mobilizálásához

| 1. | kiemeli a fenntartható átmenetben rejlő, azzal kapcsolatos lehetőséget, hogy a tőkepiacok és a pénzügyi közvetítők a hosszú távú, innovatív, társadalombarát, környezettudatos és hatékony beruházások felé orientálódjanak; elismeri a szénbe való befektetések megszüntetésének jelenlegi tendenciáját, azonban hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a fosszilis tüzelőanyagok egyéb iparágaihoz kapcsolódó befektetések megszüntetésére is; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai bankok és tőkepiacok élvezik az e területen végbemenő innováció előnyeit; megjegyzi, hogy az ESG-előnyök és kockázatok gyakran nem jelennek meg megfelelően az árakban, és hogy ez a gyors megtérülésre összpontosító piaci szereplők fenntarthatatlan és rövid távú finanszírozása számára biztosíthat piaci előnyt; hangsúlyozza, hogy időszerű létrehozni a fenntartható finanszírozás irányításához szükséges, az Unió régióinak eltérő lehetőségeit figyelembe vevő politikai, felügyeleti és szabályozási keretet; megjegyzi, hogy az említett keret elősegíthetné nagy mennyiségű tőke mozgósítását a fenntartható fejlődés érdekében, és növelné a piac hatékonyságát azért, hogy a tőkeáramlásokat olyan eszközök felé lehessen irányítani, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő ambiciózus jogalkotási keretet, elismerve a Bizottság fenntartható pénzügyi finanszírozásra vonatkozó cselekvési tervében javasoltakat; |
| --- | --- |

1.

A pénzügyi ágazat szerepe a fenntarthatóság és a piaci hiányosságok kijavításához szükséges szakpolitikák tekintetében

| 2. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ágazat egészét és alapvető feladatát, azaz a társadalom javára szolgáló, a lehető leghatékonyabb tőkeallokációt az Unió célkitűzéseinek megfelelően a méltányosság és az inkluzivitás értékeinek, illetve a fenntarthatóság elvének kell vezérelniük, valamint a beruházások elemzésébe és a beruházási döntésekbe be kell építeni az ESG-mutatókat; megjegyzi, hogy a pénzügyi termékek klíma- és egyéb környezetvédelmi kockázatainak helytelen értékelése vagy félrevezető bemutatása veszélyeztetheti a piaci stabilitást; kiemeli, hogy a gazdaság-, fiskális és monetáris politika meghatározó szerepet játszik a fenntartható finanszírozás támogatásában azáltal, hogy elősegíti a befektetéseknek a fenntarthatóbb technológiák és vállalkozások felé való újraorientálását. valamint a tőke olyan dekarbonizált, a katasztrófákkal szemben ellenállóképes és erőforrás-hatékony gazdasági tevékenységek számára történő allokálását, amelyek képesek csökkenteni a jövőbeni erőforrások iránti jelenlegi igényt, és ezáltal teljesíteni az uniós fenntarthatóságihoz és a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó célokat; elismeri, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozóan meghatározott megfelelő és növekvő ár egy működő és hatékony, környezeti szempontokat figyelembe vevő gazdaság és szociális piacgazdaság kulcsfontosságú elemét alkotja, orvosolva a jelenlegi piaci hiányosságot; megjegyzi, hogy nem stabil az ár az európai szén-dioxid-piacon; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott közvetlen és közvetett támogatások fokozatos megszüntetésére; |
| --- | --- |

2.

Elértéktelenedő eszközök és a kapcsolódó rendszerszintű kockázatok

| 3. | kiemeli, hogy bár a vállalkozások mérlegében továbbra is kapcsolódik érték a karbonkreditekhez, ennek az értéknek csökkennie kell, ha megvalósult az alacsony szén-dioxid kibocsátású társadalomra való átállás; felhívja a figyelmet ezért azon komoly rendszerszintű kockázatokra, amelyeket a szén-dioxid-intenzív és környezetileg káros eszközök idézhetnek elő a pénzügyi stabilitás szempontjából, ha ezen eszközök árazása nem felel meg a hosszú távú kockázati profiljuknak; hangsúlyozza, hogy szükség van a kitettségek azonosítására, értékelésére és prudens kezelésére, és – egy átmeneti időszakot követően – ezen eszközök arányos kötelező bejelentésére, valamint fokozatos megszüntetésére, mivel ez elengedhetetlen az éghajlat szempontjából kedvező és erőforráshatékony beruházásokra való jól szervezett, kiegyensúlyozott és stabil átálláshoz; javasolja, hogy az elértéktelenedő eszközök fogalmát terjesszék ki az alapvető ökológiai rendszerekre és szolgáltatásokra is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri, hogy az ilyen elértéktelenedő eszközökkel kapcsolatos kockázatok megállapítása érdekében a bankok és más pénzügyi közvetítők számára az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) által 2016-ban javasoltak szerint európai „szén-dioxid-stressztesztet” vezessenek be; üdvözli az ERKT-nek az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességgel kapcsolatos prudenciális politikák kidolgozására vonatkozó javaslatait, például az egyedi kitettségek szén-dioxid-intenzitásán alapuló egyedi tőke-kiigazításokat, amelyeket nagy mértékben alkalmaznak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való hirtelen átállás által nagymértékben veszélyeztetettnek tekintett eszközökbe való teljes befektetésre; rámutat, hogy az európai felügyeleti hatóságokat (EFH-k) létrehozó rendeletek függőben lévő felülvizsgálata alkalmat ad az EFH-knak a szén-dioxid-kibocsátás és egyéb környezetvédelmi kockázatok értékeléséhez szükséges normák vizsgálatában és kidolgozásában játszott szerepének, közzétételüknek, valamint a banki belső kockázatértékelési folyamatba való beépítésük megfontolásához, figyelembe véve az intézmények meglévő fenntarthatósági jelentéstételi követelményeit; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat e téren; |
| --- | --- |

4.

Az átmenethez szükséges állami beruházások finanszírozása

| 5. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi rendszer annak érdekében történő reformja, hogy aktívan felgyorsítsa az ökológiai átmenetet, a köz- és a magánszektor együttműködését kívánja meg; hangsúlyozza a fiskális és gazdaságpolitika fontos szerepét a megfelelő jelzések és ösztönzők biztosításában; kéri a tagállamokat, hogy a Bizottsággal, az EFH-kkal és az EBB-vel egyeztetve becsüljék fel nemzeti és kollektív közberuházási szükségleteiket, és pótolják a lehetséges hiányosságokat annak biztosítása érdekében, hogy az EU jó úton haladjon afelé, hogy a következő öt évben elérje az éghajlatváltozással kapcsolatos céljait, valamint 2030-ra megvalósítsa az ENSZ fenntartható fejlesztési céljait; hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a nemzeti promóciós bankok és intézmények játszhatnak e kihívás kezelésében; javasolja, hogy európai szinten koordinálják ezt a folyamatot, és a Fenntartható Finanszírozás Európai Megfigyelőközpontja keretében hozzanak létre egy olyan rendszert, amely nyomon követi a fenntartható közberuházások felé irányuló tényleges pénzügyi mozgásokat; üdvözli a fenntarthatósági mutatókat integráló innovatív pénzügyi eszközöket – például a nyilvánosan kibocsátott zöldkötvényeket –, amelyek elősegíthetik ezt a folyamatot; üdvözli az Eurostat magyarázatát, amelyet az energiahatékonyságra vonatkozó szerződéseknek a nemzeti számlákban történő elszámolásával kapcsolatosan nyújtott, mivel ez a tisztított elszámolás jelentős állami tőkeáramlást szabadíthat fel egy olyan ágazat irányába, amely jelenleg az EU 2030-as, tiszta energiával kapcsolatos beruházási hiányának háromnegyedét teszi ki; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább az ESG-célokkal kapcsolatos állami beruházások minősített kezelését annak érdekében, hogy e projektek költségeit a kapcsolódó állami beruházások életciklusára elosszák; |
| --- | --- |

5.

Fenntarthatósági mutatók és osztályozási rendszer, mint a fenntartható beruházások ösztönzői

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy vállalja egy több érdekelt felet tömörítő folyamat irányítását, beleértve mind az éghajlat-kutatási szakértőket, mind pedig a pénzügyi ágazat résztvevőit, hogy 2019 végére létrejöjjön egy szilárd, hiteles és technológia-semleges fenntarthatósági osztályozási rendszer, amely olyan mutatókon alapul, amelyek megmutatják a beruházásoknak a fenntarthatóságra gyakorolt teljes hatását, és lehetővé teszik a beruházási projektek és a vállalatok összehasonlítását; hangsúlyozza, hogy az uniós fenntarthatósági osztályozási rendszer kialakításának első lépéseként ilyen fenntarthatósági mutatókat kell kidolgozni, és ezeket a mutatókat be kell építeni az integrált jelentéstételbe; rámutat, hogy a fenntarthatósági osztályozási rendszer kidolgozását legalább a következő további jogalkotási javaslatoknak kell követniük: átfogó, kötelező átvilágítási keretrendszer, amely magában foglalja a gondossági kötelezettség teljes bevezetését egy átmeneti időszak alatt, és figyelembe veszi az arányosság elvét, egy felelős beruházási osztályozási rendszer, valamint az ESG-kockázatoknak és -tényezőknek a pénzügyi intézmények prudenciális keretébe történő beépítésére vonatkozó javaslat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy már léteznek fenntarthatósági mutatók, de a jelenlegi önkéntes jelentéstételi keretrendszerek nem harmonizáltak; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy a fenntarthatósági osztályozási rendszerét a fenntarthatósági mutatók harmonizált listájára építse, többek között a Globális Jelentéstételi Kezdeményezés (GRI), az ENSZ által támogatott Felelős Befektetési Elvek, a Bizottság maga, az OECD és a magánszektor már elvégzett munkája alapján, különös tekintettel az Eurostat meglévő erőforrás-hatékonysági mutatóira; azt ajánlja, hogy ezeket a mutatókat dinamikus módon és bizonyos normák elérésének határidejét a beruházók felé világosan közölve foglalja bele az osztályozási rendszerbe; azt ajánlja, hogy a Bizottság fontolja meg a mutatók aszerint történő súlyozását, hogy kezelésük mennyire sürgős; hangsúlyozza, hogy az osztályozási rendszernek megfelelő egyensúlyra kell törekednie az elkötelezettség és a rugalmasság között, ami azt jelenti, hogy a keretnek egy átmeneti időszakon belül kötelezőnek és szabványosnak kell lennie, ugyanakkor olyan fejlődő eszköznek is tekintendő, amely képes figyelembe venni a felmerülő kockázatokat és/vagy azokat a kockázatokat, amelyeket még megfelelő módon fel kell mérni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy az éghajlatra és más környezeti kockázatokra vonatkozó kész mennyiségi mutatók és minőségi ítéletek belefoglalása fontos lépés az olyan felelős beruházási osztályozási rendszer felé, amely megfelel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak, a nemzetközi emberi jogi normáknak, valamint a nemzetközi humanitárius és munkaügyi jogszabályoknak; kiemeli, hogy az ESG-kockázatokra és -tényezőkre vonatkozó minimális előírásoknak az ilyen beruházások tekintetében minimális szociális normákat kell magukban foglalniuk, amelyek tartalmazzák a munkavállalók jogait, egészségügyi és biztonsági normákat, valamint a konfliktusok sújtotta régiókból származó vagy az érintett közösségek előzetes tájékoztatáson alapuló beleegyezése nélküli erőforrások kizárását, emellett a vállalati irányításra és jelentéstételre vonatkozó uniós követelményeket is magukban foglaló minimális irányítási normákat, amelyek összhangban vannak a pénzügyi jelentésekre vonatkozó uniós normákkal, valamint a pénzmosás és a korrupció elleni, illetve az adózási átláthatóság vonatkozó uniós normákkal; |
| --- | --- |

8.

Zöld Finanszírozás Megjelölés

| 9. | felhívjaa Bizottságot, hogy vállalja egy több érdekelt felet tömörítő folyamat irányítását, hogy 2019 végére jogalkotási kezdeményezés révén létrejöjjön egy „Zöld Finanszírozás Megjelölés”, amelyet olyan beruházások, sajáttőke- és nyugdíjtermékek kapnának, amelyek a legmagasabb normákat is teljesítették a fenntarthatósági osztályozási rendszerben, hogy iránymutatást adjanak a fenntarthatóságot mindenek felett értékelők számára beruházási döntéseik meghozatalakor; azt ajánlja, hogy ez a „Zöld Finanszírozás Megjelölés” az ESG-kockázatokra és -tényezőkre vonatkozóan a Párizsi Megállapodással összehangolt minimális előírást és a „ne árts” elvét tartalmazza az ESG-kockázatok elemzésének megfelelően, valamint olyan tevékenységeket, amelyek az ENSZ Környezetvédelmi Program Pénzügyi Kezdeményezés szerint bizonyíthatóan „kedvező hatást” érnek el; megjegyzi, hogy az osztályozási rendszer fontos funkciójának és a Zöld Finanszírozás Megjelölés célja a pénzpiaci szereplők kockázatelemzésének megerősítése fokozatos, piaci alapú minősítések kibocsátása révén; üdvözli a piaci szereplők, például a hitelminősítő intézetek innovációit ilyen piaci alapú minősítések kidolgozása és megvalósítása során; |
| --- | --- |

9.

A fenntartható finanszírozás kritériumainak a pénzügyi ágazattal kapcsolatos valamennyi jogszabályba való belefoglalása

| 10. | megállapítja, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések a közelmúltban bekerültek a lakossági befektetési csomagtermékekről, illetve biztosítási alapú befektetési termékekről és egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosításról szóló rendeletekbe, valamint a részvényesi jogokról szóló irányelvbe és a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelvbe; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a zöld és fenntartható eszközökhöz kapcsolódó kockázatok megfelelő szabályozási megfontolását; üdvözli, hogy a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményekről szóló irányelvbe bekerült az elértéktelenedő eszközök szerepének felismerése, valamint a „prudens személy” elvének kiterjesztését és az ENSZ felelős befektetési elveire való utalást; kéri, hogy a fenntartható finanszírozás mutatói omnibus javaslat vagy egyedi javaslatok útján a pénzügyi ágazattal kapcsolatos valamennyi új és felülvizsgálat jogszabályba kerüljenek bele megfelelő és arányos módon; felszólít arra, hogy dolgozzanak ki közös iránymutatásokat az ESG-tényezők fogalommeghatározásának harmonizálása, valamint az összes új és felülvizsgált jogszabályba való bevezetésük érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy éljen az 1286/2014/EU rendeletben meghatározott hatáskörrel annak érdekében, hogy minél előbb, a fenntarthatósági osztályozási rendszer kidolgozása előtt fogadjon el egy olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely meghatározza az annak megállapítására szolgáló részletes eljárásokat, hogy adott lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e; felszólít továbbá az intézményi befektetőkre vonatkozó felelős üzleti magatartásról szóló, 2017. évi OECD-iránymutatáson alapuló arányos, kötelező átvilágítási keretrendszer elfogadására, amely a befektetőket arra kötelezi, hogy azonosítsák, előzzék meg, mérsékeljék és indokolják az ESG-tényezőket egy átmeneti időszakot követően; fenntartja, hogy ennek a pán-európai keretnek a társaságokra és befektetőkre – többek között a bankokra – vonatkozó, a vállalati felügyeleti kötelezettségről szóló francia törvényen kell alapulnia; felszólít továbbá arra, hogy tegyenek közvetlen utalást az ESG-kritériumokra a „termékfelügyeletben és -irányításban” minden új és felülvizsgált jogszabályban, többek között a jelenleg megvitatás alatt álló jogszabályokban; üdvözli az Európai Bizottság magas szintű szakértői csoportjának a fenntartható finanszírozással kapcsolatos ajánlását, amelynek célja a „gondoljunk először a fenntarthatóságra” elvnek az uniós döntéshozatali, a végrehajtási és betartatási folyamatba való beépítése; |
| --- | --- |

11.

Fenntarthatósági kockázatok a tőkemegfelelési szabályok prudenciális keretében

| 12. | megjegyzi, hogy a fenntarthatósági kockázatok pénzügyi kockázatokat is hordozhatnak, és hogy ezért fel kell azokat tüntetni – amennyiben lényegesek – a tőkekövetelményekben és a bankok prudenciális megfontolásaiban; ezért kéri a Bizottságot, hogy fogadjon el egy szabályozási stratégiát és egy ütemtervet, amelynek többek között az a célja, hogy a prudenciális keretben mérje a fenntarthatósági kockázatokat, és az elegendő tőketartalék biztosítása érdekében mozdítsa elő a fenntarthatósági kockázatoknak a Bázel IV. keretrendszerbe történő beépítését; hangsúlyozza, hogy minden tőkemegfelelési szabálynak bizonyított kockázatokon kell alapulnia és teljes mértékben tükröznie kell azokat; szándékában áll, hogy a következő éves költségvetés keretében uniós kísérleti projektet kezdeményezzen, hogy az említett célhoz megkezdjék a módszertani mutatók kidolgozását; |
| --- | --- |

12.

Közzététel

| 13. | hangsúlyozza, hogy a tájékoztatás a fenntartható finanszírozás elengedhetetlen előfeltétele; üdvözli az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport munkáját és felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a munkacsoport ajánlásait; felszólít az éghajlattal kapcsolatos, a környezeti és egyéb fenntarthatósági kockázatok elleni fellépés elmaradása költségének a tájékoztatási keretbe való belefoglalására; javasolja, hogy a Bizottság a számviteli irányelv, a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv, a tőkekövetelményekről szóló irányelv és a tőkekövetelményekről szóló rendelet felülvizsgálatának keretébe foglalja bele a 2020-tól kezdődő arányos és kötelező tájékoztatást, ami magában foglalna egy átültetési időszakot, amelynek során a vállalatok felkészülhetnek a végrehajtásra; megjegyzi, hogy az energetikai átállásról szóló francia törvény 173. cikke már kínál egy lehetséges mintát az éghajlattal kapcsolatos kockázatra vonatkozóan a befektetők által nyújtandó kötelező tájékoztatásról szóló szabályozáshoz; felszólít arra, hogy mérlegeljék a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv alkalmazási körének kiterjesztését; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a jelentéstételi keretrendszer követelményeinek arányosnak kell lenniük az intézmény által viselt tényleges kockázatok, az intézmény mérete és összetettségének foka szempontjából; javasolja, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekről, illetve biztosítási alapú befektetési termékekről szóló rendelet által és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum révén jelenleg megkövetelt tájékoztatási típust terjesszék ki minden lakossági pénzügyi termékre; |
| --- | --- |

13.

Vagyonkezelői kötelezettség

| 14. | megjegyzi, hogy a vagyonkezelői kötelezettségeket már beépítették az Unió pénzügyi szabályozási keretrendszerébe, azonban ragaszkodik ahhoz, hogy pontosítani kell őket egy olyan szilárd és hiteles fenntartható osztályozási rendszer meghatározása, létrehozása és tesztelése során, amely magában foglalja a kulcsfontosságú befektetési tevékenységeket, ideértve a befektetési stratégiát, a kockázatkezelést, az eszközallokációt, az irányítást és a gazdálkodást a befektetési lánc minden szereplőjére nézve, beleértve az eszközkezelőket és a független befektetési tanácsadókat, illetve más befektetési közvetítőket; javasolja, hogy terjesszék ki a vagyonkezelői kötelezettséget, hogy magába foglaljon egy kötelező „kétirányú” integrációs folyamatot, aminek következtében a befektetési lánc minden szereplője, beleértve az eszközkezelőket és a független befektetési tanácsadókat, illetve más befektetési közvetítőket, kötelesek beépíteni döntéseikbe a pénzügyi szempontból jelentős ESG-tényezőket – többek között a fellépés elmaradásának költségét –, valamint figyelembe kell venni az ügyfelek és a kedvezményezettek, illetve a végső befektetők pénzügyi szempontból nem lényeges ESG-preferenciáit, akiket proaktív módon megkérdeznek időkeretükről és fenntarthatósági preferenciáikról; felszólít arra, hogy a vállalati vezetőtestületek és az állami hatóságok által végzett kockázatkezelés és átvilágítás részeként, valamint a befektetők vagyonkezelői kötelezettségének részeként vegyék figyelembe az éghajlattal kapcsolatos, a környezeti és más fenntarthatósági kockázatok elleni fellépés elmaradásának költségeit; |
| --- | --- |

14.

Mintaszerződések az ESG-kritériumok beazonosításához

| 15. | felhívja az európai felügyeleti hatóságokat, hogy dolgozzanak ki olyan iránymutatásokat az eszközök tulajdonosai és az eszközkezelők, a független befektetési tanácsadók és más befektetési közvetítők közötti mintaszerződésekhez, amelyek egyértelműen tartalmazzák a kedvezményezett érdekeinek érvényesülését, valamint az ESG-kockázatok és -tényezők azonosítására és integrálására vonatkozó világos elvárásokat e kockázatok elkerülése, csökkentése, mérséklése és kompenzálása céljából; felhívja az uniós intézményeket, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az európai felügyeleti hatóságok részére az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében; felszólít arra, hogy valamennyi jövőbeni uniós jogszabályban, jogszabályi felülvizsgálatban és finanszírozási hatásvizsgálatban vegyék figyelembe az éghajlattal kapcsolatos és más fenntarthatósági kockázatok elleni fellépés elmaradásának költségeit; |
| --- | --- |

15.

Gazdálkodás

| 16. | kéri, hogy az aktív és felelős gazdálkodás képezze a befektetők jogi kötelezettségeinek szerves részét, és tegyék hozzáférhetővé a gazdálkodási tevékenységekről szóló beszámolót a kedvezményezettek és a nyilvánosság számára többek között azáltal, hogy kötelezően nyilvánosságra hozzák a legfontosabb érdekeltségeiket, szerepvállalási tevékenységeiket, meghatalmazott tanácsadók alkalmazását és a passzív befektetési eszközök használatát; javasolja, hogy az indexhez kötött befektetések által irányított passzív befektetési alapokat ösztönözzék arra, hogy hozzák nyilvánosságra gazdálkodási tevékenységeiket és azt, hogy a passzív indexálás és a benchmarkolás milyen mértékben teszi lehetővé az ESG-kockázatok megfelelő azonosítását a befektetés tárgyát képező vállalatokban; úgy véli, hogy az indexkészítőket fel kell kérni arra, hogy nyújtsanak adatokat az éghajlati és fenntarthatósági paraméterekre vonatkozó, széles körben használt és hivatkozott referenciaértékek kitettségéről; |
| --- | --- |

16.

További ESG-jelentéstételi követelmények kidolgozásának szükségessége a nem pénzügyi információk közzétételéről szóló irányelv keretében

| 17. | megjegyzi, hogy az NFRD jelentéstételi keretrendszerében nem elégséges fokú a konvergencia, és jelentős harmonizációra van szükség a következetesség fokozása érdekében, valamint arra, hogy a fenntarthatósági és költséghatékonysági mutatók alkalmazásával meghatározzák a közzétételre vonatkozó legmegfelelőbb ESG-mérőszámokat; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy, a pénzügyi szolgáltatások ágazatának, a tudományos élet és a civil társadalom képviselőit is magában foglaló, több érdekelt felet tömörítő csoportot, hogy értékelje és javasoljon megfelelő mérőszámokat, beleértve a fenntarthatósági hatásokat mérő és a legjelentősebb fenntarthatósági kockázatokat lefedő mutatók listáját; véleménye szerint egy ilyen reformnak magában kell foglalnia a harmadik fél által ellenőrzött jelentésekre vonatkozó követelményt; |
| --- | --- |

17.

Zöldkötvények

| 18. | megjegyzi, hogy a zöldkötvények a befektetési piac csupán töredékét teszik ki, ami nem eléggé szabályozott, és ennek eredményeként a piac olyan része, amely ki van téve a megtévesztő marketingnek, és hogy az EU jelenleg nem rendelkezik a zöldkötvényekre vonatkozó egységes szabályozással, amelynek az EU jövőbeli fenntartható taxonómiájára kell épülnie; megjegyzi, hogy az ilyen zöldkötvényeket az állami hatóságoknak kell ellenőrizniük és felügyelniük, és magukban kell foglalniuk az alapul szolgáló eszközök környezeti hatásairól szóló rendszeres jelentéstételt; hangsúlyozza, hogy a zöldkötvényeknek visszafordító környezeti hatásokat is magukban kell foglalniuk és támogatniuk kell a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának csökkentését; hangsúlyozza, hogy a zöldkötvényeknek ki kell zárniuk bizonyos ágazatokat – különösen azon tevékenységek tekintetében, amelyek jelentős negatív hatást gyakorolnak az éghajlatra –, és nem sérthetik az alapvető szociális és emberi jogi normákat; javasolja, hogy az uniós zöldkötvényre vonatkozó előírást teljes mértékben átlátható módon dolgozza ki egy külön bizottsági munkacsoport, amelyet az Európai Parlament rendszeresen ellenőriz; felhívja az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje a zöldkötvények hatását, hatékonyságát és felügyeletét; e tekintetben felhív olyan jogalkotási kezdeményezésre, amely új fenntartható befektetések finanszírozása érdekében ösztönzi és előmozdítja a zöldkötvényeknek a meglévő és jövőbeli európai intézmények, mint például az EBB általi európai nyilvános kibocsátását, illetve piacot teremt számára; |
| --- | --- |

18.

Hitelminősítő intézetek

| 19. | megjegyzi, hogy a hitelminősítő intézetek a kibocsátók jövőbeni hitelképességének meghatározásakor nem foglalkoznak elegendő mértékben a káros környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok és tényezők hatásával; uniós szabályozás és felügyelet létrehozására szólít fel az Unióban működő összes hitelminősítő intézet által kibocsátott minősítés tekintetében a környezeti, társadalmi és irányítási mutatók hitelminősítésbe történő bevonása terén; rámutat arra, hogy még mindig nem küszöbölték ki teljes mértékben az ennek hátterében álló okokat, vagyis az e cégek közötti elégtelen versenyt és szűk gazdasági fókuszukat; felszólít a „Zöld Finanszírozás Megjelölésnek”az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által felügyelt minősítő ügynökökön keresztül történő megszerzésével kapcsolatos akkreditációs folyamat létrehozására; javasolja, hogy az ESMA kapjon megbízatást arra vonatkozóan, hogy előírja az hitelminősítő intézetek számára a fenntarthatósági kockázatok módszertanaikba való beépítését; mivel ezekre valószínűleg sor kerül a jövőben, kéri e tekintetben a Bizottságot, hogy terjessze elő a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet felülvizsgálatát; hangsúlyozza a fenntarthatósági indexek és az ESG-t minősítő intézetek által elvégzett fenntarthatósági kutatás abban rejlő fontosságát, hogy minden pénzügyi szereplő rendelkezésére bocsássák a jelentéstételhez és a vagyonkezelői kötelezettséghez szükséges információkat, megvalósítva ezáltal a fenntarthatóbb finanszírozási rendszer irányába történő elmozdulást; |
| --- | --- |

19.

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó címkézési rendszerek

| 20. | javasolja, hogy a Bizottság hozzon létre egy olyan, jogilag kötelező érvényű és arányos – egy átmeneti időszakban önkéntes – címkézési rendszert a lakossági bankszámlákat, befektetési alapokat, biztosításokat és pénzügyi termékeket kínáló intézmények tekintetében, amely megmutatja, hogy az alapul szolgáló eszközök mennyiben felelnek meg a Párizsi Egyezmény környezeti, társadalmi és irányítási céljainak; |
| --- | --- |

20.

Az európai felügyeleti hatóságok megbízatása

| 21. | szándékában áll tovább pontosítani az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) és az illetékes nemzeti hatóságok megbízatását az EFH-rendeletek függőben lévő felülvizsgálata során az ESG kockázatok és tényezők felvétele és nyomon követése érdekében, ezáltal erősítve a pénzpiaci tevékenységeknek a fenntartható célkitűzésekkel való konzisztenciáját; e tekintetben úgy véli, hogy az ESMA-nak






  — | a fenntarthatósági preferenciákat az alkalmassági értékelés iránymutatásainak részeként, a Bizottság fenntartható pénzügyi finanszírozásra vonatkozó cselekvési tervében javasoltaknak megfelelően kell belefoglalnia, tágabb értelemben pedig iránymutatást kell nyújtania arra vonatkozóan, hogyan lehet a fenntarthatósági szempontokat a vonatkozó uniós pénzügyi jogszabályokba hatékonyan beépíteni, valamint az elfogadáskor e rendelkezések következetes végrehajtását elősegíteni; |
| --- | --- | --- |

21.

—

a fenntarthatósági preferenciákat az alkalmassági értékelés iránymutatásainak részeként, a Bizottság fenntartható pénzügyi finanszírozásra vonatkozó cselekvési tervében javasoltaknak megfelelően kell belefoglalnia, tágabb értelemben pedig iránymutatást kell nyújtania arra vonatkozóan, hogyan lehet a fenntarthatósági szempontokat a vonatkozó uniós pénzügyi jogszabályokba hatékonyan beépíteni, valamint az elfogadáskor e rendelkezések következetes végrehajtását elősegíteni;

| — | létre kell hoznia egy arányos – és egy átmeneti időszakot követően – kötelező felügyeleti és nyomonkövetési rendszert a jelentős ESG-kockázatok és -tényezők 2018-ben kezdődő és előretekintő fenntarthatósági forgatókönyv-elemzés alapján történő értékelésére; |
| --- | --- |

—

létre kell hoznia egy arányos – és egy átmeneti időszakot követően – kötelező felügyeleti és nyomonkövetési rendszert a jelentős ESG-kockázatok és -tényezők 2018-ben kezdődő és előretekintő fenntarthatósági forgatókönyv-elemzés alapján történő értékelésére;

| — | megbízást kell kapnia arra, hogy ellenőrizze a portfólióhoz való igazodást a Párizsi Megállapodásban szereplő ESG-kockázatokkal és -tényezőkkel, valamint biztosítsa az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport ajánlásaival való összhangot; |
| --- | --- |

—

megbízást kell kapnia arra, hogy ellenőrizze a portfólióhoz való igazodást a Párizsi Megállapodásban szereplő ESG-kockázatokkal és -tényezőkkel, valamint biztosítsa az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi tájékoztatással foglalkozó munkacsoport ajánlásaival való összhangot;

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokkal; ösztönzi az európai felügyeleti hatóságokat, hogy e kérdésekben működjenek együtt az érintett ügynökségekkel és nemzetközi szervezetekkel;

Az EBB szerepe a fenntartható finanszírozás tekintetében

| 22. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek példát kell mutatniuk a finanszírozás fenntarthatóvá tétele tekintetében; megjegyzi, hogy bár az EBB teljes finanszírozásának 26%-a éghajlat-politikai fellépésre irányult, és bár az EBB úttörő szerepet töltött be a 2007. évi zöldkötvény piacon, és jó úton halad előre bejelentett kötelezettségvállalásának elérése felé, továbbra is nagy mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó projekteket finanszíroz, így még mindig akadnak javítanivalók; ezért sürgeti az EBB-t, hogy alakítsa át és rangsorolja jövőbeli hitelezését oly módon, hogy az kompatibilis legyen a Párizsi Megállapodással és az 1,5°C-os éghajlatváltozási szinttel; felhív az EBB hitelezési műveleteinek és az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) szóló rendelet megerősítésére és kiegyensúlyozására, hogy ne fektessenek be nagy mértékű szén-dioxid-kibocsátást okozó projektekbe, és az egyéb innovatív ágazatok és immateriális vállalkozások mellett részesítsék előnyben az erőforrás-hatékony és dekarbonizációs projekteket; javasolja, hogy teremtsék meg annak lehetőségét az EBB számára, hogy több kockázati tőkét tudjon biztosítani a zöld átmenethez regionálisan kiegyenlített módon; úgy véli, hogy ebből a szemszögből további intézkedéseket kell hozni, többek között az EU következő többéves pénzügyi keretének pénzügyi eszközeivel való kölcsönhatásban; |
| --- | --- |

22.

Az EKB szerepe a fenntartható finanszírozás tekintetében

| 23. | elismeri az EKB függetlenségét és azt, hogy elsődleges megbízatása az árstabilitás megőrzése, de emlékeztet arra, hogy az EKB-ra, mint uniós intézményre is kötelező a Párizsi Megállapodás; ezért aggódik amiatt, hogy „az EKB vállalatikötvény-vásárlásainak 62,1%-ára azokban az ágazatokban kerül sor [...], amelyek az euróövezet üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak 58,5%-áért felelnek” (14), és megjegyzi, hogy e program közvetlenül leginkább a nagy társaságoknak kedvez; azt ajánlja az EKB-nak, hogy kifejezetten vegye figyelembe a Párizsi Megállapodást és az ESG-célokat a vásárlási programjaira vonatkozó iránymutatásaiban; hangsúlyozza, hogy az ilyen iránymutatások kísérleti projektként is szolgálhatnak egy jövőbeli ESG-orientált befektetési politika létrehozásához,amely összhangban áll az EU fenntartható taxonómiájára vonatkozó magas szintű normákkal; |
| --- | --- |

23.

Egyéb kérdések

| 24. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható pénzügyi termékek jelentős kínálata pozitív hatást gyakorolhat az európai szociális infrastruktúra fejlesztésére is, mivel az olyan kezdeményezések és projektek soraként értelmezhető, amelyek célja, hogy a beruházás és az innováció ösztönzése révén közszolgálati értéket teremtsenek a lakosság és a közösségek jólléte és ellenálló képessége szempontjából stratégiai és alapvető fontosságú ágazatokban, mint amilyen az oktatás, az egészségügy és a lakhatás; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a magas szintű szakértői csoport által végzett munkát, amely értékes alkotóelemeket kínál a fenntartható pénzügyi ágazatra vonatkozó új előírás kidolgozására irányuló munkához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy szükséges a bankszektor aktív bevonása, amely az európai pénzügyi rendszerben betöltött uralkodó szerepe miatt továbbra is kulcsfontosságú a finanszírozás fenntarthatóbbá tételében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésére alkalmazott módszertan következetlenséghez vezet a programokban, és ezáltal lehetővé teszi, hogy kétséges környezeti és éghajlati előnyökkel járó projektek az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásnak minősüljenek (pl. a közös agrárpolitika környezetbarátabbá válást ösztönző összetevője); |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a széles körben használt pénzügyi referenciaértékek nem veszik figyelembe az ESG-tényezőket a módszertanukban; felszólít egy vagy több európai fenntarthatósági referenciaérték kidolgozására az európai fenntarthatósági osztályozási rendszer alkalmazásával, hogy az ESG-kockázatok és -tényezők alapján mérni lehessen az európai kibocsátók teljesítményét; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólít az olyan magánkezdeményezések elemzésére és ösztönzésére, mint az energiahatékonysági jelzálog cselekvési terv (EeMAP) keretében megvalósuló, „zöld jelzálogokkal” kapcsolatos projekt, annak értékelése és bemutatása érdekében, hogy a zöld eszközök milyen feltételek mellett csökkenthetik a beruházás kockázatát, míg ezzel egyidőben növelik a környezeti fenntarthatóságot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja az EU-t, hogy tevékenyen támogassa a fenntarthatósági mutatóknak a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokra (IFRS) vonatkozó keretbe, nemzetközi szinten történő beépítését; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a vállalatirányításnak elő kell segítenie a hosszú távú fenntartható értékteremtést, például a hosszú távú befektetőknek nyújtott hűségrészvényekkel, valamint az ESG-nek az igazgatók és az igazgatóság javadalmazási csomagjába való beépítésével; megjegyzi, hogy az igazgatók feladatainak e tekintetben történő pontosítása támogatná a fenntartható befektetők igazgatóság iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólít arra, hogy az engedély megadásának előfeltételeként vezessenek be kötelező környezeti felelősségbiztosítást minden kereskedelmi és közszolgálati tevékenység tekintetében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható finanszírozás megköveteli, hogy pontosítsák az európai vállalatok igazgatóinak a hosszú távú fenntartható értékteremtéssel, az ESG-kérdésekkel és a rendszerszintű kockázatokkal kapcsolatos feladatait, amelyek a vállalat sikerének előmozdítását célzó általános igazgatói kötelezettségek részét képezik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az európai felügyeleti hatóságokat, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok azonosításával és azok finanszírozásba való integrálásával kapcsolatos statisztikai adatok gyűjtésére, és felszólít arra, hogy a statisztikai adatokat a lehetőségekhez mérten tegyék közzé; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a nemzeti bankfelügyeleti és pénzpiaci hatóságokat, hogy hozzanak egyértelmű és tömör utasításokat arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet az új besorolási rendszert és az e jogszabályhoz kapcsolódó egyéb változásokat elkerülhető költségek és késedelem nélkül végrehajtani; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fenntartja azt a nézetet, hogy az árképzési intézkedések jelentős mértékben hozzájárulhatnak az európai dekarbonizációs törekvések megvalósításával kapcsolatos, 180 milliárd EUR-s finanszírozási hiány megszüntetéséhez a befektetéseknek a hosszú távú fenntartható célok felé történő elmozdítása révén; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a kis- és középvállalkozásokról innovatív jellegük ellenére gyakran megfeledkeznek a fenntartható finanszírozásról szóló megbeszélések során; megjegyzi ezzel összefüggésben a digitalizációban és a zöld pénzügyi technológiában rejlő hatalmas lehetőségeket; javasolja, hogy a Bizottság vegyen fontolóra olyan mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik a kis- és középvállalkozások számára a projektek összevonását annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra a zöldkötvények piacához való hozzáférés; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza a fenntartható finanszírozás szociális elemének fontosságát; megjegyzi az új pénzügyi eszközök kidolgozásának lehetőségét, különös tekintettel azokra, amelyek a szociális infrastruktúrákra, például a szociális beruházási kötvényekre irányulnak, ahogy azt a szociális beruházási kötvényekre vonatkozó alapelvekről szóló 2017. évi iránymutatás jóváhagyta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok azonosítása, kezelése és nyilvánosságra hozatala a fogyasztóvédelem és a pénzügyi stabilitás szerves részét képezi, és ezért az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti feladatkörébe tartozik; felkéri az Európai Rendszerkockázati Testületet (ERKT), hogy folytasson kutatást az ESG-tényezők és a rendszerszintű kockázat közötti, az éghajlatváltozáson kívüli kapcsolat tekintetében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2017. november 14-i állásfoglalásában egy uniós megtakarítási számla létrehozását kérte a zöld gazdaság finanszírozása céljából; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nyomatékosan kéri, hogy valamennyi jövőbeli uniós kiadás legyen a Párizs Megállapodással összeegyeztethető a gazdaság dekarbonizációjával kapcsolatos olyan célok tekintetében, amelyek az európai strukturális és beruházási alapok (beleértve a kohéziós alapokat), a külső fellépésre és a fejlesztési együttműködésre vonatkozó alapok és a többéves pénzügyi kereten kívüli egyéb eszközök, például az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) működését szabályozó jogi eszközökben szerepelnek; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen megvalósíthatósági tanulmányt arra vonatkozóan, hogy a felügyelők és a szabályozók miként jutalmazhatják jobban a hosszú távú perspektívákat magukban foglaló célokat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot (EIOPA), hogy mutassa be a legjobb gyakorlatokat és nyújtson iránymutatást arra vonatkozóan, hogy a foglalkoztatói nyugdíjrendszerek és a magánnyugdíj-termékek szolgáltatói miként működjenek együtt a kedvezményezettekkel a szerződéskötés előtt és a befektetés futamideje alatt; felhívja az EIOPA-t, hogy nyújtson az olyan legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatást, mint amilyen az Egyesült Királyság Környezetvédelmi Ügynökségének Alapja a kedvezményezettekkel és a lakossági ügyfelekkel való együttműködésre, valamint pénzügyi és egyéb érdekeik felmérésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tudomásul veszi a magas szintű szakértői csoport által a Fenntartható Finanszírozás Európai Megfigyelőközpontjára vonatkozóan tett ajánlást, amelyet az uniós fenntartható befektetéseivel kapcsolatos információk nyomon követése, jelentése és közzététele céljából kell létrehozni, és amelyet az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek az európai felügyeleti hatóságokkal együttműködve kell létrehoznia; javasolja, hogy az Európai Unió példamutató szerepének megerősítése céljából ez a megfigyelőközpont is vegyen részt az uniós alapok és az uniós intézmények, többek között az ESBA, az EBB és az EKB fenntartható befektetéseivel kapcsolatos információk nyomon követésében, előmozdításában és közzétételében is; kéri, hogy a megfigyelőközpont számoljon be tevékenységeiről az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

43.

| 44. | javasolja, hogy az EBB működjön együtt a kisebb piaci szereplőkkel és a közösségi szövetkezetekkel a kis méretű, megújuló energiával kapcsolatos projektek összevonásában annak érdekében, hogy azok a vállalati szektort érintő vásárlási program (CSPP) részeként az EBB által támogathatóvá váljanak; |
| --- | --- |

44.

| 45. | egyetért a magas szintű szakértői csoporttal abban, hogy kiemelten fontos, hogy a fenntartható finanszírozással kapcsolatos kérdések révén megerősítsék az európai polgárok pozícióját és kapcsolatot teremtsenek köztük; hangsúlyozza, hogy javítani kell a fenntarthatósági teljesítményre vonatkozó információkhoz való hozzáférést és elő kell mozdítani a pénzügyi műveltséget; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a pénzügyi és egyéb ágazatok közötti politikai koherenciát; emlékeztet arra, hogy a fenntartható pénzügyi politikát koherens politikai döntéseknek kell kísérniük más ágazatokban, például az energiaügyben, a közlekedésben, az iparban és a mezőgazdaságban; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé rendszeres előrehaladási jelentést az ezen állásfoglalásban tárgyalt kérdésekről; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki az EU befolyását, hogy demonstrálják a fenntartható finanszírozással kapcsolatos vezető szerepüket és emeljék a pénzügyi fenntarthatósági normákat globális szinten, többek között harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások révén, olyan többoldalú politikai fórumokon, mint az ENSZ, a G7 és a G20, valamint a nemzetközi normaalkotóknál, mint amilyen az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO); |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

(2)  HL L 330., 2014.11.15., 1. o.

(3)  HL L 132., 2017.5.20., 1. o.

(4)  HL L 354., 2016.12.23., 37. o.

(5)  HL L 182., 2013.6.29., 19. o.

(6)  HL L 347., 2017.12.28., 35. o.

(7)  HL L 352., 2014.12.9., 1. o.

(8)  Az ENSZ katasztrófakockázat-csökkentési stratégiájának titkársága, https://www.unisdr.org/files/46796_cop21weatherdisastersreport2015.pdf

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0039.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0025.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0428.

(12)  HL C 75., 2016.2.26., 41. o.

(13)  HL C 265., 2017.8.11., 65. o.

(14)  Sini Matikainen, Emanuele Campiglio és Dimitri Zenghelis: „The climate impact of quantitative easing” (A mennyiségi lazítás éghajlatra gyakorolt hatása), Grantham Institute on climate change and the environment, 2017. május.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/36

---

P8_TA(2018)0216

A 2017. évi uniós igazságügyi eredménytábla

Az Európai Parlament 2018. május 29-i állásfoglalása az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblájáról (2018/2009(INI))

(2020/C 76/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 70., 85, 86., 258., 259. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 70., 85, 86., 258., 259. és 260. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a jogállamisággal és az igazságszolgáltatással kapcsolatos állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamisággal és az igazságszolgáltatással kapcsolatos állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Központi Bankhoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblája” című, 2017. április 10-i közleményére (COM(2017)0167), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Központi Bankhoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblája” című, 2017. április 10-i közleményére (COM(2017)0167),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Az igazságszolgáltatási rendszer és a gazdasági fejlődés az EU tagállamaiban” című, 2017. évi tanulmányára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Az igazságszolgáltatási rendszer és a gazdasági fejlődés az EU tagállamaiban” című, 2017. évi tanulmányára (1),

| — | tekintettel az Amerikai Kamara Jogi Reform Intézetének „A kollektív jogorvoslat bővülése az Unióban” című, 2017. évi tanulmányára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Kamara Jogi Reform Intézetének „A kollektív jogorvoslat bővülése az Unióban” című, 2017. évi tanulmányára (2),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) nemekkel kapcsolatos statisztikai adatbázisára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) nemekkel kapcsolatos statisztikai adatbázisára (3),

| — | tekintettel a Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) jelentéseire, különösen a jogállamiság kritériumait tartalmazó listájára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jog a Demokráciáért Európai Bizottság (Velencei Bizottság) jelentéseire, különösen a jogállamiság kritériumait tartalmazó listájára (4),

| — | tekintettel az igazságügynek a büntető igazságszolgáltatással és a jogállamisággal összefüggésben történő értékeléséről szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az igazságügynek a büntető igazságszolgáltatással és a jogállamisággal összefüggésben történő értékeléséről szóló 2014. március 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Milieu „Összehasonlító tanulmány a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről a nemek közötti egyenlőségre és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó jogszabályok tekintetében” 2011. évi tanulmányára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Milieu „Összehasonlító tanulmány a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről a nemek közötti egyenlőségre és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó jogszabályok tekintetében” 2011. évi tanulmányára (6),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről szóló ajánlására (CM/REC(2010)12) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről szóló ajánlására (CM/REC(2010)12) (7),

| — | tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által készített, „A nők és férfiak jogi szakmákon belüli képviselt arányának uniós szintű felmérése” című, 2017. évi tanulmányra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által készített, „A nők és férfiak jogi szakmákon belüli képviselt arányának uniós szintű felmérése” című, 2017. évi tanulmányra (8),

| — | tekintettel az Európa Tanács igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottságának (CEPEJ) az európai igazságügyi rendszerekről készített éves értékelő jelentéseire (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottságának (CEPEJ) az európai igazságügyi rendszerekről készített éves értékelő jelentéseire (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0161/2018),

| A. | mivel a független, hatékony és minőségi igazságszolgáltatási rendszerek kulcsfontosságúak a jogállamiság elvének megóvása, a peres eljárások tisztességességének és a polgárok, vállalkozások jogrendszerbe vetett bizalmának megőrzése szempontjából, biztosítván, hogy a magánszemélyek és a vállalkozások teljes körűen élhessenek jogaikkal; mivel a hatékony igazságügyi rendszer nem választható külön az igazságszolgáltatás függetlenségétől, támogatja a gazdasági növekedést, védi az alapvető jogokat, valamint segíti az uniós jog megfelelő alkalmazását; mivel az igazságszolgáltatás önmagában véve érték, különösen amennyiben az állampolgárok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének módjairól és a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartásáról van szó; |
| --- | --- |

A.

mivel a független, hatékony és minőségi igazságszolgáltatási rendszerek kulcsfontosságúak a jogállamiság elvének megóvása, a peres eljárások tisztességességének és a polgárok, vállalkozások jogrendszerbe vetett bizalmának megőrzése szempontjából, biztosítván, hogy a magánszemélyek és a vállalkozások teljes körűen élhessenek jogaikkal; mivel a hatékony igazságügyi rendszer nem választható külön az igazságszolgáltatás függetlenségétől, támogatja a gazdasági növekedést, védi az alapvető jogokat, valamint segíti az uniós jog megfelelő alkalmazását; mivel az igazságszolgáltatás önmagában véve érték, különösen amennyiben az állampolgárok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének módjairól és a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartásáról van szó;

| B. | mivel a Bizottság közzétette az EU 2017. évi igazságügyi eredménytábláját, amely elvben a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának, függetlenségének és minőségének értékelését célzó, tájékoztató jellegű, kötelező erővel nem rendelkező összehasonlító eszköz, és amelynek célja a hiányosságok, a bevált gyakorlatok és az előrelépések kiemelése, valamint a tagállamok igazságügyi politikáinak jobb meghatározása, továbbá amely e célból elsősorban az igazságszolgáltatási rendszernek az Unió üzleti és befektetési légkörének javításával összefüggő paramétereire összpontosít; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság közzétette az EU 2017. évi igazságügyi eredménytábláját, amely elvben a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának, függetlenségének és minőségének értékelését célzó, tájékoztató jellegű, kötelező erővel nem rendelkező összehasonlító eszköz, és amelynek célja a hiányosságok, a bevált gyakorlatok és az előrelépések kiemelése, valamint a tagállamok igazságügyi politikáinak jobb meghatározása, továbbá amely e célból elsősorban az igazságszolgáltatási rendszernek az Unió üzleti és befektetési légkörének javításával összefüggő paramétereire összpontosít;

| C. | mivel az EU ötödik igazságügyi eredménytáblája különösen a bírósági eljárásokhoz való nyilvános hozzáféréssel, az igazságszolgáltatás egyének és vállalkozások által érzékelt függetlenségével, az információs és kommunikációs technológiák (ikt) igazságszolgáltatási rendszeren belüli jelenlegi használatával és az egységes piachoz és a vállalkozói ágazathoz kapcsolódó területeken a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek működésével kapcsolatos kérdéseket elemzi, ugyanakkor első ízben áttekintést is nyújt arról, hogy a nemzeti büntető igazságszolgáltatási rendszerek miként juttatják érvényre a pénzmosás elleni uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU ötödik igazságügyi eredménytáblája különösen a bírósági eljárásokhoz való nyilvános hozzáféréssel, az igazságszolgáltatás egyének és vállalkozások által érzékelt függetlenségével, az információs és kommunikációs technológiák (ikt) igazságszolgáltatási rendszeren belüli jelenlegi használatával és az egységes piachoz és a vállalkozói ágazathoz kapcsolódó területeken a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek működésével kapcsolatos kérdéseket elemzi, ugyanakkor első ízben áttekintést is nyújt arról, hogy a nemzeti büntető igazságszolgáltatási rendszerek miként juttatják érvényre a pénzmosás elleni uniós jogszabályokat;

| D. | mivel az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblája nem a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek rangsorolásának minősül, és nem célja bármely rendszert a másik elé helyezni; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU 2017. évi igazságügyi eredménytáblája nem a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek rangsorolásának minősül, és nem célja bármely rendszert a másik elé helyezni;

| E. | mivel másfelől az igazságügyi eredménytáblának hasznos kézikönyvként kell szolgálnia, amely áttekintést nyújt a tagállamok által a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatás területén alkalmazandó bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

E.

mivel másfelől az igazságügyi eredménytáblának hasznos kézikönyvként kell szolgálnia, amely áttekintést nyújt a tagállamok által a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatás területén alkalmazandó bevált gyakorlatokról;

| F. | mivel egyes tagállamokra vonatkozóan számos adat továbbra sem érhető el; mivel az egyes tagállamok által szolgáltatott adatok minőségében és konkrét tartalmában eltérések mutatkoznak; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes tagállamokra vonatkozóan számos adat továbbra sem érhető el; mivel az egyes tagállamok által szolgáltatott adatok minőségében és konkrét tartalmában eltérések mutatkoznak;

| G. | mivel a 2017-as igazságügyi eredménytábla főként a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít, ugyanakkor első ízben áttekintést nyújt arról is, hogy a nemzeti rendszerek a büntető igazságszolgáltatás terén miként alkalmazzák a pénzmosás elleni uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2017-as igazságügyi eredménytábla főként a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít, ugyanakkor első ízben áttekintést nyújt arról is, hogy a nemzeti rendszerek a büntető igazságszolgáltatás terén miként alkalmazzák a pénzmosás elleni uniós jogszabályokat;

| H. | mivel e kötelező erővel nem rendelkező felmérés előnye, hogy feltárja mind a pozitív, mind a negatív tendenciákat, és fórumot biztosít a társaktól való tanulás és a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztása számára a jogállamiságnak való megfelelés előmozdítása és biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel e kötelező erővel nem rendelkező felmérés előnye, hogy feltárja mind a pozitív, mind a negatív tendenciákat, és fórumot biztosít a társaktól való tanulás és a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztása számára a jogállamiságnak való megfelelés előmozdítása és biztosítása érdekében;

| I. | mivel az igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó, felhasználóbarát tájékoztatás az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előfeltétele; |
| --- | --- |

I.

mivel az igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó, felhasználóbarát tájékoztatás az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés előfeltétele;

| J. | mivel az igazságszolgáltatási rendszereknek igazodniuk kell az Európai Unió előtt álló új kihívásokhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel az igazságszolgáltatási rendszereknek igazodniuk kell az Európai Unió előtt álló új kihívásokhoz;

Általános észrevételek

| 1. | hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás megerősíti a jogállamiság társadalmi szerepét, és mindenki számára biztosítja a jogot a független és pártatlan bíróság előtti tisztességes eljáráshoz; felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy bármely igazságügyi reform tartsa tiszteletben a jogállamiságot, és feleljen meg az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó uniós normáknak; ezzel összefüggésben arra bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa a nemzeti igazságszolgáltatási reformok nyomon követését az európai szemeszter keretében, amely az EU igazságügyi eredménytáblájából származó információkon is alapul; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új kritériumokat, amelyek célja az igazságszolgáltatási rendszerek jogállamisággal való összeegyeztethetőségének jobb értékelése, különösen a Velencei Bizottság által a jogállamiság kritériumairól alkotott lista alapján; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtsön pontosabb információkat a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos jogsértések, és az alapvető jogokat érő fenyegetések, többek között a korrupció, a megkülönböztetés, a magánélethez való jog, a gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság, a véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési jog megsértésének kezeléséről; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. október 25-i állásfoglalásában foglalt kérésére, és ismételten felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a demokráciára, a jogállamiságra és az alapvető jogokra irányuló európai uniós paktum megkötésére vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy a demokráciáról, a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló paktum létrejöttéig kösse össze meglévő jelentéseket, ideértve az igazságügyi eredménytáblát is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nagy érdeklődéssel tudomásul veszi az EU 2017. évi uniós igazságügyi eredménytábláját, és felhívja a Bizottságot, hogy a Szerződésekkel összhangban és a tagállamokkal konzultálva továbbra is támogassa e felmérést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a büntetőügyekre vonatkozó különálló igazságügyi eredménytábla alapvető szerepet fog játszani abban, hogy a büntető igazságszolgáltatás területén a bírák és az ügyészek között létrejöjjön az uniós jogszabályok közös értelmezése, ezzel megerősítve a kölcsönös bizalmat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a korrupció elleni küzdelmet, és e kérdés igazságügyi eredménytáblába való beillesztését prioritásnak tekinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | támogatja ezen információcsere célját, és hangsúlyozza, hogy a független, hatékony és minőségi igazságszolgáltatási rendszer nemzeti és határokon átnyúló szintű fejlesztésekre és beruházásokra ösztönözheti a vállalkozásokat, ugyanakkor védelmet jelenthet a polgárok alapvető jogaira nézve, és érvényre juttathatja a fogyasztók és a munkavállalók jogait, ezáltal fellendítve gazdasági hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás összehasonlító teljesítményértékelése fontos szerepet játszik a határokon átnyúló bizalom megerősítésében, valamint az igazságügyi intézmények közötti együttműködésben, és egy közös igazságügyi térség és európai igazságszolgáltatási kultúra megteremtésében; ezért arra bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa olyan konkrét mutatók kidolgozását, amelyek a gyakorlatban az uniós értékek – például a jogállamiság és az alapvető jogok – tiszteletben tartását értékelik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy egy ilyen összehasonlításnak objektív kritériumokon és gondosan összeállított, összehasonlított és elemzett bizonyítékokon kell alapulnia, az egyedi alkotmányos és jogi kereteket figyelembe véve; hangsúlyozza, hogy az egyenlő bánásmódot valamennyi tagállam számára biztosítani kell igazságszolgáltatási rendszereik pártatlan értékelése során; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy első ízben értékelje a büntető igazságszolgáltatás egyes szempontjait a pénzmosás elleni küzdelem tekintetében, és javasolja a Bizottságnak, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ösztönözze a tagállamokat az e területre vonatkozó bírósági eljárások hosszára vonatkozó adatok szolgáltatására, tekintettel a negyedik, majd az ötödik pénzmosási irányelv hatálybalépésére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy mérhető adatokat szolgáltasson, és konkrét következtetéseket vonjon le belőlük arra vonatkozóan, hogy a tagállamok milyen módon javították vagy javíthatják még igazságszolgáltatási rendszereik minőségét és hatékonyságát, különösen a bírák jogállása és kinevezése, függetlensége, valamint a nemek közötti egyensúly tekintetében; megjegyzi, hogy az adathiány továbbra is csökken, különösen az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó mutatók tekintetében; fájlalja azonban, hogy egyes tagállamok bizonyos kategóriákra vonatkozóan esetenként még mindig nem szolgáltattak adatokat, noha azok rendelkezésre állnak; ezért felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az adatok összehasonlíthatóvá tétele érdekében, valamint hogy teljes mértékben működjenek együtt a Bizottsággal a kért adatok biztosítása révén; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak folytatniuk kell az adathiány csökkentését annak érdekében, hogy megvalósítsák a hatékony igazságszolgáltatást célzó prioritásaikat; felhívja a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt a CEPEJ-jel és a Bizottsággal, különösen a minisztériumok és igazságszolgáltatási rendszerek nemzeti szakértőiből álló informális csoport révén az igazságügyi eredménytábla egyes kategóriában továbbra is fennálló adathiány pótlása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy alaposan tanulmányozzák a 2017. évi igazságügyi eredménytábla eredményeit, és állapítsák meg, milyen tanulságokat lehet levonni belőlük, valamint vegyék fontolóra, hogy szükséges-e kiigazítani a nemzeti intézkedéseket a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereik minőségével, hatékonyságával és függetlenségével kapcsolatos szabálytalanságok orvoslása céljából; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy számos tagállam fenntartotta erőfeszítéseit annak érdekében, hogy nemzeti igazságszolgáltatási rendszereinek hatékonyságát reformok bevezetése által növelje; üdvözli, hogy a jogi segítségre, az alternatív vitarendezési módokra (ADR), a bíróságok szakosodására és az igazságszolgáltatási térképekre vonatkozóan jelentős számú új reformot jelentettek be; |
| --- | --- |

13.

Hatékonyság

| 14. | az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkével és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összhangban hangsúlyozza a hatékony és időben történő eljárás jelentőségét; hangsúlyozza továbbá a gyors és hatékony eljárás jelentőségét a fogyasztóvédelemmel, a szellemi tulajdonjogokkal, valamint az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ügyekben; aggodalommal állapítja meg, hogy ezek az eljárások néhány tagállamban továbbra is túlságosan elhúzódnak; rámutat arra, hogy a függőben lévő ügyekből álló jelentős hátralék szintén akadályát képezheti a polgárok és a vállalkozások által az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalomnak, csökkentheti a jogbiztonságot, noha a bizalom a jogállamiság tiszteletben tartásának sarokköve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fordítsanak forrásokat igazságszolgáltatási rendszereik területén az ikt-eszközök használatára és folyamatos fejlesztésére, arra törekedve, hogy rendszereik valamennyi uniós polgár számára hozzáférhetőbbé és érthetőbbé és könnyebben használhatóbbá váljanak, különös figyelemmel a bármely fogyatékossággal élőkre és a kiszolgáltatott csoportokra, ideértve a nemzeti kisebbségeket és/vagy a migránsokat; hangsúlyozza, hogy az ikt-rendszerek a tagállamok igazságszolgáltatási hatóságai közötti határokon átnyúló együttműködés és a nemzeti szint szempontjából is hasznosak, mivel valamennyi érintett érdekelt fél költségeit csökkentik, illetve javítják az igazságszolgáltatási rendszerek általános hatékonyságát és minőségét, például a keresetek elektronikus benyújtása, az eljárások online nyomon követésének és lefolytatásának lehetősége, valamint a bíróságok és a jogászok közötti elektronikus kommunikáció révén; sajnálja, hogy az ikt-rendszerekben rejlő lehetőségeket még nem használták ki maradéktalanul Unió-szerte; üdvözli, hogy a legtöbb tagállamban a bírósági ítéletek közzététele átlátható; hangsúlyozza, hogy az online információk felhasználóbarát elérhetősége jelentősen hozzájárul az igazságszolgáltatás polgárok és vállalkozások általi hozzáférhetőségéhez; felhívja a tagállamokat valamennyi bírósági ítélet online közzétételére, mivel ez elősegíti, hogy a polgárok és a vállalkozások jobban megismerjék az igazságszolgáltatási rendszert, és hogy az átláthatóbbá váljon; megjegyzi továbbá, hogy ez az ítélkezési gyakorlat következetességét is elősegítheti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy intenzívebbé és sokszínűbbé kell tenni a bíráknak nyújtott képzéseket, mivel ez is a hatékony, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer alapja; hangsúlyozza, hogy képzésre van szükség különösen a nemi szerepek, normák és sztereotípiák, az igazságszolgáltatási etika, az it-készségek, az igazságszolgáltatás igazgatása, a mediáció, valamint a felekkel és a sajtóval való kommunikáció terén; kiemeli továbbá az uniós jogra és a különböző uniós együttműködési struktúrákra – például az Eurojustra – vonatkozó, megfelelő képzés jelentőségét; megjegyzi, hogy az uniós jog egyes területein, például a szerzői jogra és a magánélet védelmére vonatkozó jogszabályok terén nem csupán a jog, hanem a technológiai fejlemények ismeretére is szükség lehet; megjegyzi, hogy a bírák és a bíróságok specializációja a jelek szerint pozitív hatást gyakorol az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára és minőségére egyaránt; felkéri a Bizottságot, hogy a jövő évi felmérés során vizsgálja meg e kérdést részletesebben; hangsúlyozza, hogy a jog következetes és minőségi alkalmazása és hatékony érvényre juttatása érdekében a bírák és más jogi szakemberek folyamatos és szisztematikus képzésére van szükség; felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak több forrást az igazságszolgáltatási szakembereknek, például a bíráknak szóló igazságügyi képzésekre és továbbképzésére, többek között más tagállamokban, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arra bátorítja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy támogassák a mediáció uniós szintű továbbfejlesztését; kéri a Bizottságot, hogy szisztematikusan értékelje e mediáció uniós igazságszolgáltatási rendszereken belüli hatásait; |
| --- | --- |

17.

Minőség

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy az igazságszolgáltatási rendszerek hozzáférhetőségi tényezőire vonatkozó, jövő évi összehasonlító vizsgálatba illessze bele a kollektív jogorvoslati eljárásokat, mivel az igazságszolgáltatáshoz és a hatékony vitarendezéshez való hozzáférést elsődleges jelentőségűnek véli; úgy ítéli meg, hogy ezen eljárások az Unió egészében fontos eszközök a fogyasztók, a környezet és az egészség védelmének megerősítéséhez azokon a területeken, amelyeken nagyszámú felperest közvetlenül érintenek; úgy ítéli meg, hogy a kollektív jogorvoslati eljárások elősegítik a polgárok igazságszolgáltatáshoz és hatékony vitarendezéshez való hozzáférését és ezáltal elhárítják az indokolatlan akadályokat, különösen a szegénységi küszöb alatt élő vagy határokon átnyúló ügyekben érintett polgárok esetében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat arra, hogy a legtöbb tagállam arra kötelezi a feleket, hogy bírósági eljárás megindításakor bírósági illetéket fizessenek; hangsúlyozza, hogy a jogi segítség rendelkezésre állása és a bírósági illetékek mértéke kulcsfontosságú tényezők – különösen a szegénységben élő polgárok esetében – az igazságszolgáltatáshoz való jog mint az Unión belüli egyik alapvető jog szempontjából, és hangsúlyozza, hogy a jogi segítség szerepe annak biztosítása, hogy a gyengébb felek is egyenlő feltételek mellett hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz; kiemeli, hogy a szegénységi küszöb alatt élő fogyasztóknak nyújtott jogi segítség továbbra is alapvető egyensúlyteremtő tényező marad; rámutat arra, hogy a jogi segítség igénybevételének nehézsége jelentős elrettentő erő lehet, amennyiben a bírósági illetékek és/vagy jogi költségek a kereset értékének jelentős arányát teszik ki; úgy ítéli meg, hogy a jogi segítséget a tagállamokban a szegénységi küszöbhöz kellene kötni; fenntartja, hogy a jogi költségeket általánosságban tovább kellene csökkenteni, például a nemzeti elektronikus e-igazságszolgáltatási portálok alkalmazása révén; felhívja a tagállamokat, hogy javítsák az online tájékoztatás felhasználóbarát jellegét – a látássérülteknek szánt, online hozzáférhető tájékoztatást is beleértve –, lehetővé téve a polgárok számára annak eldöntését, hogy jogosultak-e jogi segítségre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy az esetleges akadályok feltárása céljából a jövő évi felmérés lezárása előtt vezessen be egy új, az adott esetben hátrányos helyzetű vagy diszkriminált csoportok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésére vonatkozó mutatót; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a nemek közötti egyensúllyal kapcsolatban meglévő hiányosságokkal és a jelentős aránybeli különbségekkel a bírák körében, nevezetesen a fellebbviteli/legfelsőbb bíróságokon, nemzeti és uniós szinten egyaránt; sajnálattal veszi tudomásul, hogy a közelmúltban egyes tagállamokban a női bírák aránya visszaesett; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy Európa-szerte még mindig sok a tennivaló a nemek közötti egyenlőség tekintetében, nem utolsósorban a bírói hivatáshoz való hozzáférés tekintetében, illetve a nemi sztereotípiák, a kinevezések átláthatósága, a munka és a családi feladatok összeegyeztetése, vagy a mentorálási gyakorlatok megléte terén; hangsúlyozza, hogy a női szakemberek (köztük a nem bírói tisztviselők) aránya tekintetében egyértelmű különbség tapasztalható az igazságszolgáltatás alsó szintjei, illetve a fellebbviteli bírósági és ügyészségi szintek között; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy irányítsák erőfeszítéseiket – különösen a felsőoktatásban – igazságügyi szakmákban elhelyezkedő nőkre, valamint hogy ösztönözzék a női bírákkal szembeni pozitív hozzáállást; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet az Európai Parlament és a Tanács 2015. évi közös nyilatkozatára (10), amely szerint a tagállamoknak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében rögzített célra, a férfiak és nők közötti egyenlőség elérésére való tekintettel a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell, hogy az Európai Unió Bírósága törvényszékének bírójelöltjei között egyenlő arányban legyenek nők és férfiak; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy e tekintetben jó példával járjanak elöl; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy míg 2015-ben a tagállamok több mint fele növelte az egy lakosra jutó igazságszolgáltatási kiadásokat, a pénzügyi források meghatározása továbbra is jobbára a korábbi költségeken, nem pedig a tényleges munkaterhen vagy a bírósági megkeresések számán alapul; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli, hogy a legtöbb tagállamban bővül az alternatív vitarendezési mechanizmusok, különösen a fogyasztóknak és kereskedőknek szánt európai online vitarendezési (OVR) platform alkalmazása; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi, hogy a házassági ügyek és a szülői felelősséggel kapcsolatos ügyek tekintetében elérhető adatok hiányosak; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy illessze be ezen adatokat az EU igazságügyi eredménytáblájába, amennyiben a tagállamok rendelkezésre bocsátják őket, ezt lehetőség szerint a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 2201/2003/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatának lezárása után középtávú célként kitűzve; |
| --- | --- |

26.

Függetlenség

| 27. | hangsúlyozza, hogy a függetlenség, a minőség és a hatékonyság a hatékony igazságszolgáltatási rendszer alapvető elemei, és elengedhetetlenek a jogállamiság, a peres eljárások tisztességességének és a polgárok és vállalkozások jogrendszerbe vetett bizalmának megőrzése szempontjából; hangsúlyozza továbbá, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége a demokrácia szerves részét képezi; úgy ítéli meg, hogy a független igazságszolgáltatási rendszer léte egyfelől a kormány- és politikai befolyástól vagy nyomástól és az egyedi gazdasági érdekeket képviselő felektől való mentességtől, másfelől a bírák jogállása, pozíciója és anyagi helyzete által nyújtott tényleges garanciáktól függ; leszögezi, hogy elegendő autonómiát kell biztosítani a bűnüldöző hatóságok indokolatlan politikai befolyástól való védelme érdekében; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az eredménytáblába illesszen be külön szakaszt az ügyészek jogállására és függetlenségére vonatkozóan; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy továbbra is értékelje az igazságszolgáltatás függetlenségének jogi biztosítékait, többek között a legfelsőbb bíróságok és az igazságszolgáltatási tanácsok hálózataival való együttműködés által; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat arra, hogy a bírák kinevezésére, értékelésére, áthelyezésére vagy elbocsátására vonatkozóan pártatlan, azaz önkényes végrehajtói mérlegelési jogkörtől mentes és átfogó mechanizmusok szükségesek; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and_economic_development_ across_eu_member_states.pdf

(2)  http://www.instituteforlegalreform.com/uploads/sites/1/The_Growth_of_Collective_Redress_in_the_EU_A_Survey_of_Developments_in_10_ Member_States_April_2017.pdf.

(3)  http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdffile=CDL-AD(2016)007-e

(5)  HL C 378., 2017.11.9., 136. o.

(6)  Milieu Ltd (2011), „Összehasonlító tanulmány a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről a nemek közötti egyenlőségre és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó jogszabályok tekintetében”, összefoglaló jelentés, az Európai Bizottság Jogérvényesülési Főigazgatósága, Brüsszel.

(7)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?p=&Ref=CM/Rec(2010)12&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&BackColor Intranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383&direct=true

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596804/IPOL_STU(2017)596804_EN.pdf.

(9)  https://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp

(10)  HL C 436., 2015.12.24., 1. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/42

---

P8_TA(2018)0221

A géntechnológiával módosított GA21 (MONØØØ21-9) kukorica

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056125-02– 2018/2698(RSP))

(2020/C 76/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozattervezetre (D056125-02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított GA21 (MON-ØØØ21-9) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozattervezetre (D056125-02),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2017. szeptember 21-én elfogadott és 2017. október 24-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2017. szeptember 21-én elfogadott és 2017. október 24-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel a 2008/280/EK bizottsági határozat (5) engedélyezte a géntechnológiával módosított GA 21 kukoricát („géntechnológiával módosított GA21 kukorica”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedélykérelem kiterjed a GA21 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2008/280/EK bizottsági határozat (5) engedélyezte a géntechnológiával módosított GA 21 kukoricát („géntechnológiával módosított GA21 kukorica”) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedélykérelem kiterjed a GA21 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát;

| B. | mivel a 2008/280/EK bizottsági határozatot megelőzően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2007. szeptember 13-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2007. október 2-én tettek közzé (6) (EFSA 2007); |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008/280/EK bizottsági határozatot megelőzően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2007. szeptember 13-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2007. október 2-én tettek közzé (6) (EFSA 2007);

| C. | mivel 2016. október 6-án a Syngenta France SAS az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a svájci Syngenta Crop Protection nevében a fenti engedély megújítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

C.

mivel 2016. október 6-án a Syngenta France SAS az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a svájci Syngenta Crop Protection nevében a fenti engedély megújítására vonatkozóan;

| D. | mivel az EFSA 2017. szeptember 21-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. október 24-én tettek közzé (7) (EFSA 2017); |
| --- | --- |

D.

mivel az EFSA 2017. szeptember 21-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. október 24-én tettek közzé (7) (EFSA 2017);

| E. | mivel a GA21 kukoricát úgy fejlesztették ki, hogy az EPSPS fehérje módosított változatának expresszálásával toleráns legyen a glifozáttal szemben; |
| --- | --- |

E.

mivel a GA21 kukoricát úgy fejlesztették ki, hogy az EPSPS fehérje módosított változatának expresszálásával toleráns legyen a glifozáttal szemben;

| F. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek, jelen esetben a glifozát alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik; |
| --- | --- |

F.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek, jelen esetben a glifozát alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik;

| G. | mivel következésképpen várható, hogy a GA21 kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, ami nemcsak a maradékanyag-terhelést növeli a termésben, hanem a géntechnológiával módosított kukorica összetételére és agronómiai jellemzőire is hatással lehet; |
| --- | --- |

G.

mivel következésképpen várható, hogy a GA21 kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak, ami nemcsak a maradékanyag-terhelést növeli a termésben, hanem a géntechnológiával módosított kukorica összetételére és agronómiai jellemzőire is hatással lehet;

| H. | mivel az EFSA 2007 (8) és az EFSA 2017 (9) keretében zajló három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel a tagállamok egyebek mellet szóvá tették, hogy a GA21 kukorica kockázatértékeléséhez további információkra van szükség, hogy a biztonságos korábbi felhasználásra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, hogy a GA21 kukorica nyomonkövetési jelentéseiben az engedélyezett időszakban alapvető hiányosságok voltak, és hogy a nyomonkövetési módszer nem teljesen felelt meg a 2001/18/EK irányelvben foglalt követelményeknek |
| --- | --- |

H.

mivel az EFSA 2007 (8) és az EFSA 2017 (9) keretében zajló három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel a tagállamok egyebek mellet szóvá tették, hogy a GA21 kukorica kockázatértékeléséhez további információkra van szükség, hogy a biztonságos korábbi felhasználásra vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, hogy a GA21 kukorica nyomonkövetési jelentéseiben az engedélyezett időszakban alapvető hiányosságok voltak, és hogy a nyomonkövetési módszer nem teljesen felelt meg a 2001/18/EK irányelvben foglalt követelményeknek

| I. | mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete (EFSA GMO-testület) is úgy véli, hogy a kérelmezővel és a kockázatkezelőkkel további eszmecserét kell folytatni a behozatalra és feldolgozásra szánt géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatalt követő környezeti nyomon követési tervének gyakorlati megvalósításáról; |
| --- | --- |

I.

mivel az EFSA géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete (EFSA GMO-testület) is úgy véli, hogy a kérelmezővel és a kockázatkezelőkkel további eszmecserét kell folytatni a behozatalra és feldolgozásra szánt géntechnológiával módosított növények forgalomba hozatalt követő környezeti nyomon követési tervének gyakorlati megvalósításáról;

| J. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| K. | mivel a Parlament létrehozta a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottságot, amely segít megállapítani, hogy betartották-e a vonatkozó uniós tudományos normákat és érte-e tisztességtelen iparági befolyás az uniós ügynökségek által a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban levont következtetéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament létrehozta a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottságot, amely segít megállapítani, hogy betartották-e a vonatkozó uniós tudományos normákat és érte-e tisztességtelen iparági befolyás az uniós ügynökségek által a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban levont következtetéseket;

| L. | mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó testülete szerint általában nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (10); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (11); |
| --- | --- |

L.

mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó testülete szerint általában nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (10); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (11);

| M. | mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek azokban az országokban, ahol a GA21 kukoricát termesztik (Argentína, Brazília, Kanada, Japán, Paraguay, Fülöp-szigetek, Dél-Afrika, USA, Uruguay és Vietnam); |
| --- | --- |

M.

mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek azokban az országokban, ahol a GA21 kukoricát termesztik (Argentína, Brazília, Kanada, Japán, Paraguay, Fülöp-szigetek, Dél-Afrika, USA, Uruguay és Vietnam);

| N. | mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA GMO-testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a GA21 kukorica glifozáttal való permetezésének hatásait nem értékelték; |
| --- | --- |

N.

mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA GMO-testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a GA21 kukorica glifozáttal való permetezésének hatásait nem értékelték;

| O. | mivel a tagállamok számára nem kötelező az importált kukorica glifozátmaradványainak értékelésére a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó többéves összehangolt többéves ellenőrzési program részeként a maximális maradékanyag-határértékeknek való, a Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (12) szerinti megfelelés biztosítása érdekében, sem pedig a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozóan (13); mivel ezért nem ismeretes, hogy az importált GA21 kukorica glifozátmaradványai megfelelnek-e az uniós maximális maradékanyag-határértékeknek; |
| --- | --- |

O.

mivel a tagállamok számára nem kötelező az importált kukorica glifozátmaradványainak értékelésére a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó többéves összehangolt többéves ellenőrzési program részeként a maximális maradékanyag-határértékeknek való, a Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (12) szerinti megfelelés biztosítása érdekében, sem pedig a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozóan (13); mivel ezért nem ismeretes, hogy az importált GA21 kukorica glifozátmaradványai megfelelnek-e az uniós maximális maradékanyag-határértékeknek;

| P. | mivel a GA21 kukoricát többek között Argentínában is termesztik; mivel a glifozát alkalmazásának egészségpusztító hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel az Unió elkötelezte magát az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (14); |
| --- | --- |

P.

mivel a GA21 kukoricát többek között Argentínában is termesztik; mivel a glifozát alkalmazásának egészségpusztító hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel az Unió elkötelezte magát az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai mellett, amelyek magukban foglalják azt a kötelezettségvállalást, hogy 2030-ra jelentősen csökkenteni kell a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő, a víz és a talaj szennyezettsége, illetve fertőzöttsége okozta halálesetek és megbetegedések számát (3. fenntartható fejlesztési cél, 3.9. cél) (14);

| Q. | mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén, annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió elkötelezett a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia iránt, amelynek célja, hogy minimalizálja az ellentmondásokat és kialakítsa a szinergiákat a különféle uniós szakpolitikák között, többek között a kereskedelem, a környezet és a mezőgazdaság terén, annak érdekében, hogy a fejlődő országok javát szolgálja és növelje a fejlesztési együttműködés hatékonyságát;

| R. | mivel az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát hagyományos (azaz géntechnológiával nem módosított) növényeken való reprezentatív alkalmazási módjai közül egy kivételével mindegyik „kockázatot jelent a vadon élő, nem célzott szárazföldi gerincesekre”, miközben a hagyományos növényeken történő legfontosabb alkalmazása tekintetében is hosszú távú súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősök esetében (15); mivel az ECHA a glifozátot a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyagnak tartja; mivel a glifozát alkalmazásának a biológiai sokféleségre és a környezetre gyakorolt negatív hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel például egy, az USA-ban végzett 2017-es tanulmány negatív korrelációt mutat a glifozáthasználata és a pompás királylepke felnőtt egyedeinek elterjedése között, különösen a koncentrált mezőgazdasági területeken (16); |
| --- | --- |

R.

mivel az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát hagyományos (azaz géntechnológiával nem módosított) növényeken való reprezentatív alkalmazási módjai közül egy kivételével mindegyik „kockázatot jelent a vadon élő, nem célzott szárazföldi gerincesekre”, miközben a hagyományos növényeken történő legfontosabb alkalmazása tekintetében is hosszú távú súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősök esetében (15); mivel az ECHA a glifozátot a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyagnak tartja; mivel a glifozát alkalmazásának a biológiai sokféleségre és a környezetre gyakorolt negatív hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel például egy, az USA-ban végzett 2017-es tanulmány negatív korrelációt mutat a glifozáthasználata és a pompás királylepke felnőtt egyedeinek elterjedése között, különösen a koncentrált mezőgazdasági területeken (16);

| S. | mivel a GA21 kukorica forgalomba hozatalának engedélyezése növelni fogja a harmadik országokban történő termesztés iránti keresletet; mivel – amint azt fent már említettük – a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényeken (a géntechnológiával nem módosított növényekhez képest) várhatóan nagyobb és többszöri gyomirtó-adagolást alkalmaznak, mivel azokat szándékosan erre a célra tervezték; |
| --- | --- |

S.

mivel a GA21 kukorica forgalomba hozatalának engedélyezése növelni fogja a harmadik országokban történő termesztés iránti keresletet; mivel – amint azt fent már említettük – a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényeken (a géntechnológiával nem módosított növényekhez képest) várhatóan nagyobb és többszöri gyomirtó-adagolást alkalmaznak, mivel azokat szándékosan erre a célra tervezték;

| T. | mivel az Unió részes fele az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének, amely a felekre ruházza annak biztosítását, hogy a joghatóságuk alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (17); mivel a GA21 kukorica engedélyezése az Unió joghatósága alá tartozik; |
| --- | --- |

T.

mivel az Unió részes fele az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének, amely a felekre ruházza annak biztosítását, hogy a joghatóságuk alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (17); mivel a GA21 kukorica engedélyezése az Unió joghatósága alá tartozik;

| U. | mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek géntechnológiával módosított növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel 2015-ben globálisan legalább 29 gyomnövényfaj volt a glifozáttal szemben ellenálló (18); |
| --- | --- |

U.

mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek géntechnológiával módosított növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel 2015-ben globálisan legalább 29 gyomnövényfaj volt a glifozáttal szemben ellenálló (18);

| V. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt;

| W. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (19); |
| --- | --- |

W.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (19);

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (20) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (20) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| Y. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottságnak a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy kell eljárnia, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

Y.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottságnak a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy kell eljárnia, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| Z. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság az engedély megújítására vonatkozó határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

Z.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság az engedély megújítására vonatkozó határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (21) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja különösen a Bizottságot, hogy a glifozáttal szemben ellenálló géntechnológiával módosított valamennyi növény behozatalának felfüggesztésével tegyen eleget a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében tett kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekkel való permetezés maradékanyagainak teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megismétli, hogy elkötelezett a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos munka iránt többek között annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság visszavonja a javaslatot abban az esetben, ha az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem ad ki véleményt a géntechnológiával módosított szervezetek termesztésének vagy akár élelmiszer, akár takarmány célú felhasználásának jóváhagyása tekintetében; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az ugyanezen bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

8.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1 507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1 507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1 507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1 507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0396). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0396).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0397). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0397).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0398). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0398).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59122 (DAS-59122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

(5)  2008. március 28-i 2008/280/EK bizottsági határozat a géntechnológiával módosított GA21 kukoricát (MON-ØØØ21-9) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 87., 2008.3.29., 19. o.).

(6)  https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/541

(7)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(8)  G. melléklet – Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-226

(9)  G. melléklet – Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2016-00714

(10)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés. EFSA Journal 2015, 13 (11):4302. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(11)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(12)  A Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (2017. április 6.) a 2018., 2019. és 2020. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 94., 2017.4.7., 12. o.).

(13)  A Bizottság (EU) 2018/555 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 92., 2018.4.10., 6. o.).

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(16)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(17)  https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03 3. cikk

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(19)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(20)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(21)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/48

---

P8_TA(2018)0222

Géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukorica és az 1 507, 59 122, MON 810 és NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukorica

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1 507, 59 122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D056123-02– 2018/2699(RSP))

(2020/C 76/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1 507, 59 122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D056123-02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a 1 507, 59 122, MON 810 és az NK603 genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és a 2009/815/EK, a 2010/428/EU és a 2010/432/EU határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D056123-02),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2017. november 14-én elfogadott és 2017. november 28-án közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2017. november 14-én elfogadott és 2017. november 28-án közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2011. február 3-án a Pioneer Overseas Corporation a Pioneer Hi-Bred International Inc., (Egyesült Államok) nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban a „kérelem”); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. február 3-án a Pioneer Overseas Corporation a Pioneer Hi-Bred International Inc., (Egyesült Államok) nevében az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan (a továbbiakban a „kérelem”); mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egységes génmódosítási események tíz alkombinációjára vonatkozott, amelyből ötöt már engedélyeztek; mivel az említett alkombinációk közül nyolcat a bizottsági végrehajtási határozat tervezete szabályoz; mivel az 1 507 × NK603 és az NK603 × MON 810 alkombinációkat a Bizottság különböző határozatai alapján már engedélyezték; |
| --- | --- |

B.

mivel a kérelem a géntechnológiával módosított kukoricát alkotó egységes génmódosítási események tíz alkombinációjára vonatkozott, amelyből ötöt már engedélyeztek; mivel az említett alkombinációk közül nyolcat a bizottsági végrehajtási határozat tervezete szabályoz; mivel az 1 507 × NK603 és az NK603 × MON 810 alkombinációkat a Bizottság különböző határozatai alapján már engedélyezték;

| C. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. november 14-én az 1829/2003/EK rendelet (5) 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. november 28-án tettek közzé; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2017. november 14-én az 1829/2003/EK rendelet (5) 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2017. november 28-án tettek közzé;

| D. | mivel a géntechnológiával módosított kukorica négy genetikailag módosított kukoricaesemény keresztezéséből származik: az 1 507 Cr1F rovarölő fehérjét tartalmaz, és ellenálló a glufozinát gyomirtó szerrel szemben; az 59 122 Cry34Ab1 és Cry35Ab1 rovarölő fehérjét tartalmaz, és szintén ellenálló a glufozinát gyomirtó szerrel szemben; a MON810 Cr1Ab rovarölő fehérjét tartalmaz; az NK603 a glifozát gyomirtó szerekkel szemben ellenállóvá tévő két enzimet tartalmaz; |
| --- | --- |

D.

mivel a géntechnológiával módosított kukorica négy genetikailag módosított kukoricaesemény keresztezéséből származik: az 1 507 Cr1F rovarölő fehérjét tartalmaz, és ellenálló a glufozinát gyomirtó szerrel szemben; az 59 122 Cry34Ab1 és Cry35Ab1 rovarölő fehérjét tartalmaz, és szintén ellenálló a glufozinát gyomirtó szerrel szemben; a MON810 Cr1Ab rovarölő fehérjét tartalmaz; az NK603 a glifozát gyomirtó szerekkel szemben ellenállóvá tévő két enzimet tartalmaz;

| E. | mivel a kiegészítő gyomirtó szerek, jelen esetben a glifozát és a glufozinát alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik; |
| --- | --- |

E.

mivel a kiegészítő gyomirtó szerek, jelen esetben a glifozát és a glufozinát alkalmazása a szokásos mezőgazdasági gyakorlat részét képezi a gyomirtó szereknek ellenálló növények termesztése esetében, ezért arra kell számítani, hogy a termésben lesznek a permetezésből származó maradványok, és a fogyasztók nem tudják elkerülni ezeket; mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények – hagyományos társaikhoz képest – a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb arányú használatát eredményezik;

| F. | mivel következésképpen várható, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak és glufozinátnak, ami nemcsak a maradékanyag-terhelést növeli a termésben, hanem a géntechnológiával módosított kukorica összetételére és agronómiai jellemzőire is hatással lehet; |
| --- | --- |

F.

mivel következésképpen várható, hogy a géntechnológiával módosított kukorica nagyobb mértékben és ismétlődően lesz kitéve glifozátnak és glufozinátnak, ami nemcsak a maradékanyag-terhelést növeli a termésben, hanem a géntechnológiával módosított kukorica összetételére és agronómiai jellemzőire is hatással lehet;

| G. | mivel egy független tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA kockázatértékelése nem fogadható el, mivel az EFSA többek között nem kért be semmilyen empirikus adatot a toxicitásra és az immunrendszerre gyakorolt hatásra, a halmozott hatásokra és a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb adagolásának következményeire vonatkozóan, továbbá a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan volt és nem helytálló feltételezéseken alapult, valamint nem terveztek rendszert a szivárgás és annak potenciális egészségügyi hatásainak eseti nyomon követésére (6); |
| --- | --- |

G.

mivel egy független tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy az EFSA kockázatértékelése nem fogadható el, mivel az EFSA többek között nem kért be semmilyen empirikus adatot a toxicitásra és az immunrendszerre gyakorolt hatásra, a halmozott hatásokra és a kiegészítő gyomirtó szerek nagyobb adagolásának következményeire vonatkozóan, továbbá a környezeti kockázatértékelés elfogadhatatlan volt és nem helytálló feltételezéseken alapult, valamint nem terveztek rendszert a szivárgás és annak potenciális egészségügyi hatásainak eseti nyomon követésére (6);

| H. | mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a jelenleg még nem engedélyezett alkombináció 59 122 × MON810 × NK603-as többszörös genetikai eseményére; mivel az engedély kiadását egy többszörös genetikai esemény esetében nem szabad fontolóra venni minden egyes alkombináció kísérleti adatainak alapos értékelése nélkül; |
| --- | --- |

H.

mivel a kérelem benyújtója nem bocsátott rendelkezésre kísérleti adatokat a jelenleg még nem engedélyezett alkombináció 59 122 × MON810 × NK603-as többszörös genetikai eseményére; mivel az engedély kiadását egy többszörös genetikai esemény esetében nem szabad fontolóra venni minden egyes alkombináció kísérleti adatainak alapos értékelése nélkül;

| I. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (8); |
| --- | --- |

I.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár (8);

| J. | mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette; |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015. novemberben arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, és az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017. márciusban arra a következtetésre jutott, hogy veszélyes/rákkeltő anyagként való besorolása nem indokolt; mivel ezzel ellentétben az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége a glifozátot az emberekre nézve valószínűleg rákkeltő hatásúnak minősítette;

| K. | mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó testülete szerint általában nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10); |
| --- | --- |

K.

mivel az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó testülete szerint általában nem vonhatóak le következtetések a géntechnológiával módosított növények glifozátformulációval való permetezéséből származó maradványanyagok biztonságával kapcsolatban (9); mivel a kereskedelmi forgalomban kapható, a glifozát permetezésére használt készítményekben található adalékanyagok és azok keverékei magasabb toxicitást mutathatnak, mint a hatóanyag maga (10);

| L. | mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek azokban az országokban, ahol a géntechnológiával módosított kukoricát termesztik (Kanada és Japán); |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió a toxicitásával kapcsolatos aggályok miatt már kivonta a forgalomból a polietoxilált faggyúamin elnevezésű glifozátos adalékanyagot; mivel azonban továbbra is előfordulhat, hogy aggályos adalékanyagokat és keverékeket engedélyeznek azokban az országokban, ahol a géntechnológiával módosított kukoricát termesztik (Kanada és Japán);

| M. | mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA GMO-testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított kukorica gyomirtó szerekkel való permetezésének hatásait nem értékelték, és a glifozáttal és a glufozináttal való permetezés halmozott hatása sem került megállapításra; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyomirtó szerek és azok metabolitjainak maradékanyag-szintjére alapvető fontosságúak a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növények alapos kockázatelemzéséhez; mivel a gyomirtó szerekkel való permetezésből származó maradékanyagok az EFSA GMO-testületének hatáskörén kívül esnek; mivel a géntechnológiával módosított kukorica gyomirtó szerekkel való permetezésének hatásait nem értékelték, és a glifozáttal és a glufozináttal való permetezés halmozott hatása sem került megállapításra;

| N. | mivel a tagállamok számára nem kötelező az importált kukorica glifozát- vagy glufozinátmaradványainak értékelésére a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó többéves összehangolt többéves ellenőrzési program részeként a maximális maradékanyag-határértékeknek való, a Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (11) szerinti megfelelés biztosítása érdekében, sem pedig a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozóan (12); mivel ezért nem ismeretes, hogy a géntechnológiával módosított, importált kukorica glifozát- vagy glufozinátmaradványai megfelelnek-e az uniós maximális maradékanyag-határértékeknek; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok számára nem kötelező az importált kukorica glifozát- vagy glufozinátmaradványainak értékelésére a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó többéves összehangolt többéves ellenőrzési program részeként a maximális maradékanyag-határértékeknek való, a Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (11) szerinti megfelelés biztosítása érdekében, sem pedig a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozóan (12); mivel ezért nem ismeretes, hogy a géntechnológiával módosított, importált kukorica glifozát- vagy glufozinátmaradványai megfelelnek-e az uniós maximális maradékanyag-határértékeknek;

| O. | mivel a többszörös genetikai esemény négy rovarölő toxint produkál: a lepidopterákta ható Cry1F-t és Cry1Ab-t, valamint a kolepetárkra ható Cry34Ab1-t és Cry35Ab1-t; mivel az egyik, a Bt-toxinoknak és a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagainak lehetséges egészségügyi hatásairól szóló 2017. évi tudományos tanulmány megállapítja, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyomirtó szerek maradékanyagaira és ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatására (13); mivel ezt az EFSA nem vizsgálta; |
| --- | --- |

O.

mivel a többszörös genetikai esemény négy rovarölő toxint produkál: a lepidopterákta ható Cry1F-t és Cry1Ab-t, valamint a kolepetárkra ható Cry34Ab1-t és Cry35Ab1-t; mivel az egyik, a Bt-toxinoknak és a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagainak lehetséges egészségügyi hatásairól szóló 2017. évi tudományos tanulmány megállapítja, hogy különös figyelmet kell fordítani a gyomirtó szerek maradékanyagaira és ezek Bt-toxinokkal való kölcsönhatására (13); mivel ezt az EFSA nem vizsgálta;

| P. | mivel az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát hagyományos (azaz géntechnológiával nem módosított) növényeken való reprezentatív alkalmazási módjai közül egy kivételével mindegyik „kockázatot jelent a vadon élő, nem célzott szárazföldi gerincesekre”, miközben a hagyományos növényeken történő legfontosabb alkalmazása tekintetében is hosszú távú súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősök esetében (14); mivel az ECHA a glifozátot a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyagnak tartja; mivel a glifozát alkalmazásának a biológiai sokféleségre és a környezetre gyakorolt negatív hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel például egy, az USA-ban végzett 2017-es tanulmány negatív korrelációt mutat a glifozáthasználata és a pompás királylepke felnőtt egyedeinek elterjedése között, különösen a koncentrált mezőgazdasági területeken (15); |
| --- | --- |

P.

mivel az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a glifozát hagyományos (azaz géntechnológiával nem módosított) növényeken való reprezentatív alkalmazási módjai közül egy kivételével mindegyik „kockázatot jelent a vadon élő, nem célzott szárazföldi gerincesekre”, miközben a hagyományos növényeken történő legfontosabb alkalmazása tekintetében is hosszú távú súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősök esetében (14); mivel az ECHA a glifozátot a vízi élővilágra mérgező, hosszan tartó károsodást okozó anyagnak tartja; mivel a glifozát alkalmazásának a biológiai sokféleségre és a környezetre gyakorolt negatív hatása bőséges dokumentációval rendelkezik; mivel például egy, az USA-ban végzett 2017-es tanulmány negatív korrelációt mutat a glifozáthasználata és a pompás királylepke felnőtt egyedeinek elterjedése között, különösen a koncentrált mezőgazdasági területeken (15);

| Q. | mivel a géntechnológiával módosított kukorica forgalomba hozatalának engedélyezése növelni fogja a harmadik országokban történő termesztés iránti keresletet; mivel – amint azt fent már említettük – a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényeken (a géntechnológiával nem módosított növényekhez képest) nagyobb és többszöri gyomirtó-adagolást alkalmaznak, mivel azokat szándékosan erre a célra tervezték; |
| --- | --- |

Q.

mivel a géntechnológiával módosított kukorica forgalomba hozatalának engedélyezése növelni fogja a harmadik országokban történő termesztés iránti keresletet; mivel – amint azt fent már említettük – a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényeken (a géntechnológiával nem módosított növényekhez képest) nagyobb és többszöri gyomirtó-adagolást alkalmaznak, mivel azokat szándékosan erre a célra tervezték;

| R. | mivel az Unió részes fele az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének, amely a felekre ruházza annak biztosítását, hogy a joghatóságuk alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (16); mivel a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezése az Unió joghatósága alá tartozik; |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió részes fele az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezményének, amely a felekre ruházza annak biztosítását, hogy a joghatóságuk alá tartozó tevékenységek ne okozzanak kárt más országok környezetében (16); mivel a géntechnológiával módosított kukorica engedélyezése az Unió joghatósága alá tartozik;

| S. | mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek géntechnológiával módosított növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel 2015-ben globálisan legalább 29 gyomnövényfaj volt a glifozáttal szemben ellenálló (17); |
| --- | --- |

S.

mivel a több szelektív gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kifejlesztése főként annak tulajdonítható, hogy azokban az országokban, amelyek nagymértékben termesztenek géntechnológiával módosított növényeket, a gyomnövények gyorsan ellenállóvá válnak a glifozáttal szemben; mivel 2015-ben globálisan legalább 29 gyomnövényfaj volt a glifozáttal szemben ellenálló (17);

| T. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; |
| --- | --- |

T.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2018. április 23-án úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt;

| U. | mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (18); |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottság számos alkalommal sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta a Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság támogatás nélkül volt kénytelen engedélyezési határozatokat elfogadni, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok esetében általánossá vált az az egyébiránt kivételes döntéshozatali gyakorlat, hogy a dossziét végleges jóváhagyásra visszaküldik a Bizottsághoz; mivel e gyakorlat kapcsán Juncker elnök úr is kijelentette, hogy az nem demokratikus (18);

| V. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (19) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

V.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án első olvasatban (19) elutasította, továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| W. | mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottságnak a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy kell eljárnia, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést; |
| --- | --- |

W.

mivel a 182/2011/EU rendelet (14) preambulumbekezdése szerint a Bizottságnak a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy kell eljárnia, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a különösen érzékeny ágazatokra – a fogyasztók egészségének védelmére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést;

| X. | mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság az engedély megújítására vonatkozó határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is; |
| --- | --- |

X.

mivel az 1829/2003/EK rendelet kimondja, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszer vagy takarmány nem lehet káros hatással az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, és hogy a Bizottság az engedély megújítására vonatkozó határozatának megszövegezése során figyelembe veszi az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a kérdéses ügyre vonatkozó egyéb jogszerű tényezőket is;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja különösen a Bizottságot, hogy a glifozáttal szemben ellenálló géntechnológiával módosított valamennyi növény behozatalának felfüggesztésével tegyen eleget a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében tett kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot különösen arra, hogy ne engedélyezze az élelmiszerként vagy takarmányként felhasználandó, géntechnológiával módosított olyan növények behozatalát, amelyeket ellenállóvá tettek az Unión belül tiltott gyomirtó szerekkel szemben (jelen esetben a glufozinát, amelynek engedélye 2018. július 31-én lejár); |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerekkel és a termesztés helye szerinti országban alkalmazott kereskedelmi készítményekkel való permetezés maradékanyagainak teljes körű értékelése nélkül ne engedélyezzen semmilyen, a gyomirtó szereknek ellenálló géntechnológiával módosított növényt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek használatának és a gyomirtó szerek maradványainak kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy élelmiszer és takarmány célú behozatalra szánják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy elkötelezett a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslattal kapcsolatos munka iránt többek között annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság visszavonja a javaslatot abban az esetben, ha az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság nem ad ki véleményt a géntechnológiával módosított szervezetek termesztésének vagy akár élelmiszer, akár takarmány célú felhasználásának jóváhagyása tekintetében; felszólítja a Tanácsot, hogy haladéktalanul tegyen előrelépéseket az ugyanezen bizottsági javaslattal kapcsolatos munkájában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1 507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.). |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1 507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.).

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.). |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (HL C 399., 2017.11.24., 71. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 19. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 17. o.).

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.). |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 35., 2018.1.31., 15. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 108. o.).

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.). |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (HL C 86., 2018.3.6., 111. o.).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0123),

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017. május 17-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017. szeptember 13-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-68416-4 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017. október 4-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított DAS-44406-6 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0378).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0396). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0396).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0397). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0397).

| — | 2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0398). |
| --- | --- |

—

2017. október 24-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) és MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) olajrepcét tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0398).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59 122 (DAS-59 122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 59 122 (DAS-59 122-7) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018. március 1-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6 kukoricát, valamint MON 87427, MON 89034 és NK603 genetikai eseményekből kettőt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről, és a 2010/420/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018. május 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított H7-1 cukorrépából (KM-ØØØH71-4) előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0197).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(6)  https://www.testbiotech.org/node/2130

(7)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(8)  Az (EU) 2015/404 bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 7. pontja (HL L 67., 2015.3.12., 6. o.).

(9)  Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés. EFSA Journal 2015, 13 (11):4302. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  A Bizottság (EU) 2017/660 végrehajtási rendelete (2017. április 6.) a 2018., 2019. és 2020. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 94., 2017.4.7., 12. o.).

(12)  A Bizottság (EU) 2018/555 végrehajtási rendelete (2018. április 9.) a 2019., 2020. és 2021. évre vonatkozó, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 92., 2018.4.10., 6. o.).

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(14)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(15)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(16)  https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-033. cikk

(17)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(18)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(19)  HL C 355., 2017.10.20., 165. o.

(20)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/54

---

P8_TA(2018)0223

Az uniós piacra jutási kritériumokkal rendelkező halászati termékek megfelelőségének megállapítása

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az uniós piacra jutási kritériumokkal rendelkező halászati termékek megfelelőségének megállapítására vonatkozó ellenőrző intézkedések végrehajtásáról (2017/2129(INI))

(2020/C 76/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a közös halászati politika ellenőrzési rendszerére, beleértve a 2009/1224/EK tanácsi rendeletet (2), a 2008/1005/EK tanácsi rendeletet (3), valamint a 2017/2403/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika ellenőrzési rendszerére, beleértve a 2009/1224/EK tanácsi rendeletet (2), a 2008/1005/EK tanácsi rendeletet (3), valamint a 2017/2403/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4),

| — | tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a halállományok megőrzésére irányuló, a nem fenntartható halászatot engedélyező országok esetében alkalmazandó egyes intézkedésekről szóló, 2012. október 25-i 1026/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a halállományok megőrzésére irányuló, a nem fenntartható halászatot engedélyező országok esetében alkalmazandó egyes intézkedésekről szóló, 2012. október 25-i 1026/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettek a Számvevőszék „Importeljárások: jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” című, 2017. decemberi 19/2017. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettek a Számvevőszék „Importeljárások: jogszabályi keretek hiányosságai és a nem kellően eredményes végrehajtás hátrányos hatással vannak az Unió pénzügyi érdekeire” című, 2017. decemberi 19/2017. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „A halászflották igazgatása a legkülső régiókban” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A halászflották igazgatása a legkülső régiókban” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0156/2018),

| A. | mivel a világ legnagyobb, halászati és akvakultúra-termékeket forgalmazó piaca az EU, 2016-ban a teljes behozatal 24%-át fogadta be, és az ilyen termékek fogyasztásának több mint 60%-a a behozataltól függ; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ legnagyobb, halászati és akvakultúra-termékeket forgalmazó piaca az EU, 2016-ban a teljes behozatal 24%-át fogadta be, és az ilyen termékek fogyasztásának több mint 60%-a a behozataltól függ;

| B. | mivel a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalásában (9) az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó európai kereskedelempolitika elé alapvető célként kell kitűzni annak biztosítását, hogy az importált termékek is minden szempontból megfeleljenek a közösségi termékekkel szemben felállított követelményeknek, és hogy az EU-nak a halállomány megőrzése és a halászat fenntartása érdekében tett erőfeszítései összeegyeztethetetlenek a termékek olyan országokból történő importálásával, amelyek úgy halásznak, hogy közben nem törődnek a fenntarthatósággal, |
| --- | --- |

B.

mivel a közös halászati politika reformjának fényében a halászati és akvakultúra-termékek Európai Unióba való behozatalának rendszeréről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalásában (9) az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy a halászati és akvakultúra-termékek importálására vonatkozó európai kereskedelempolitika elé alapvető célként kell kitűzni annak biztosítását, hogy az importált termékek is minden szempontból megfeleljenek a közösségi termékekkel szemben felállított követelményeknek, és hogy az EU-nak a halállomány megőrzése és a halászat fenntartása érdekében tett erőfeszítései összeegyeztethetetlenek a termékek olyan országokból történő importálásával, amelyek úgy halásznak, hogy közben nem törődnek a fenntarthatósággal,

| C. | mivel a Bizottság 2015. október 14-i„A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleménye (COM(2015)0497) szerint az Uniónak felelősségteljesebb kereskedelempolitikát kell folytatnia a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának eszközeként; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2015. október 14-i„A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleménye (COM(2015)0497) szerint az Uniónak felelősségteljesebb kereskedelempolitikát kell folytatnia a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának eszközeként;

| D. | mivel a tagállamok feladata ellenőrizni, hogy az uniós tenyésztőktől származó halak megfelelnek-e az EU egészségügyi előírásainak, míg az importált halak esetében az Európai Bizottság engedélyezi a harmadik országoknak, hogy azonosítsák azokat a létesítményeket, amelyek exportálhatnak halászati termékeket az EU-ba, feltéve, hogy azonos előírásokat tudnak garantálni; |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamok feladata ellenőrizni, hogy az uniós tenyésztőktől származó halak megfelelnek-e az EU egészségügyi előírásainak, míg az importált halak esetében az Európai Bizottság engedélyezi a harmadik országoknak, hogy azonosítsák azokat a létesítményeket, amelyek exportálhatnak halászati termékeket az EU-ba, feltéve, hogy azonos előírásokat tudnak garantálni;

| E. | mivel az EU legkülső régiói a Karib-térségben, az Indiai-óceánon és az Atlanti-óceánon olyan harmadik országok szomszédságában találhatóak, amelyek halászati, termelési és forgalmazási feltételei nem mindig felelnek meg az európai szabványoknak, ami tisztességtelen kereskedelmet eredményez a helyi termelők számára; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU legkülső régiói a Karib-térségben, az Indiai-óceánon és az Atlanti-óceánon olyan harmadik országok szomszédságában találhatóak, amelyek halászati, termelési és forgalmazási feltételei nem mindig felelnek meg az európai szabványoknak, ami tisztességtelen kereskedelmet eredményez a helyi termelők számára;

| F. | mivel számos ratifikálandó és végrehajtandó nemzetközi jogi eszköz foglalkozik a halászokkal, mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 188. számú halászati munkaügyi egyezménye (ILO C188), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 2012. évi fokvárosi egyezménye, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménye (STCW-F), |
| --- | --- |

F.

mivel számos ratifikálandó és végrehajtandó nemzetközi jogi eszköz foglalkozik a halászokkal, mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 188. számú halászati munkaügyi egyezménye (ILO C188), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet 2012. évi fokvárosi egyezménye, valamint a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménye (STCW-F),

| G. | mivel a 3/2017 sz. „Food from the Oceans” („Az óceánokból származó élelmiszer”) című, 2017. november 29-i tudományos szakvélemény következtetései javasolják a fenntartható fejlesztési célok integrálását valamennyi uniós szakpolitikába, valamint ugyanezen megközelítés alkalmazását egyéb nemzetközi színtereken és a világ más régióinak támogatása során, hogy olyan egyensúlyt lehessen kialakítani a gazdasági és az ökológiai célkitűzések között, amely magában foglalja az élelmiszer előállítását és a tengeri környezetet is; |
| --- | --- |

G.

mivel a 3/2017 sz. „Food from the Oceans” („Az óceánokból származó élelmiszer”) című, 2017. november 29-i tudományos szakvélemény következtetései javasolják a fenntartható fejlesztési célok integrálását valamennyi uniós szakpolitikába, valamint ugyanezen megközelítés alkalmazását egyéb nemzetközi színtereken és a világ más régióinak támogatása során, hogy olyan egyensúlyt lehessen kialakítani a gazdasági és az ökológiai célkitűzések között, amely magában foglalja az élelmiszer előállítását és a tengeri környezetet is;

| 1. | megjegyzi, hogy a halászati és akvakultúra-termékek forgalomba hozatala érdekében az uniós gazdasági szereplőknek számos rendeletnek és szigorú követelményeknek kell megfelelniük, beleértve a közös halászati politika szabályait, valamint az egészségügyi, munkaügyi, hajóbiztonsági és környezetvédelmi előírásokat, amelyeket a megfelelőség biztosítása érdekében szabályozások támasztanak alá, meggyőződése, hogy ezek együttesen magas mércét jelentenek a terméknek az uniós fogyasztók által jogosan elvárható minőségére és fenntarthatóságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a harmadik országokban működő halászatok és onnét származó akvakultúra-termékek megfelelése a környezeti és társadalmi fenntarthatóságra vonatkozó uniós előírásoknak elősegítené a fenntartható gazdálkodást ezekben a harmadik országokban, továbbá az uniós termékek és a harmadik országokból származó termékek közötti méltányosabb versenyt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ilyen termékek behozatalára kevesebb ellenőrzés alkalmazandó, a főbb ellenőrzést az egészségügyi előírásoknak, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló rendeletnek (10) való megfelelés ellenőrzése jelenti, utóbbi pedig kizárólag annak biztosítását célozza, hogy a halászat módja megfeleljen az alkalmazandó szabályoknak, |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az importált és az európai halászati és akvakultúra-termékek tekintetében az azonos elbánás biztosítása érdekében, amely az EU halászati politikájának kulcsfontosságú célja kell, hogy legyen, az EU-nak minden importált termék esetében meg kell követelnie az állományok megőrzésére és a velük való gazdálkodásra vonatkozó uniós előírásoknak, valamint az uniós jogszabályokban előírt higiéniai követelményeknek való megfelelést; megjegyzi, hogy ez elősegítené a tisztességesebb verseny megteremtését és javítana a harmadik országok tengeri erőforrások kiaknázására vonatkozó normáin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az EU-nak a közös halászati politika keretében a halállomány megőrzése és a halászat fenntartására érdekében tett fokozott erőfeszítései összeegyeztethetetlenek a halászati és akvakultúra-termékek olyan országokból történő importálásával, amelyek úgy fokozzák halászati erőfeszítéseiket, hogy közben nem törődnek a fenntarthatósággal és csak a rövid távú nyereségességet tartják szem előtt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a halak forgalmazására vonatkozó eltérő szabályok olyan, hátrányosan megkülönböztető piacot hoznak létre, amely kedvezőtlenül érinti az uniós halászokat és haltenyésztőket, ezért fokozni és javítani kell a halászati és akvakultúra-termékek ellenőrzését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az ellenőrzési rendelet (11) alkalmazását minden tagállamban meg kell erősíteni, hogy az ellátási lánc minden szakaszában homogén és harmonizált módon alkalmazásra kerüljön, beleértve a kiskereskedelmi és éttermi szolgáltatásokat, valamint az uniós és az importált termékeket egyaránt; megjegyzi, hogy ez a címkézési rendelkezésekre is vonatkozik; |
| --- | --- |

7.

Egészségügyi előírások

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Unió által előírt és a harmadik országok illetékes hatóságai által alkalmazott, az Unióba exportált halászati termékekre vonatkozó egészségügyi előírások betartásának ellenőrzésére kialakított rendszer nem garantálja kellő mértékben, hogy ezeket az előírásokat mindig betartsák; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson több képzést, technikai segítségnyújtást és alakítson ki több intézményi kapacitásfejlesztésre szolgáló létesítményt annak érdekében, hogy elősegítse a fejlődő országokat az uniós szabályoknak való megfelelésben; ösztönzi az olyan típusú kezdeményezéseket, mint az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság (DG SANTE) által működtetett „jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” elnevezésű program, amely képzéseket nyújt a fejlődő országok hivatalos ellenőrző személyzete számára a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó uniós szabványokról; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragaszkodik ahhoz, hogy az importált halászati és akvakultúra-termékekre, többek között a takarmányokra és takarmány-alapanyagokra, szigorúan és teljes körűen (élelmiszer-biztonság, nyomon követhetőség, megelőzés) alkalmazzák a fogyasztóvédelem szempontjából rendkívül fontos egészségügyi normákkal és ellenőrzésekkel kapcsolatos közösségi szabályozást; ebben a tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy tökéletesítse a harmadik országokra vonatkozó ellenőrzési programját az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal küldetéseinek tökéletesítése révén, elsősorban a küldetésenként ellenőrzendő létesítmények számának növelésével, annak érdekében, hogy a harmadik országokban fennálló helyzetet jobban tükröző eredményeket kapjunk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tudomásul veszi, hogy még az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság által végzett ellenőrzések is azt mutatják, hogy néhány harmadik ország messze elmarad annak biztosításától, hogy a termékeik megfeleljenek a szükséges egészségügyi előírásoknak, legalábbis a halászhajók, feldolgozó hajók és hűtőhajók tekintetében, ami akadályozza az uniós határállomásokon végzett, a jogszabályban előírt egészségügyi követelményeknek való megfelelést vizsgáló egészségügyi ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggasztják azok a beszámolók, amelyek szerint a Nyugat-Afrika partjainál tevékenykedő nem uniós halászhajók nehézségekbe ütköznek a termékek nyomon követhetőségének és az egészségügyi előírások betartásának biztosítása terén; úgy véli, hogy a harmadik országok által az EU-ba történő kivitelre engedéllyel rendelkező hajók és létesítmények számára kiadott tanúsítványok valódiságában nem lehet teljes mértékben megbízni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy annak engedélyezése, hogy a harmadik országok más kiválasztott harmadik országokra (akár part menti államokra) ruházzák az ilyen tanúsítványok kiállításának jogát, ellentétes a lobogó szerinti állam felelősségének elvével, amely a közös halászati politika és az IUU-rendelet egyik alappillére, és különösen ellentétes a fogási tanúsítványt kiállító lobogó szerinti állam felelősségével; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kell szüntetnie azt a gyakorlatot, amely révén lehetővé teszi harmadik országok számára, hogy ezt a hatáskört más országokra ruházzanak át; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli továbbá, hogy a halászhajók egészségügyi vizsgálatát az illetékes hatóságoknak évente legalább egyszer el kell végezniük; |
| --- | --- |

14.

A munkavállalói jogok

| 15. | felhívja a figyelmet arra, hogy míg a tagállamok dicséretes módon ratifikálták a tengerészekre vonatkozó nemzetközi egyezményeket, addig rendkívül gyengén teljesítenek a halászokra vonatkozó egyezmények ratifikálásában, és sürgeti őket, hogy azonnal ratifikálják a vonatkozó jogi eszközöket, beleértve az ILO 188. számú egyezményét, a fokvárosi megállapodást és a halászhajók személyzetének képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményt (STCW-F); |
| --- | --- |

15.

| 16. | gratulál a szociális partnereknek ahhoz, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 155. cikkének alkalmazásával sikerült elérniük az (EU) 2017/159 tanácsi irányelv (12) létrehozását, amely részlegesen végrehajtja az ILO 188. számú egyezményét, valamint sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az irányelv nem foglalkozik az egyéni vállalkozóként működő halászokkal, sürgeti az Európai Bizottságot, hogy egészítse ki a folyamatot egy végrehajtási intézkedéseket tartalmazó kiegészítő irányelvre irányuló javaslat benyújtásával, ahogyan azt a tengeri szállítással kapcsolatban tette; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ezzel összefüggésben az STCW-F tekintetében kezdeményezzen az EUMSZ 155. cikkének alkalmazására irányuló eljárásokat annak érdekében, hogy javítsa a világ egyik legveszélyesebb foglalkozásaként számon tartott halászat során a tengeri biztonságot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja az uniós halászati politika javítására irányuló, folytatódó erőfeszítéseket annak érdekében, hogy környezeti szempontból fenntarthatóbbá váljon, ezáltal biztosítsa a part menti közösségek hosszú távú fennmaradását, valamint a tápláló élelmiszerek forrását; ezzel szembeállítja az uniós piac növekvő nyitottságát az olyan harmadik országokból származó halászati termékek iránt, amelyek gazdálkodási rendszerei kevésbé szigorúak; úgy véli, hogy ez a halászati politika és a kereskedelempolitika közötti koherencia hiányát eredményezi; |
| --- | --- |

18.

Kereskedelempolitika

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság olykor ellentmondásos jelzéseket küld a harmadik országoknak, például olyan országokkal tárgyal szabadkereskedelmi megállapodásokról vagy az uniós piachoz való egyéb hozzáférési lehetőségekről, amelyeket korábban az IUU-rendelet vagy a nem fenntartható halászatról szóló rendelet (13) értelmében nem együttműködő országként azonosított, |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió kereskedelmi és halászati politikái közötti szoros koordinációt, többek között a halászattal kapcsolatos kérdéseket érintő kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások során; elengedhetetlennek tartja a szabadkereskedelmi megállapodások által az uniós halászati termékekre gyakorolt gazdasági és társadalmi hatás elemzését, illetve szükség esetén megfelelő védintézkedések bevezetését és bizonyos halászati termékeket érzékeny terméknek minősítését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy az Unió a világ legjelentősebb halászatitermék-importőreként a többi, jelentős mennyiségű halászati terméket importáló országgal együtt osztozik a politikai felelősségen annak biztosításáért, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kereskedelmi előírásai megfeleljenek a halgazdálkodásra és a halállomány védelmére vonatkozó lehető legmagasabb szintű globális normáknak, ezért felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU két- és többoldalú kereskedelmi megállapodásaiban erősítsék meg a tisztességes, átlátható és fenntartható halkereskedelmet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Bizottság által tárgyalt szabadkereskedelmi megállapodásokba vagy kereskedelmi előírásokat tartalmazó, egyéb többoldalú megállapodásokba foglaljanak bele olyan, a fenntartható fejlődésre vonatkozó, a halászatokkal kapcsolatos konkrét problémákra kitérő fejezeteket, amelyek:






  — | egyértelműen megerősítik az IUU-rendelet követelményeit, és arra kötelezik a harmadik országokat, hogy olyan eljárásokat kezdeményezzenek, amelyekkel megakadályozzák, hogy a jogellenesen, nem bejelentett módon és szabályozatlanul fogott halak bejussanak a piacukra annak érdekében, hogy ezáltal meggátolják, hogy azok közvetve az EU területére kerüljenek, |
| --- | --- | --- |

22.

—

egyértelműen megerősítik az IUU-rendelet követelményeit, és arra kötelezik a harmadik országokat, hogy olyan eljárásokat kezdeményezzenek, amelyekkel megakadályozzák, hogy a jogellenesen, nem bejelentett módon és szabályozatlanul fogott halak bejussanak a piacukra annak érdekében, hogy ezáltal meggátolják, hogy azok közvetve az EU területére kerüljenek,

| — | arra kötelezik a harmadik országokat, hogy ratifikálják és hatékonyan végrehajtsák a legfontosabb nemzetközi halászati egyezményeket, mint az ENSZ tengerjogi egyezményét, az ENSZ halállomány-megállapodását, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a kikötő szerinti államokra vonatkozó intézkedéseiről szóló megállapodását, valamint a FAO betartási megállapodását, és hogy megfeleljenek a regionális halászatirányítási szervezetek előírásainak, |
| --- | --- |

—

arra kötelezik a harmadik országokat, hogy ratifikálják és hatékonyan végrehajtsák a legfontosabb nemzetközi halászati egyezményeket, mint az ENSZ tengerjogi egyezményét, az ENSZ halállomány-megállapodását, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a kikötő szerinti államokra vonatkozó intézkedéseiről szóló megállapodását, valamint a FAO betartási megállapodását, és hogy megfeleljenek a regionális halászatirányítási szervezetek előírásainak,

| 23. | felhív a legkülső régiók érdekeinek alapos megfontolására a fenntartható halászati partnerségi megállapodások vagy kereskedelmi megállapodások megkötése során harmadik országokkal, szükség esetén az érzékeny termékekre alkalmazott kivétel révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a brexit utáni időszakra vonatkozó megállapodás kidolgozása során tegye függővé az Egyesült Királyságnak a halászati és akvakultúra-termékek uniós piacához való hozzáférését az uniós hajók brit vizekhez való hozzáférésétől és a közös halászati politika alkalmazásától; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy javasolja a GSP-rendelet (14) módosítását olyan fontos halászati megállapodások felvétele céljából a ratifikálandó és alkalmazandó megállapodások közé, mint például az ENSZ tengerjogi egyezménye, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodás és a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás, valamint olyan rendelkezésekkel való kiegészítése céljából, amelyek lehetővé teszik a GSP + státusz felfüggesztését azokban az esetekben, amikor a fenti eszközök rendelkezéseit nem alkalmazzák; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezeteinek végrehajtása terén fennálló hiányosságok orvoslása és e rendelkezések megerősítése érdekében azokban kötelező érvényű vitarendezési mechanizmusról kell rendelkezni (amely magában foglalja a kormányok közötti konzultációkat, az egyeztető testület eljárásait, a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést és a civil társadalommal való konzultációt), kiegészítve a nemzetközi kötelezettségvállalások be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók alkalmazásának lehetőségével; |
| --- | --- |

26.

| 27. | riasztónak tartja a Számvevőszék 19/2017. sz. különjelentésében ismertetett gyenge pontokat és kiskapukat a vámellenőrzések terén, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre az abban foglalt ajánlásokat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a nagyvállalatokra vonatkozó általános nem pénzügyi közzétételi kötelezettségeken felül további követelményeket vezettek be a fokozott átvilágítás kötelezettségére vonatkozóan két problematikus ágazatban – a faiparban és a konfliktusövezetből származó ásványok terén – minden méretű szereplőre (beleértve a kkv-kat is), amelyeket a felügyeleti lánc minden pontján alkalmazni kell; úgy véli, hogy a halászati termékek esetében is előnyösek lennének a hasonló kötelezettségek és sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az e termékekre vonatkozó átvilágítási követelmények bevezetésének megvalósíthatóságát; |
| --- | --- |

28.

A forgalmazásra vonatkozó szabályok

| 29. | megjegyzi, hogy míg a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 1379/2013/EU rendelet rendelkezései valamennyi halászati és akvakultúra-termékre vonatkoznak, a fogyasztók számára készült címkékről szólók csak viszonylag kis termékcsoportokra alkalmazandók, amelyek nem foglalják magukban az előkészített, tartósított vagy feldolgozott termékeket; úgy véli, hogy a fogyasztói tájékoztatást e termékek esetében is fejleszteni kell, a címkéken kötelezően feltüntetendő további információk révén; úgy véli, hogy e termékek címkézését a fogyasztók tájékoztatása és a halászati és akvakultúra-termékek nyomon követhetősége érdekében javítani kell; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az uniós halászok és haltenyésztők fenntarthatóságra irányuló erőfeszítéseiről szóló tájékoztató kampányokat, hangsúlyozva az uniós jogszabályok által előírt magas szintű minőségi és környezetvédelmi előírásokat a harmadik országokéhoz képest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy a közös halászati politika és egyéb uniós jogszabályok szigorú betartása garantálja, hogy az uniós flotta megfeleljen a magas szintű környezetvédelmi, higiéniai-egészségügyi és szociális normáknak, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg egy, az uniós halászati termékeket megkülönböztető címke bevezetésének a lehetőségét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meggyőződése, hogy az európai fogyasztók gyakran más termékeket választanának abban az esetben, ha jobb tájékoztatást kapnának az eladásra kínált termékek tényleges tulajdonságairól, földrajzi eredetéről, minőségükről és az előállítás vagy a halászat körülményeiről; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a halászati termékek címkéin kötelezően feltüntetendő információknak tartalmazniuk kell a terméket kifogó hajó lobogója szerinti állam feltüntetését is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli az évtizedekkel ezelőtt elfogadott forgalmazási előírások Európai Bizottság által nemrégiben indított értékelését, amely azt kívánja megvizsgálni, hogy mely előírásokat kell alkalmazni a mai forgalmazási gyakorlatok és a termékek nyomonkövethetőségével kapcsolatban elérhető technológiák tükrében, |
| --- | --- |

34.

Ellenőrzési szabályozás

| 35. | úgy véli, hogy az ellenőrzési szabályozást átfogó három rendelet kiegyensúlyozott csomagnak tekinthető, és jelentős előrelépéshez vezetett az uniós halászatirányítás terén, |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli azt, ahogy az Európai Bizottság végrehajtotta az IUU-rendeletet a harmadik országok tekintetében, és ezáltal megmutatta, hogy az EU felelős, piac szerint illetékes államként jelentős befolyással bír a globális halászat terén; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást a többi piac szerinti illetékes államra, hogy tegyenek intézkedéseket a jogellenesen, nem bejelentett módon és szabályozatlanul fogott halak forgalomba hozatalának megakadályozása érdekében, |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiemeli a civil társadalom által nemrégiben közzétett jelentést, amely 2010-től fogva elemzi a tengeri eredetű élelmiszerek uniós országokba irányuló importjának alakulását, vagyis attól az évtől kezdve, amelyben az IUU-rendelet hatályba lépett, és amely bemutatja, hogy a harmadik országokból a tagállamokba irányuló behozatal ellenőrzésének hiányosságai és a nem egységes szabályok hogyan teszik lehetővé az előírásoknak nem megfelelő termékek behozatalát az uniós piacra; felhívja tehát a tagállamokat, valamint a tranzit- és a rendeltetési országokat, hogy fokozzák tevékenységük összehangolásukat annak biztosítása érdekében, hogy a halimportra kiadott fogási tanúsítványokat alaposabban megvizsgálják; fontosnak tartja egy olyan harmonizált és összehangolt európai számítógépes rendszer kialakítását, amely megkönnyítheti a halimport ellenőrzését a tagállamokban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság és egyes tagállamok nem tudták szigorúan végrehajtani és betartatni mindhárom rendeletet, ahogyan azt az Európai Bizottság, az Európai Számvevőszék és a független megfigyelők dokumentumai igazolják; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatról szóló (IUU-) rendelet alkalmazása mellett szigorúbb ellenőrzésre van szükség az ilyen halászati termékek piaci értékesítése vonatkozásában, nevezetesen azáltal, hogy az illegális halászatból származó termékek szállításával gyanúsított tagállamokat és vállalatokat szigorúbb ellenőrzésnek vetik alá; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt használjon fel annak biztosítása érdekében, hogy az Unióba halászati és akvakultúra-termékeket exportáló országok szigorú politikát alkalmazzanak az állományok megőrzése érdekében; ösztönzi a Bizottságot, hogy minden megfelelő fórumon és különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben működjön együtt a fenti országokkal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy véli, hogy a végrehajtási hiányosságok számos tekintetben megfigyelhetők, többek között az alábbiakban:






  — | a szankciók egyenlőtlenségei és a pontrendszer alkalmazásának elmulasztása különböző tagállamokban, |
| --- | --- | --- |

41.

—

a szankciók egyenlőtlenségei és a pontrendszer alkalmazásának elmulasztása különböző tagállamokban,

| — | a szankciók nem mindig eléggé visszatartó erejűek, hatékonyak vagy arányosak ahhoz, hogy megelőzzék a jogsértések megismétlődését; |
| --- | --- |

—

a szankciók nem mindig eléggé visszatartó erejűek, hatékonyak vagy arányosak ahhoz, hogy megelőzzék a jogsértések megismétlődését;

| — | nem kielégítő adatgyűjtés és adatcsere a tagállamok által és azok között, különösen a közös és kompatibilis adatbázis hiánya miatt; |
| --- | --- |

—

nem kielégítő adatgyűjtés és adatcsere a tagállamok által és azok között, különösen a közös és kompatibilis adatbázis hiánya miatt;

| — | a halak nyomonkövethetőségének hiányosságai, beleértve a nemzeti határokon való átlépés utáni nyomonkövethetőséget; |
| --- | --- |

—

a halak nyomonkövethetőségének hiányosságai, beleértve a nemzeti határokon való átlépés utáni nyomonkövethetőséget;

| — | a súlyellenőrzési gyakorlatok ellenőrzésének hiányosságai; |
| --- | --- |

—

a súlyellenőrzési gyakorlatok ellenőrzésének hiányosságai;

| — | jelentős különbségek a behozatal és a behozatali helyek ellenőrzésében, beleértve a fogási tanúsítványokat; |
| --- | --- |

—

jelentős különbségek a behozatal és a behozatali helyek ellenőrzésében, beleértve a fogási tanúsítványokat;

| — | a súlyos jogsértések egyértelmű és egységes meghatározásának hiánya a tagállamokban; |
| --- | --- |

—

a súlyos jogsértések egyértelmű és egységes meghatározásának hiánya a tagállamokban;

| 42. | hangsúlyozza, hogy szükséges annak biztosítása, hogy amennyiben egy importált terméket valamely tagállam kikötőjében visszautasítanak, az ne juthasson be az uniós piacra egy másik tagállam másik kikötőjében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | egyetért abban, hogy az ellenőrzési szabályozásra vonatkozó rendeletek egyes rendelkezései többféleképpen értelmezhetők és ezáltal akadályozták az egységes végrehajtást, azonban úgy véli, hogy kellő nyitottsággal és politikai akarattal az Európai Bizottság és a tagállamok növelhetnék a hatályos jogszabályok egységesebb végrehajtására tett erőfeszítéseiket, például útmutatások és értelmezések révén; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy a fenti szándék vezérelte az uniós halászati ellenőrzési rendszer szerinti kötelezettségeknek való megfeleléssel foglalkozó szakértői csoport létrehozását, amelyet a közös halászati politika reformjának részeként hoztak létre, hogy a hiányosságokról folytatott őszinte vita helyszíneként szolgáljon a szereplők számára, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a csoport működése eddig nem a fenti elképzelések szerint alakult; |
| --- | --- |

44.

| 45. | úgy véli, hogy sokkal többet kell tenni az ellenőrzési rendszer teljes körű végrehajtásának ösztönzése érdekében, beleértve a feltárt jogsértések megfelelő nyomon követését, illetve a tagállamok általi jelentéstétel javítását a hozott intézkedésekről, valamint az információk hatékonyabb cseréjét a tagállamok között, illetve a tagállamok és a Bizottság között; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sürgeti a Bizottságot, hogy a rendelkezésére álló eszközök teljes körét használja arra, hogy ösztönözze a tagállamokat az ellenőrzési rendszer rendelkezéseinek teljes körű végrehajtására, beleértve adott esetben az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból származó források visszatartását; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megismétli az uniós halászati ellenőrzések egységessé tételének mikéntjéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalásában (15) levont következtetést, amely szerint az ellenőrzési rendelet vagy az IUU-rendelet felülvizsgálatának célzottnak kell lennie, és kizárólag azokra az aspektusokra kell fókuszálnia, amelyek lehetetlenné teszik a hatékony és egységes ellenőrzéseket az Unió minden tagállamában; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhív arra, hogy az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) hatáskörét terjesszék ki a halászati megállapodások hatálya alá tartozó hajók ellenőrzésére, többek között az aláíró állam illetékes hatóságaival való együttműködés alapján, valamint az EFCA-nak az ehhez szükséges források biztosítására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság határozatot hozott a teljes ellenőrzési rendszer átfogó felülvizsgálatának megindításáról anélkül, hogy megfelelő nyilvános konzultációt folytatott volna az IUU-rendelet végrehajtásáról, az EFCA mandátumáról vagy a teljes csomag felülvizsgálatáról, amint azt a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások előírják; úgy véli, hogy az összes ilyen elemre vonatkozó hivatalos nyilvános konzultáció – a felülvizsgálatra vonatkozó javaslat előterjesztését megelőzően – lehetővé tenné valamennyi érdekelt fél számára, hogy kellő mértékű hozzájárulást nyújtson a közös halászati politika e legkritikusabb pillérének felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

49.

| 50. | határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy a felülvizsgálat nem vezethet a jelenlegi intézkedések gyengüléséhez, hanem inkább a halászati ellenőrzések egyenlő feltételeinek fejlesztésére és megerősítésére kell fókuszálnia, mivel ez az egyetlen lehetséges módja annak, hogy a közös halászati politika „közös” mivoltát garantálni lehessen, |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragaszkodik ahhoz, hogy a felülvizsgált ellenőrzési rendszer a következő alapelveket foglalja magában:






  — | a tengeren, a kikötőkben és a felügyeleti lánc egésze mentén végzett ellenőrzésekre vonatkozó uniós szintű szabványok és normák; |
| --- | --- | --- |

51.

—

a tengeren, a kikötőkben és a felügyeleti lánc egésze mentén végzett ellenőrzésekre vonatkozó uniós szintű szabványok és normák;

| — | a halak teljes nyomon követhetősége a felügyeleti lánc mentén, a hajótól kezdve az utolsó értékesítési pontig; |
| --- | --- |

—

a halak teljes nyomon követhetősége a felügyeleti lánc mentén, a hajótól kezdve az utolsó értékesítési pontig;

| — | valamennyi gazdasági szereplő – beleértve a 10 méter alatti hajókat és a szabadidős halászokat is – fogásainak teljes adatai; |
| --- | --- |

—

valamennyi gazdasági szereplő – beleértve a 10 méter alatti hajókat és a szabadidős halászokat is – fogásainak teljes adatai;

| — | a szankciók azonos szintje minden tagállamban; |
| --- | --- |

—

a szankciók azonos szintje minden tagállamban;

| — | közös meghatározás arra nézve, hogy mi tekintendő jogsértésnek; |
| --- | --- |

—

közös meghatározás arra nézve, hogy mi tekintendő jogsértésnek;

| — | minden tagállam által azonos módon alkalmazott pontrendszer; |
| --- | --- |

—

minden tagállam által azonos módon alkalmazott pontrendszer;

| — | kellően visszatartó erejű, hatékony és arányos szankciók; |
| --- | --- |

—

kellően visszatartó erejű, hatékony és arányos szankciók;

| — | a Bizottság és valamennyi tagállam számára hozzáférhető rendszer az észlelt jogsértésekkel, valamint a jogi és igazságügyi nyomon követéssel kapcsolatos valamennyi információ cseréjére; |
| --- | --- |

—

a Bizottság és valamennyi tagállam számára hozzáférhető rendszer az észlelt jogsértésekkel, valamint a jogi és igazságügyi nyomon követéssel kapcsolatos valamennyi információ cseréjére;

| — | a rendelkezésre álló technológiák terén elért újítások teljes körű bevezetése, valamint a jövőben létrehozandó technológiák bevezetésére való képesség, a jogszabály-módosítás szükségessége nélkül; |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló technológiák terén elért újítások teljes körű bevezetése, valamint a jövőben létrehozandó technológiák bevezetésére való képesség, a jogszabály-módosítás szükségessége nélkül;

| — | a Bizottság és a tagállamok, valamint adott esetben a tagállami régióik felelősségi köreinek egyértelmű meghatározása; |
| --- | --- |

—

a Bizottság és a tagállamok, valamint adott esetben a tagállami régióik felelősségi köreinek egyértelmű meghatározása;

| — | ne kerüljön sor az ellenőrzési rendelet regionalizációjára; |
| --- | --- |

—

ne kerüljön sor az ellenőrzési rendelet regionalizációjára;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtsa be az ellenőrzési rendelet módosítására vonatkozó javaslatát; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragaszkodik ahhoz, hogy az IUU-rendelet rendelkezéseit és elveit semmilyen módon ne lehessen megváltoztatni vagy meggyengíteni, figyelembe véve e rendelet hatalmas sikerét és a világ halászataira gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragaszkodik ahhoz, hogy a harmadik országoknak az előzetes azonosítás, azonosítás és jegyzékbe vétel IUU-rendeletben meghatározott folyamataiba való felvétele bármilyen politikai beavatkozás nélkül történjen, és hogy a jegyzékből való törlést szigorúan arra kell alapozni, hogy az érintett ország teljes mértékben teljesítette-e a Bizottság által szükségesnek ítélt változtatásokat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | úgy véli, hogy az EFCA szerepét meg kell erősíteni annak érdekében, hogy nagyobb szerepet vállalhasson az ellenőrzési és IUU-rendeletek alkalmazásában, ideértve az adatok ellenőrzését és keresztellenőrzését a felügyeleti lánc mentén, a Bizottság és a tagállamok által végzett ellenőrzések tervezését és összehangolását, valamint a fogási tanúsítványok ellenőrzését; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

(2)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

(3)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2017/2403/EU rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

(5)  HL L 354., 2013.12.28., 1. o.

(6)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

(7)  HL L 316., 2012.11.14., 34. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0195.

(9)  HL C 351. E, 2011.12.2., 119. o.

(10)  A Tanács 1005/2008/EK rendelete.

(11)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete.

(12)  HL L 25., 2017.1.31., 12. o.

(13)  1026/2012/EU rendelet.

(14)  978/2012/EU rendelet (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0407.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/62

---

P8_TA(2018)0224

Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről (2018/2037(INI))

(2020/C 76/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közleményre (COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című, 2017. november 29-i bizottsági közleményre (COM(2017)0713),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a közös mezőgazdasági politikát (KAP) és annak célkitűzéseit meghatározó 38. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a közös mezőgazdasági politikát (KAP) és annak célkitűzéseit meghatározó 38. és 39. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 40. cikkére és 42. cikkére, mely létrehozza a mezőgazdasági piacok közös szervezését és meghatározza, hogy a versenyszabályok milyen mértékben vonatkoznak a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 40. cikkére és 42. cikkére, mely létrehozza a mezőgazdasági piacok közös szervezését és meghatározza, hogy a versenyszabályok milyen mértékben vonatkoznak a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére,

| — | tekintettel az EUMSZ 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 13. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 349. cikkére, amely meghatározza a legkülső régiók helyzetét és megállapítja a Szerződések alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 349. cikkére, amely meghatározza a legkülső régiók helyzetét és megállapítja a Szerződések alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban,

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 13-i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („salátarendelet”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló 1306/2013/EU, a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU és az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 652/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 13-i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („salátarendelet”) (1),

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A KAP jövője” című, 2018. március 19-én közzétett tájékoztató dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A KAP jövője” című, 2018. március 19-én közzétett tájékoztató dokumentumára,

| — | tekintettel a növényvédőszerek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és a tagállamok nemzeti cselekvési terveiről és a növényvédőszerek fenntartható használatáról szóló, 2017. október 10-i 2009/128/EK irányelv végrehajtásában elért haladásról szóló bizottsági jelentésre (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédőszerek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és a tagállamok nemzeti cselekvési terveiről és a növényvédőszerek fenntartható használatáról szóló, 2017. október 10-i 2009/128/EK irányelv végrehajtásában elért haladásról szóló bizottsági jelentésre (COM(2017)0587),

| — | tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozásáról, feladatairól, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló 2018. február 6-i határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek uniós engedélyezési eljárásával foglalkozó különbizottság létrehozásáról, feladatairól, összetételéről és megbízatásának idejéről szóló 2018. február 6-i határozatára (4),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2017. számú, „Vidékfejlesztési programozás: egyszerűsítésre és eredményközpontúbb megközelítésre van szükség” című, valamint a 21/2017. számú, „A zöldítés bonyolultabb, környezetvédelmi szempontból egyelőre még nem eredményes jövedelemtámogatási rendszer” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2017. számú, „Vidékfejlesztési programozás: egyszerűsítésre és eredményközpontúbb megközelítésre van szükség” című, valamint a 21/2017. számú, „A zöldítés bonyolultabb, környezetvédelmi szempontból egyelőre még nem eredményes jövedelemtámogatási rendszer” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i bizottsági vitadokumentumra (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i bizottsági vitadokumentumra (COM(2017)0358),

| — | tekintettel „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, 2018. február 14-i bizottsági közleményre (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, 2018. február 14-i bizottsági közleményre (COM(2018)0098),

| — | tekintettel az Európai Vidékfejlesztési Konferencián kiadott, „Jobb életminőség a vidéki területeken” című, 2016. évi Cork 2.0 nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Vidékfejlesztési Konferencián kiadott, „Jobb életminőség a vidéki területeken” című, 2016. évi Cork 2.0 nyilatkozatra,

| — | tekintettel az uniós juh- és kecskeágazat jelenlegi helyzetéről és jövőbeli kilátásairól szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós juh- és kecskeágazat jelenlegi helyzetéről és jövőbeli kilátásairól szóló, 2018. május 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a fehérjenövények termesztésének ösztönzésére irányuló európai stratégiáról – az európai mezőgazdasági ágazatban a fehérje- és hüvelyes növények termesztésének ösztönzéséről szóló 2018. április 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fehérjenövények termesztésének ösztönzésére irányuló európai stratégiáról – az európai mezőgazdasági ágazatban a fehérje- és hüvelyes növények termesztésének ösztönzéséről szóló 2018. április 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalására: A 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló parlamenti álláspont előkészítése (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalására: A 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló parlamenti álláspont előkészítése (7),

| — | tekintettel az EU méhészeti ágazata előtt álló kilátásokról és kihívásokról szóló, 2018. március 1-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU méhészeti ágazata előtt álló kilátásokról és kihívásokról szóló, 2018. március 1-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A termőföldek koncentrációjának jelenlegi állapota az Unióban: a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítése” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A termőföldek koncentrációjának jelenlegi állapota az Unióban: a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítése” című, 2017. április 27-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a vidéki térségekben élő nőkről és szerepükről szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vidéki térségekben élő nőkről és szerepükről szóló, 2017. április 4-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacokon tapasztalható áringadozás csökkentésére szolgáló KAP-eszközökről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacokon tapasztalható áringadozás csökkentésére szolgáló KAP-eszközökről szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a vidéki területeken a KAP munkahelyteremtéshez való hozzájárulásának mikéntjéről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vidéki területeken a KAP munkahelyteremtéshez való hozzájárulásának mikéntjéről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „Az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdítása a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az innováció és a gazdasági fejlődés előmozdítása a jövőbeli európai mezőgazdasági gazdálkodásban” című, 2016. június 7-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az uniós tejágazat kilátásairól – a tejágazati csomag végrehajtásának felülvizsgálatáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tejágazat kilátásairól – a tejágazati csomag végrehajtásának felülvizsgálatáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása” című véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása” című véleményére (15),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „A 2020 utáni KAP” című véleményére (16) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „A 2020 utáni KAP” című véleményére (16)

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, amelyek többsége releváns a KAP szempontjából, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, amelyek többsége releváns a KAP szempontjából,

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacokat vizsgáló munkacsoport „Piaci eredmények javítása: a mezőgazdasági termelők helyzetének erősítése az ellátási láncban” című, 2016 novemberében közzétett jelentésére és az abban foglalt következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacokat vizsgáló munkacsoport „Piaci eredmények javítása: a mezőgazdasági termelők helyzetének erősítése az ellátási láncban” című, 2016 novemberében közzétett jelentésére és az abban foglalt következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. évi éghajlat-változási konferenciáján (COP21) létrejött Párizsi Megállapodásra és különösen az Európai Unió által „nemzeti vállalásként”, a megállapodás globális céljainak megvalósítása érdekében tett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. évi éghajlat-változási konferenciáján (COP21) létrejött Párizsi Megállapodásra és különösen az Európai Unió által „nemzeti vállalásként”, a megállapodás globális céljainak megvalósítása érdekében tett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel az Unió legkülső régióit célzó egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszerének (POSEI) végrehajtásáról szóló, 2016. december 15-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió legkülső régióit célzó egyedi mezőgazdasági intézkedések rendszerének (POSEI) végrehajtásáról szóló, 2016. december 15-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0797),

| — | tekintettel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának 2016-ban bejelentett felülvizsgálatára (COM(2016)0316), amely eszköz arra szolgál, hogy a jobb végrehajtás révén segítsen az uniós környezetvédelmi jog és politikák hasznainak a vállalkozások és a polgárok számára való megvalósításában, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának 2016-ban bejelentett felülvizsgálatára (COM(2016)0316), amely eszköz arra szolgál, hogy a jobb végrehajtás révén segítsen az uniós környezetvédelmi jog és politikák hasznainak a vállalkozások és a polgárok számára való megvalósításában,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0178/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0178/2018),

| A. | mivel „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közlemény elismeri, hogy a közös agrárpolitika (KAP) az EU egyik legrégebbi és leginkább integrált, globális stratégiai jelentőségű politikája, és azt úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye, hogy az Unió mezőgazdasági és erdészeti ágazata kielégítse a polgárok indokolt igényeit nem csupán az élelmezésbiztonság, illetve az élelmiszerek biztonsága, minősége és fenntarthatósága, hanem a környezet megóvása, a biológiai sokféleség és a természeti erőforrások védelme, az éghajlat-politikai fellépés, a vidékfejlesztés, az egészségügy és a magas szintű állatjóléti normák, valamint a foglalkoztatás tekintetében is; |
| --- | --- |

A.

mivel „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című bizottsági közlemény elismeri, hogy a közös agrárpolitika (KAP) az EU egyik legrégebbi és leginkább integrált, globális stratégiai jelentőségű politikája, és azt úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye, hogy az Unió mezőgazdasági és erdészeti ágazata kielégítse a polgárok indokolt igényeit nem csupán az élelmezésbiztonság, illetve az élelmiszerek biztonsága, minősége és fenntarthatósága, hanem a környezet megóvása, a biológiai sokféleség és a természeti erőforrások védelme, az éghajlat-politikai fellépés, a vidékfejlesztés, az egészségügy és a magas szintű állatjóléti normák, valamint a foglalkoztatás tekintetében is;

| B. | mivel ideje megállapítani, hogy a KAP-ot meg kell reformálni annak érdekében, hogy hatékonyabban eleget tudjon tenni elsődleges kedvezményezettjei, azaz a mezőgazdasági termelők, valamint valamennyi polgár igényeinek; |
| --- | --- |

B.

mivel ideje megállapítani, hogy a KAP-ot meg kell reformálni annak érdekében, hogy hatékonyabban eleget tudjon tenni elsődleges kedvezményezettjei, azaz a mezőgazdasági termelők, valamint valamennyi polgár igényeinek;

| C. | mivel a KAP rendkívül fontos Európa-szerte körülbelül 12 millió gazdaság számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a KAP rendkívül fontos Európa-szerte körülbelül 12 millió gazdaság számára;

| D. | mivel Európa területének mintegy 47%-a mezőgazdasági terület, és az EU-ban 22 millió mezőgazdasági termelő és mezőgazdasági munkavállaló él; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa területének mintegy 47%-a mezőgazdasági terület, és az EU-ban 22 millió mezőgazdasági termelő és mezőgazdasági munkavállaló él;

| E. | mivel a KAP célkitűzéseinek az élelmiszer-biztonság és -függetlenség, valamint az uniós mezőgazdasági rendszerek és területek ellenálló képességének és fenntarthatóságának biztosítására kell irányulniuk; |
| --- | --- |

E.

mivel a KAP célkitűzéseinek az élelmiszer-biztonság és -függetlenség, valamint az uniós mezőgazdasági rendszerek és területek ellenálló képességének és fenntarthatóságának biztosítására kell irányulniuk;

| F. | mivel az EU-nak a multifunkcionális és diverzifikált, munkahelyteremtő, igazságos, fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokra épülő és az életképes, generációról generációra szálló kisméretű és családi gazdaságok megőrzését lehetővé tevő mezőgazdasági és erdészeti ágazatra irányuló átfogó célkitűzése továbbra is létfontosságú a pozitív externáliák és az európai polgárok által igényelt közjavak (élelmiszer és nem élelmiszer jellegű termékek és szolgáltatások) biztosításához; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-nak a multifunkcionális és diverzifikált, munkahelyteremtő, igazságos, fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokra épülő és az életképes, generációról generációra szálló kisméretű és családi gazdaságok megőrzését lehetővé tevő mezőgazdasági és erdészeti ágazatra irányuló átfogó célkitűzése továbbra is létfontosságú a pozitív externáliák és az európai polgárok által igényelt közjavak (élelmiszer és nem élelmiszer jellegű termékek és szolgáltatások) biztosításához;

| G. | mivel feltétlenül meg kell fékezni és vissza kell fordítani a piaci hatalom koncentrálódását a nagy kiskereskedelmi láncok és a nagyvállalatok kezében; |
| --- | --- |

G.

mivel feltétlenül meg kell fékezni és vissza kell fordítani a piaci hatalom koncentrálódását a nagy kiskereskedelmi láncok és a nagyvállalatok kezében;

| H. | mivel a jelenlegi KAP-ot a versenyképesség megerősítésére, valamint az egészséges és biztonságos élelmiszerek biztosítására irányuló stratégiai célok mentén kell átalakítani; |
| --- | --- |

H.

mivel a jelenlegi KAP-ot a versenyképesség megerősítésére, valamint az egészséges és biztonságos élelmiszerek biztosítására irányuló stratégiai célok mentén kell átalakítani;

| I. | mivel a KAP több mint 25 éven át rendszeres reformokon esett át, amelyeket az európai mezőgazdaság nemzetközi piacok előtti megnyitása, valamint többek között a környezet és az éghajlatváltozás területén jelentkező új kihívások tettek szükségessé; mivel ebben a folyamatos kiigazítási folyamatban most új lépésre van szükség a KAP egyszerűsítése, modernizációja és átirányítása érdekében, hogy biztosítani tudja a mezőgazdasági termelők jövedelmét, és hatékonyabban eleget tudjon tenni az egész társadalom elvárásainak, különösen az élelmiszer-minőség és -biztonság, az éghajlatváltozás, a közegészségügy és a foglalkoztatás terén, ugyanakkor politikai és pénzügyi biztonságot nyújtva az ágazat számára a vidéki területek fenntarthatóvá tétele, az élelmiszer-biztonsági problémák kezelése, az uniós éghajlati és környezetvédelmi célok elérése, valamint az uniós hozzáadott érték növelése céljából; |
| --- | --- |

I.

mivel a KAP több mint 25 éven át rendszeres reformokon esett át, amelyeket az európai mezőgazdaság nemzetközi piacok előtti megnyitása, valamint többek között a környezet és az éghajlatváltozás területén jelentkező új kihívások tettek szükségessé; mivel ebben a folyamatos kiigazítási folyamatban most új lépésre van szükség a KAP egyszerűsítése, modernizációja és átirányítása érdekében, hogy biztosítani tudja a mezőgazdasági termelők jövedelmét, és hatékonyabban eleget tudjon tenni az egész társadalom elvárásainak, különösen az élelmiszer-minőség és -biztonság, az éghajlatváltozás, a közegészségügy és a foglalkoztatás terén, ugyanakkor politikai és pénzügyi biztonságot nyújtva az ágazat számára a vidéki területek fenntarthatóvá tétele, az élelmiszer-biztonsági problémák kezelése, az uniós éghajlati és környezetvédelmi célok elérése, valamint az uniós hozzáadott érték növelése céljából;

| J. | mivel, bár a Bizottság a KAP folyamatban lévő reformjáról szóló közleményének „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” címet adta, azt nem garantálta, hogy a KAP költségvetése változatlan marad, és mivel ezzel mindenképpen foglalkozni kell a küszöbön álló jogalkotási javaslatok bemutatása előtt; mivel e javaslatoknak biztosítaniuk kell, hogy a KAP ne kerüljön újra nemzeti hatáskörbe, hogy az egységes piac megfelelő működése ne sérüljön és hogy a kedvezményezettek számára valódi egyszerűsítés történjen, ne csupán uniós, hanem tagállami, regionális és helyi szinten, valamint a gazdaságok szintjén is, a mezőgazdasági termelőknek és erdőtulajdonosoknak pedig rugalmasságot és jogbiztonságot nyújtsanak, teljesítve ugyanakkor az ambiciózus környezetvédelmi célokat és az új KAP célkitűzéseit anélkül, hogy a tagállamok számára új korlátozásokat vezetnének be és ezzel tovább növelnék a folyamat összetettségét, ami késedelmekhez vezetne a nemzeti stratégiák végrehajtása terén; |
| --- | --- |

J.

mivel, bár a Bizottság a KAP folyamatban lévő reformjáról szóló közleményének „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” címet adta, azt nem garantálta, hogy a KAP költségvetése változatlan marad, és mivel ezzel mindenképpen foglalkozni kell a küszöbön álló jogalkotási javaslatok bemutatása előtt; mivel e javaslatoknak biztosítaniuk kell, hogy a KAP ne kerüljön újra nemzeti hatáskörbe, hogy az egységes piac megfelelő működése ne sérüljön és hogy a kedvezményezettek számára valódi egyszerűsítés történjen, ne csupán uniós, hanem tagállami, regionális és helyi szinten, valamint a gazdaságok szintjén is, a mezőgazdasági termelőknek és erdőtulajdonosoknak pedig rugalmasságot és jogbiztonságot nyújtsanak, teljesítve ugyanakkor az ambiciózus környezetvédelmi célokat és az új KAP célkitűzéseit anélkül, hogy a tagállamok számára új korlátozásokat vezetnének be és ezzel tovább növelnék a folyamat összetettségét, ami késedelmekhez vezetne a nemzeti stratégiák végrehajtása terén;

| K. | mivel az új teljesítési modellnek biztosítania kell az EU és az európai mezőgazdasági termelők közötti közvetlen kapcsolatot; |
| --- | --- |

K.

mivel az új teljesítési modellnek biztosítania kell az EU és az európai mezőgazdasági termelők közötti közvetlen kapcsolatot;

| L. | mivel a KAP-nak fontos szerepet kell játszania az ágazat hosszú távú termelékenységének és versenyképességének erősítésében, valamint a gazdaságok jövedelmét jellemző stagnálás és ingadozások megszüntetésében, tekintettel arra, hogy a termelés koncentrációja és intenzívebbé válása, illetve a termelékenység növekedése ellenére a gazdálkodás átlagosan még mindig kevésbé jövedelmező más gazdasági ágazatoknál; |
| --- | --- |

L.

mivel a KAP-nak fontos szerepet kell játszania az ágazat hosszú távú termelékenységének és versenyképességének erősítésében, valamint a gazdaságok jövedelmét jellemző stagnálás és ingadozások megszüntetésében, tekintettel arra, hogy a termelés koncentrációja és intenzívebbé válása, illetve a termelékenység növekedése ellenére a gazdálkodás átlagosan még mindig kevésbé jövedelmező más gazdasági ágazatoknál;

| M. | mivel a közvetlen kifizetések a stabilitás első fontos szintjét alkotják, valamint a mezőgazdasági jövedelem tekintetében biztonsági hálóként működnek, tekintve, hogy a gazdálkodásból származó éves jövedelem kézzelfogható részét jelentik, sőt bizonyos régiókban e kifizetések jelentik a gazdaság bevételének 100 %-át; mivel e kifizetéseket folytatni kell, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő versenyfeltételekkel versenyezhessenek a harmadik országokkal; |
| --- | --- |

M.

mivel a közvetlen kifizetések a stabilitás első fontos szintjét alkotják, valamint a mezőgazdasági jövedelem tekintetében biztonsági hálóként működnek, tekintve, hogy a gazdálkodásból származó éves jövedelem kézzelfogható részét jelentik, sőt bizonyos régiókban e kifizetések jelentik a gazdaság bevételének 100 %-át; mivel e kifizetéseket folytatni kell, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő versenyfeltételekkel versenyezhessenek a harmadik országokkal;

| N. | mivel a biogazdaságon belüli új vidéki értékteremtési láncok jelentős növekedési és munkahely-teremtési lehetőségeket kínálhatnak a vidéki térségek számára; |
| --- | --- |

N.

mivel a biogazdaságon belüli új vidéki értékteremtési láncok jelentős növekedési és munkahely-teremtési lehetőségeket kínálhatnak a vidéki térségek számára;

| O. | mivel a közvetlen kifizetéseket célzottabban a mezőgazdasági termelőknek kell nyújtani, mivel ők járulnak hozzá vidéki térségeink stabilitásához és jövőjéhez, és gazdasági és piaci kockázatokkal néznek szembe; |
| --- | --- |

O.

mivel a közvetlen kifizetéseket célzottabban a mezőgazdasági termelőknek kell nyújtani, mivel ők járulnak hozzá vidéki térségeink stabilitásához és jövőjéhez, és gazdasági és piaci kockázatokkal néznek szembe;

| P. | mivel az utóbbi néhány évben a mezőgazdasági termelők az árak fokozottabb ingadozását tapasztalták, amely tükrözte a globális piacok áringadozásait, illetve a makrogazdasági fejlemények, a külpolitika – például a kereskedelmi, politikai és diplomáciai kérdések –, az egészségügyi válságok, az egyes európai ágazatokban előállított többletmennyiségek, az éghajlatváltozás, illetve a gyakoribb szélsőséges időjárási események okozta bizonytalanságot is; |
| --- | --- |

P.

mivel az utóbbi néhány évben a mezőgazdasági termelők az árak fokozottabb ingadozását tapasztalták, amely tükrözte a globális piacok áringadozásait, illetve a makrogazdasági fejlemények, a külpolitika – például a kereskedelmi, politikai és diplomáciai kérdések –, az egészségügyi válságok, az egyes európai ágazatokban előállított többletmennyiségek, az éghajlatváltozás, illetve a gyakoribb szélsőséges időjárási események okozta bizonytalanságot is;

| Q. | mivel a földközi-tengeri ágazatokra vonatkozó egyedi eszközöknek továbbra is az I. pillér részét kell képezniük; |
| --- | --- |

Q.

mivel a földközi-tengeri ágazatokra vonatkozó egyedi eszközöknek továbbra is az I. pillér részét kell képezniük;

| R. | mivel elengedhetetlen olyan rugalmas és válaszképes eszközöket biztosítani, amelyek segítségével az érzékeny és stratégiai ágazatok megküzdhetnek a strukturális változásokkal, például a brexit vagy az EU fő partnereivel létrejött, jóváhagyott kétoldalú kereskedelmi megállapodások lehetséges hatásaival; |
| --- | --- |

R.

mivel elengedhetetlen olyan rugalmas és válaszképes eszközöket biztosítani, amelyek segítségével az érzékeny és stratégiai ágazatok megküzdhetnek a strukturális változásokkal, például a brexit vagy az EU fő partnereivel létrejött, jóváhagyott kétoldalú kereskedelmi megállapodások lehetséges hatásaival;

| S. | mivel a zöldség- és gyümölcstermesztéssel, a borászattal és a méhészettel kapcsolatos ágazati stratégiáknak ezután is kötelezőnek kell maradniuk a termelő országokra nézve, és meg kell őrizni ezen eszközök és szabályok sajátosságait; |
| --- | --- |

S.

mivel a zöldség- és gyümölcstermesztéssel, a borászattal és a méhészettel kapcsolatos ágazati stratégiáknak ezután is kötelezőnek kell maradniuk a termelő országokra nézve, és meg kell őrizni ezen eszközök és szabályok sajátosságait;

| T. | mivel a mezőgazdasági termelők számára minden régióban és tagállamban biztosítani kell az egyenlő versenyfeltételeket, a méltányos árakat és a megfelelő életszínvonalat, ezáltal biztosítva a megfizethető árakat a polgárok és fogyasztók számára, valamint azt, hogy az Unió minden részén, így a hátrányos természeti adottságú területeken is folytathassanak mezőgazdasági tevékenységet; mivel fontos előmozdítani a jó minőségű élelmiszerek fogyasztását és az egészséges, fenntartható étrendet, illetve hozzáférhetőbbé tenni ezeket, teljesítve ugyanakkor a társadalmi és környezeti fenntarthatóságra, az éghajlat-politikai fellépésre, az egészségre, az állatok és növények egészségére és jólétére, valamint a vidéki területek kiegyensúlyozott fejlesztésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat is; |
| --- | --- |

T.

mivel a mezőgazdasági termelők számára minden régióban és tagállamban biztosítani kell az egyenlő versenyfeltételeket, a méltányos árakat és a megfelelő életszínvonalat, ezáltal biztosítva a megfizethető árakat a polgárok és fogyasztók számára, valamint azt, hogy az Unió minden részén, így a hátrányos természeti adottságú területeken is folytathassanak mezőgazdasági tevékenységet; mivel fontos előmozdítani a jó minőségű élelmiszerek fogyasztását és az egészséges, fenntartható étrendet, illetve hozzáférhetőbbé tenni ezeket, teljesítve ugyanakkor a társadalmi és környezeti fenntarthatóságra, az éghajlat-politikai fellépésre, az egészségre, az állatok és növények egészségére és jólétére, valamint a vidéki területek kiegyensúlyozott fejlesztésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat is;

| U. | mivel a víz és a mezőgazdaság eredendően összekapcsolódik egymással, és a vízzel való fenntartható gazdálkodás alapvető a mezőgazdasági ágazatban a jó minőségű és elégséges élelmiszer termelésének garantálásához és a vízforrások megőrzésének biztosításához; |
| --- | --- |

U.

mivel a víz és a mezőgazdaság eredendően összekapcsolódik egymással, és a vízzel való fenntartható gazdálkodás alapvető a mezőgazdasági ágazatban a jó minőségű és elégséges élelmiszer termelésének garantálásához és a vízforrások megőrzésének biztosításához;

| V. | mivel a KAP-nak megfelelő eszközökre van szüksége, hogy kezelje a mezőgazdaság éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát, ugyanakkor csökkentse az EU-ban az édesvízfogyasztás 50%-áért felelős ágazat által az édesvíztartalékokra gyakorolt nyomást; |
| --- | --- |

V.

mivel a KAP-nak megfelelő eszközökre van szüksége, hogy kezelje a mezőgazdaság éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát, ugyanakkor csökkentse az EU-ban az édesvízfogyasztás 50%-áért felelős ágazat által az édesvíztartalékokra gyakorolt nyomást;

| W. | mivel korszerűbb, egyszerűbb és méltányosabb kifizetési rendszerre, valamint az egyenlőség és a legitimitás növelésére van szükség; |
| --- | --- |

W.

mivel korszerűbb, egyszerűbb és méltányosabb kifizetési rendszerre, valamint az egyenlőség és a legitimitás növelésére van szükség;

| X. | mivel a jelenlegi KAP-ból hiányoznak azok az eszközök, amelyek tisztességes jövedelmet tudnának biztosítani ahhoz, hogy az idős mezőgazdasági termelők méltó életet tudjanak élni; |
| --- | --- |

X.

mivel a jelenlegi KAP-ból hiányoznak azok az eszközök, amelyek tisztességes jövedelmet tudnának biztosítani ahhoz, hogy az idős mezőgazdasági termelők méltó életet tudjanak élni;

| Y. | mivel nincsenek olyan megfelelő eszközök, amelyek ösztönöznék a mezőgazdasági termelők között az üzleti tevékenység átruházását az idősebb generációkról a fiatalabbakra; |
| --- | --- |

Y.

mivel nincsenek olyan megfelelő eszközök, amelyek ösztönöznék a mezőgazdasági termelők között az üzleti tevékenység átruházását az idősebb generációkról a fiatalabbakra;

| Z. | mivel az Európai Számvevőszéknek „A KAP jövője” című, 2018. márciusi tájékoztató dokumentuma szerint 2010-ben minden 100, 55 év feletti mezőgazdasági üzemvezetőre 14, 35 év alatti mezőgazdasági üzemvezető jutott, és ez a szám 2013-ban 10,8 mezőgazdasági üzemvezetőre csökkent; mivel az uniós gazdálkodók átlagéletkora 49,2-ről 51,4-re emelkedett a 2004 és 2013 közötti időszakban; mivel a legkisebb mezőgazdasági üzemek leginkább idősebb mezőgazdasági gazdálkodók birtokában vannak; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Európai Számvevőszéknek „A KAP jövője” című, 2018. márciusi tájékoztató dokumentuma szerint 2010-ben minden 100, 55 év feletti mezőgazdasági üzemvezetőre 14, 35 év alatti mezőgazdasági üzemvezető jutott, és ez a szám 2013-ban 10,8 mezőgazdasági üzemvezetőre csökkent; mivel az uniós gazdálkodók átlagéletkora 49,2-ről 51,4-re emelkedett a 2004 és 2013 közötti időszakban; mivel a legkisebb mezőgazdasági üzemek leginkább idősebb mezőgazdasági gazdálkodók birtokában vannak;

| AA. | mivel a globális kereskedelem bővülése lehetőségeket és kihívásokat is tartogat, többek között a környezet, az éghajlatváltozás, a vízvédelem, a mezőgazdasági földterületek hiánya és a talajromlás tekintetében, ezért szükségessé teszi a nemzetközi kereskedelmi szabályok átalakítását, amely lehetővé teszi a magas szintű normákon, valamint méltányos és fenntartható feltételeken alapuló, az áru- és szolgáltatáskereskedelemre kiterjedő egyenlő versenyfeltételek, illetve megújult, hatékony piacvédelmi mechanizmusok megteremtését, összhangban az Unió meglévő szociális, gazdasági, környezetvédelmi, egészségügyi, növényegészségügyi és állatjóléti normáival; |
| --- | --- |

AA.

mivel a globális kereskedelem bővülése lehetőségeket és kihívásokat is tartogat, többek között a környezet, az éghajlatváltozás, a vízvédelem, a mezőgazdasági földterületek hiánya és a talajromlás tekintetében, ezért szükségessé teszi a nemzetközi kereskedelmi szabályok átalakítását, amely lehetővé teszi a magas szintű normákon, valamint méltányos és fenntartható feltételeken alapuló, az áru- és szolgáltatáskereskedelemre kiterjedő egyenlő versenyfeltételek, illetve megújult, hatékony piacvédelmi mechanizmusok megteremtését, összhangban az Unió meglévő szociális, gazdasági, környezetvédelmi, egészségügyi, növényegészségügyi és állatjóléti normáival;

| AB. | mivel ezeket a magas szintű normákat fenn kell tartani és elő kell mozdítani globális szinten, különösen a Világgazdaság Szervezet (WTO) keretein belül, védelmezve az európai termelők és fogyasztók érdekeit az európai normáknak az importra vonatkozó kereskedelmi megállapodásokon belüli biztosítása révén; |
| --- | --- |

AB.

mivel ezeket a magas szintű normákat fenn kell tartani és elő kell mozdítani globális szinten, különösen a Világgazdaság Szervezet (WTO) keretein belül, védelmezve az európai termelők és fogyasztók érdekeit az európai normáknak az importra vonatkozó kereskedelmi megállapodásokon belüli biztosítása révén;

| AC. | mivel az Unióban a szükséges fehérje körülbelül 80 %-át harmadik országokból importálják, és eddig a KAP-ban megközelítőleg sem került sor megfelelő fehérjestratégia végrehajtására; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Unióban a szükséges fehérje körülbelül 80 %-át harmadik országokból importálják, és eddig a KAP-ban megközelítőleg sem került sor megfelelő fehérjestratégia végrehajtására;

| AD. | mivel, bár örvendetes, hogy az erőforrás-takarékos termék- és folyamatinnovációt célzó kutatás és fejlesztés nagyobb figyelmet kap, többet kell tenni az ahhoz szükséges kutatási kapacitások és infrastruktúra fejlesztése érdekében, hogy a kutatások eredményeiből megfelelő támogatás segítségével élelmiszeripari, mezőgazdasági, illetve fenntartható agrár-erdészeti gyakorlatok szülessenek, továbbá hogy kialakuljon egy, a mezőgazdasági termelők köré összpontosuló többszereplős megközelítés, amelyet valamennyi tagállamban és régióban független, átlátható és kellő finanszírozással rendelkező uniós szintű mezőgazdasági szaktanácsadás, továbbá tagállami szintű ismeretátadási és képzési szolgáltatások támogatnak; |
| --- | --- |

AD.

mivel, bár örvendetes, hogy az erőforrás-takarékos termék- és folyamatinnovációt célzó kutatás és fejlesztés nagyobb figyelmet kap, többet kell tenni az ahhoz szükséges kutatási kapacitások és infrastruktúra fejlesztése érdekében, hogy a kutatások eredményeiből megfelelő támogatás segítségével élelmiszeripari, mezőgazdasági, illetve fenntartható agrár-erdészeti gyakorlatok szülessenek, továbbá hogy kialakuljon egy, a mezőgazdasági termelők köré összpontosuló többszereplős megközelítés, amelyet valamennyi tagállamban és régióban független, átlátható és kellő finanszírozással rendelkező uniós szintű mezőgazdasági szaktanácsadás, továbbá tagállami szintű ismeretátadási és képzési szolgáltatások támogatnak;

| AE. | mivel a közvetlen beruházási támogatásnak célzottabban a gazdasági és környezeti teljesítmény kettős követelményére kell irányulnia, valamint figyelembe kell vennie a mezőgazdasági termelők igényeit; |
| --- | --- |

AE.

mivel a közvetlen beruházási támogatásnak célzottabban a gazdasági és környezeti teljesítmény kettős követelményére kell irányulnia, valamint figyelembe kell vennie a mezőgazdasági termelők igényeit;

| AF. | mivel az Európai Unió számos űrprogramot (EGNOS és Galileo) és földmegfigyelő programot (Kopernikusz) fejlesztett ki, amelyeknek a KAP végrehajtását megkönnyítő ellenőrzés és az európai mezőgazdaságról a precíziós mezőgazdaságra és a gazdaságok kettős, környezetvédelmi és gazdasági teljesítményére való átállás terén fennálló potenciálját a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknázni; |
| --- | --- |

AF.

mivel az Európai Unió számos űrprogramot (EGNOS és Galileo) és földmegfigyelő programot (Kopernikusz) fejlesztett ki, amelyeknek a KAP végrehajtását megkönnyítő ellenőrzés és az európai mezőgazdaságról a precíziós mezőgazdaságra és a gazdaságok kettős, környezetvédelmi és gazdasági teljesítményére való átállás terén fennálló potenciálját a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknázni;

| AG. | mivel a legtöbb biotechnológiai kutatás jelenleg az Unión kívül helyezkedik el, ahol jellemzően az Unió számára jelentőséggel nem bíró agroökonómiai kérdésekre összpontosítanak, ami a beruházások és a fókuszpont esetleges elvesztéséhez vezethet; |
| --- | --- |

AG.

mivel a legtöbb biotechnológiai kutatás jelenleg az Unión kívül helyezkedik el, ahol jellemzően az Unió számára jelentőséggel nem bíró agroökonómiai kérdésekre összpontosítanak, ami a beruházások és a fókuszpont esetleges elvesztéséhez vezethet;

| AH. | mivel a jelenlegi tapasztalatok alapján valószínűleg csökkentené a költségeket, ha kihasználnánk és előmozdítanánk azokat a természetes folyamatokat, amelyekkel növelhető a terméshozam és az ellenálló képesség; |
| --- | --- |

AH.

mivel a jelenlegi tapasztalatok alapján valószínűleg csökkentené a költségeket, ha kihasználnánk és előmozdítanánk azokat a természetes folyamatokat, amelyekkel növelhető a terméshozam és az ellenálló képesség;

| AI. | mivel a versenyképes mezőgazdasági, élelmiszeripari és erdészeti ágazatnak továbbra is erőteljes szerepet kell játszania a környezet megóvására és az éghajlatra vonatkozó, nemzetközi megállapodásokban, többek között a COP21 és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai keretében meghatározott uniós célkitűzések elérésében, mégpedig azáltal, hogy a mezőgazdasági termelők ösztönzésben és javadalmazásban részesülnek hozzájárulásukért, és vállalt intézkedéseik végrehajtása során támogatást kapnak a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek csökkentése révén; |
| --- | --- |

AI.

mivel a versenyképes mezőgazdasági, élelmiszeripari és erdészeti ágazatnak továbbra is erőteljes szerepet kell játszania a környezet megóvására és az éghajlatra vonatkozó, nemzetközi megállapodásokban, többek között a COP21 és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai keretében meghatározott uniós célkitűzések elérésében, mégpedig azáltal, hogy a mezőgazdasági termelők ösztönzésben és javadalmazásban részesülnek hozzájárulásukért, és vállalt intézkedéseik végrehajtása során támogatást kapnak a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek csökkentése révén;

| AJ. | mivel a globális felszíni átlaghőmérséklet 21. században várható növekedésének mértéke és az éghajlati viszonyokat érintő azonnali következmények környezeti szempontból fenntartható élelmiszerrendszert tesznek szükségessé, amely garantálja a biztonságos és bőséges termelést, ugyanakkor nem engedi, hogy az Unió más piacoktól függjön; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a globális felszíni átlaghőmérséklet 21. században várható növekedésének mértéke és az éghajlati viszonyokat érintő azonnali következmények környezeti szempontból fenntartható élelmiszerrendszert tesznek szükségessé, amely garantálja a biztonságos és bőséges termelést, ugyanakkor nem engedi, hogy az Unió más piacoktól függjön;

| AK. | mivel fontos, hogy a jövőbeli KAP összhangban legyen az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival, a Párizsi Megállapodással és a – különösen a fenntarthatóság, a környezet, az éghajlat, a közegészség és az élelmiszer-politika területéhez tartozó – uniós szakpolitikákkal; |
| --- | --- |

AK.

mivel fontos, hogy a jövőbeli KAP összhangban legyen az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival, a Párizsi Megállapodással és a – különösen a fenntarthatóság, a környezet, az éghajlat, a közegészség és az élelmiszer-politika területéhez tartozó – uniós szakpolitikákkal;

| AL. | mivel a mezőgazdaság a gazdaság egyik azon ágazata, amelytől azt várják, hogy az erőfeszítés-megosztási rendelet keretében járuljon hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-ös szinthez képest 30%-kal való csökkentésére vonatkozó, 2030-ig teljesítendő célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

AL.

mivel a mezőgazdaság a gazdaság egyik azon ágazata, amelytől azt várják, hogy az erőfeszítés-megosztási rendelet keretében járuljon hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005-ös szinthez képest 30%-kal való csökkentésére vonatkozó, 2030-ig teljesítendő célkitűzés eléréséhez;

| AM. | mivel a mezőgazdasági kistermelők teszik ki az uniós gazdaságok körülbelül 40%-át, de a KAP-támogatások mindössze 8%-a kerül e gazdaságokhoz; |
| --- | --- |

AM.

mivel a mezőgazdasági kistermelők teszik ki az uniós gazdaságok körülbelül 40%-át, de a KAP-támogatások mindössze 8%-a kerül e gazdaságokhoz;

| AN. | mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél új, egyértelmű célkitűzéseket határoz meg a 2020 utáni KAP tekintetében; |
| --- | --- |

AN.

mivel a 17 fenntartható fejlesztési cél új, egyértelmű célkitűzéseket határoz meg a 2020 utáni KAP tekintetében;

| AO. | mivel a KAP fokozatosan környezetvédelmi célkitűzéseket épített be annak biztosítása révén, hogy a szabályai összhangban vannak az uniós jogszabályokban megállapított környezetvédelmi követelményekkel, és azoknak a mezőgazdasági termelők is eleget tesznek, valamint előmozdítja az olyan fenntartható mezőgazdasági módszereket, amelyek védik a környezetet és a biológiai sokféleséget; |
| --- | --- |

AO.

mivel a KAP fokozatosan környezetvédelmi célkitűzéseket épített be annak biztosítása révén, hogy a szabályai összhangban vannak az uniós jogszabályokban megállapított környezetvédelmi követelményekkel, és azoknak a mezőgazdasági termelők is eleget tesznek, valamint előmozdítja az olyan fenntartható mezőgazdasági módszereket, amelyek védik a környezetet és a biológiai sokféleséget;

| AP. | mivel a telített zsírsavak és a vörös húsok fogyasztása az Unióban továbbra is jóval meghaladja az ajánlott táplálkozási értékeket, és az élelmiszeripar továbbra is jelentősen hozzájárul az üvegházhatású gázok és a nitrogén kibocsátásához; |
| --- | --- |

AP.

mivel a telített zsírsavak és a vörös húsok fogyasztása az Unióban továbbra is jóval meghaladja az ajánlott táplálkozási értékeket, és az élelmiszeripar továbbra is jelentősen hozzájárul az üvegházhatású gázok és a nitrogén kibocsátásához;

| AQ. | mivel a zárt termelési ciklusok – ami alatt az ugyanazon régióban megvalósuló termelési folyamatokat, feldolgozást és csomagolást értjük – az adott régióban tartják a hozzáadott értéket, és ezáltal több munkahelyet biztosítanak az érintett területen és így lehetőséget kínálnak a vidéki térségek újjáélesztéséhez; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a zárt termelési ciklusok – ami alatt az ugyanazon régióban megvalósuló termelési folyamatokat, feldolgozást és csomagolást értjük – az adott régióban tartják a hozzáadott értéket, és ezáltal több munkahelyet biztosítanak az érintett területen és így lehetőséget kínálnak a vidéki térségek újjáélesztéséhez;

| AR. | mivel a KAP-nak két egymástól elválaszthatatlan, gazdasági és környezetvédelmi jellegű célkitűzése van, és ezt a kettős megközelítést meg kell őrizni és erősíteni kell az I. pillér reformjának és a zöldítési rendszer keretében a fenntartható és hatékony európai mezőgazdasági modellre való átváltás érdekében; |
| --- | --- |

AR.

mivel a KAP-nak két egymástól elválaszthatatlan, gazdasági és környezetvédelmi jellegű célkitűzése van, és ezt a kettős megközelítést meg kell őrizni és erősíteni kell az I. pillér reformjának és a zöldítési rendszer keretében a fenntartható és hatékony európai mezőgazdasági modellre való átváltás érdekében;

| AS. | mivel a jövőbeli KAP keretében az Európai Uniónak arra kell törekednie, hogy a fenntartható mezőgazdasági termelés megerősítése érdekében jelentősen korlátozza az antibiotikumok mezőgazdasági ágazaton és élelmiszeriparon belüli használatát; |
| --- | --- |

AS.

mivel a jövőbeli KAP keretében az Európai Uniónak arra kell törekednie, hogy a fenntartható mezőgazdasági termelés megerősítése érdekében jelentősen korlátozza az antibiotikumok mezőgazdasági ágazaton és élelmiszeriparon belüli használatát;

| AT. | mivel a mezőgazdasági rendszerek és területek hosszú távú ellenálló képességének és fenntarthatóságának növelése az EU egészének az előnyére fog válni; |
| --- | --- |

AT.

mivel a mezőgazdasági rendszerek és területek hosszú távú ellenálló képességének és fenntarthatóságának növelése az EU egészének az előnyére fog válni;

| AU. | mivel az Európai Számvevőszék hangsúlyozta azt a tényt, hogy a gyakran csupán a jelenlegi gyakorlatokat tükröző zöldítési követelmények miatt a 2013. évi reform részeként bevezetett „zöld” kifizetések növelik az összetettséget és a bürokráciát, nehezen érthetők, és az Európai Számvevőszék véleménye szerint nem javítják kellő mértékben a KAP környezetvédelmi és éghajlati teljesítményét a kialakításukból adódóan, és ezeket a tényezőket fontos szem előtt tartani a KAP új környezetbarát szerkezetének kialakításakor; |
| --- | --- |

AU.

mivel az Európai Számvevőszék hangsúlyozta azt a tényt, hogy a gyakran csupán a jelenlegi gyakorlatokat tükröző zöldítési követelmények miatt a 2013. évi reform részeként bevezetett „zöld” kifizetések növelik az összetettséget és a bürokráciát, nehezen érthetők, és az Európai Számvevőszék véleménye szerint nem javítják kellő mértékben a KAP környezetvédelmi és éghajlati teljesítményét a kialakításukból adódóan, és ezeket a tényezőket fontos szem előtt tartani a KAP új környezetbarát szerkezetének kialakításakor;

| AV. | mivel az Európai Számvevőszék a második pillér végrehajtását illetően számottevő hiányosságokat állapított meg, különös tekintettel a hosszú jóváhagyási folyamatra, valamint a vidékfejlesztési programok összetett és bürokratikus jellegére; |
| --- | --- |

AV.

mivel az Európai Számvevőszék a második pillér végrehajtását illetően számottevő hiányosságokat állapított meg, különös tekintettel a hosszú jóváhagyási folyamatra, valamint a vidékfejlesztési programok összetett és bürokratikus jellegére;

| AW. | mivel a tudományos tanulmányok metaértékelése, a bizonyítékokon alapuló „célravezetőségi vizsgálat” megállapította, hogy az ökologizálási intézkedések nem javították jelentősen a környezeti teljesítményt, nagyrészt mivel ezeket a követelményeket már teljesítették; |
| --- | --- |

AW.

mivel a tudományos tanulmányok metaértékelése, a bizonyítékokon alapuló „célravezetőségi vizsgálat” megállapította, hogy az ökologizálási intézkedések nem javították jelentősen a környezeti teljesítményt, nagyrészt mivel ezeket a követelményeket már teljesítették;

| AX. | mivel a „Jobb életminőség a vidéki területeken” című Cork 2.0 nyilatkozat célkitűzései között szerepelnek a dinamikus vidéki területek, az intelligens multifunkcionalitás, a biológiai sokféleség a mezőgazdaságban és az erdészetben, illetve azokon túl, a ritka állatfajok és a talajmegőrzést biztosító növények, az ökológiai gazdálkodás, a kedvezőtlen adottságú területek támogatása, valamint a Natura 2000 keretében tett kötelezettségvállalások; mivel a nyilatkozat ezenkívül kiemeli a vidéki területek elnéptelenedésének megakadályozására irányuló erőfeszítéseknek, illetve a nők és fiatalok e folyamatban játszott szerepének fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy a vidéki területek saját forrásait hatékonyabban használják fel integrált stratégiák és több ágazatot átfogó megközelítések végrehajtása révén, amelyek erősítik az alulról felfelé irányuló megközelítést és az érdekelt felek közötti szinergiákat, valamint szükségessé teszik a vidéki területek életképességébe való befektetést, a természeti erőforrások megőrzését és hatékonyabb kezelését, az éghajlat-politikai fellépés ösztönzését, az ismeretek és az innováció elősegítését, a vidéki területek irányításának megerősítését, valamint a vidékfejlesztési politika egyszerűbb kialakítását és végrehajtását; |
| --- | --- |

AX.

mivel a „Jobb életminőség a vidéki területeken” című Cork 2.0 nyilatkozat célkitűzései között szerepelnek a dinamikus vidéki területek, az intelligens multifunkcionalitás, a biológiai sokféleség a mezőgazdaságban és az erdészetben, illetve azokon túl, a ritka állatfajok és a talajmegőrzést biztosító növények, az ökológiai gazdálkodás, a kedvezőtlen adottságú területek támogatása, valamint a Natura 2000 keretében tett kötelezettségvállalások; mivel a nyilatkozat ezenkívül kiemeli a vidéki területek elnéptelenedésének megakadályozására irányuló erőfeszítéseknek, illetve a nők és fiatalok e folyamatban játszott szerepének fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy a vidéki területek saját forrásait hatékonyabban használják fel integrált stratégiák és több ágazatot átfogó megközelítések végrehajtása révén, amelyek erősítik az alulról felfelé irányuló megközelítést és az érdekelt felek közötti szinergiákat, valamint szükségessé teszik a vidéki területek életképességébe való befektetést, a természeti erőforrások megőrzését és hatékonyabb kezelését, az éghajlat-politikai fellépés ösztönzését, az ismeretek és az innováció elősegítését, a vidéki területek irányításának megerősítését, valamint a vidékfejlesztési politika egyszerűbb kialakítását és végrehajtását;

| AY. | mivel a KAP-nak figyelembe kell vennie a kedvezőtlen adottságú területeket, például a városfejlesztés és a mezőgazdaság között megvalósuló erős verseny által érintett régiókat, ahol még korlátozottabb a mezőgazdaság fenntartásához szükséges földterületekhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

AY.

mivel a KAP-nak figyelembe kell vennie a kedvezőtlen adottságú területeket, például a városfejlesztés és a mezőgazdaság között megvalósuló erős verseny által érintett régiókat, ahol még korlátozottabb a mezőgazdaság fenntartásához szükséges földterületekhez való hozzáférés;

| AZ. | mivel a KAP-nak továbbra is kompenzálnia kell a kedvezőtlen adottságú területeket, például a hegyvidéki és legkülső régiókat az egyedi hátrányos helyzetükből fakadó pótlólagos költségek miatt annak érdekében, hogy e térségekben fennmaradhasson a mezőgazdasági tevékenység; |
| --- | --- |

AZ.

mivel a KAP-nak továbbra is kompenzálnia kell a kedvezőtlen adottságú területeket, például a hegyvidéki és legkülső régiókat az egyedi hátrányos helyzetükből fakadó pótlólagos költségek miatt annak érdekében, hogy e térségekben fennmaradhasson a mezőgazdasági tevékenység;

| BA. | mivel a KAP keretében kellően el kell ismerni az egyes ágazatok, például a juh- és kecskeágazat, illetve fehérjenövények ágazata által kínált jelentős környezeti előnyöket; |
| --- | --- |

BA.

mivel a KAP keretében kellően el kell ismerni az egyes ágazatok, például a juh- és kecskeágazat, illetve fehérjenövények ágazata által kínált jelentős környezeti előnyöket;

| BB. | mivel a méhészeti ágazat kulcsfontosságú az EU számára, továbbá jelentősen hozzájárul a társadalomhoz, gazdasági és ökológiai szempontból is; |
| --- | --- |

BB.

mivel a méhészeti ágazat kulcsfontosságú az EU számára, továbbá jelentősen hozzájárul a társadalomhoz, gazdasági és ökológiai szempontból is;

| BC. | mivel tovább kell erősíteni a mezőgazdasági termelők élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozícióját, lehetővé kell tenni az egységes piacon a tisztességes versenyt olyan méltányos és átlátható szabályok használata révén, amelyek figyelembe veszik a mezőgazdaság sajátos jellegét a termelés és az élelmiszer-ellátási lánc más, felfelé és lefelé elhelyezkedő szereplői közötti kapcsolatok terén, és ösztönzőket kell alkalmazni a kockázatok és válságok hatékony megelőzése érdekében, többek között olyan aktív irányítási eszközökkel, amelyek képesek jobban összehangolni a kínálatot a kereslettel, és alkalmazhatók ágazati szinten és az állami hatóságok által, amint arra a mezőgazdasági piacokat vizsgáló munkacsoport jelentése is rámutat; mivel a KAP hatályán kívül eső, a mezőgazdasági termelők versenyképességét és egyenlő versenyfeltételeit érintő szempontokat is kellően figyelembe kell venni és nyomon kell követni; |
| --- | --- |

BC.

mivel tovább kell erősíteni a mezőgazdasági termelők élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozícióját, lehetővé kell tenni az egységes piacon a tisztességes versenyt olyan méltányos és átlátható szabályok használata révén, amelyek figyelembe veszik a mezőgazdaság sajátos jellegét a termelés és az élelmiszer-ellátási lánc más, felfelé és lefelé elhelyezkedő szereplői közötti kapcsolatok terén, és ösztönzőket kell alkalmazni a kockázatok és válságok hatékony megelőzése érdekében, többek között olyan aktív irányítási eszközökkel, amelyek képesek jobban összehangolni a kínálatot a kereslettel, és alkalmazhatók ágazati szinten és az állami hatóságok által, amint arra a mezőgazdasági piacokat vizsgáló munkacsoport jelentése is rámutat; mivel a KAP hatályán kívül eső, a mezőgazdasági termelők versenyképességét és egyenlő versenyfeltételeit érintő szempontokat is kellően figyelembe kell venni és nyomon kell követni;

| BD. | mivel az európai mezőgazdaság előtt álló, az élelmezésbiztonságot és az élelmezési autonómiát érintő új kihívások az Unió politikai prioritásain belül – amint ez az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló bizottsági vitadokumentumban is szerepel – megkívánják, hogy a következő többéves pénzügyi keretben – rögzített euróárfolyamon számítva – növeljék vagy tartsák változatlan szinten a mezőgazdasági költségvetést a jelenlegi, illetve az új kihívások kezelése céljából; |
| --- | --- |

BD.

mivel az európai mezőgazdaság előtt álló, az élelmezésbiztonságot és az élelmezési autonómiát érintő új kihívások az Unió politikai prioritásain belül – amint ez az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló bizottsági vitadokumentumban is szerepel – megkívánják, hogy a következő többéves pénzügyi keretben – rögzített euróárfolyamon számítva – növeljék vagy tartsák változatlan szinten a mezőgazdasági költségvetést a jelenlegi, illetve az új kihívások kezelése céljából;

| BE. | mivel a társadalom a mezőgazdasági termelőktől módszereik megváltoztatását várja, hogy teljesen fenntarthatóvá váljanak, ezért állami forrásokból támogatni kell őket az erre való átállásban; |
| --- | --- |

BE.

mivel a társadalom a mezőgazdasági termelőktől módszereik megváltoztatását várja, hogy teljesen fenntarthatóvá váljanak, ezért állami forrásokból támogatni kell őket az erre való átállásban;

| BF. | mivel a jelenlegi KAP bármiféle módosítását úgy kell végrehajtani, hogy az megfelelő átmeneti időszakok és intézkedések révén az ágazat számára lehetővé tegye a stabilitást, a mezőgazdasági termelők és erdőtulajdonosok számára pedig a jogbiztonságot és a biztonságos tervezést; |
| --- | --- |

BF.

mivel a jelenlegi KAP bármiféle módosítását úgy kell végrehajtani, hogy az megfelelő átmeneti időszakok és intézkedések révén az ágazat számára lehetővé tegye a stabilitást, a mezőgazdasági termelők és erdőtulajdonosok számára pedig a jogbiztonságot és a biztonságos tervezést;

| BG. | mivel a Parlamentnek sokrétű szerepet kell betöltenie egy olyan világos szakpolitikai keret kialakítása során, amely segít életben tartani a közös európai törekvéseket és a demokratikus vitát az olyan stratégiai kérdésekben, amelyek hatással vannak a polgárok mindennapi életére, mint például a természeti erőforrások, többek között a víz, a talaj és a levegő fenntartható felhasználása, élelmiszereink minősége, a mezőgazdasági termelők pénzügyi stabilitása, az élelmiszer-biztonság, az egészségügy és a mezőgazdasági és higiéniai gyakorlatok fenntartható modernizálása, a termelők és a fogyasztók közötti, európai szintű társadalmi szerződés létrehozásának céljával; |
| --- | --- |

BG.

mivel a Parlamentnek sokrétű szerepet kell betöltenie egy olyan világos szakpolitikai keret kialakítása során, amely segít életben tartani a közös európai törekvéseket és a demokratikus vitát az olyan stratégiai kérdésekben, amelyek hatással vannak a polgárok mindennapi életére, mint például a természeti erőforrások, többek között a víz, a talaj és a levegő fenntartható felhasználása, élelmiszereink minősége, a mezőgazdasági termelők pénzügyi stabilitása, az élelmiszer-biztonság, az egészségügy és a mezőgazdasági és higiéniai gyakorlatok fenntartható modernizálása, a termelők és a fogyasztók közötti, európai szintű társadalmi szerződés létrehozásának céljával;

| BH. | mivel szükség van egy olyan átdolgozott KAP-ra, amely eredményesnek bizonyulhat a jelenlegi kihívásokkal szemben, és mivel haladéktalanul szükség van arra, hogy a társjogalkotók megkapják a megbízatásuk szabályozott időkereten belüli maradéktalan végrehajtásához szükséges eszközöket, és mivel a brexitet számos bizonytalanság övezi; |
| --- | --- |

BH.

mivel szükség van egy olyan átdolgozott KAP-ra, amely eredményesnek bizonyulhat a jelenlegi kihívásokkal szemben, és mivel haladéktalanul szükség van arra, hogy a társjogalkotók megkapják a megbízatásuk szabályozott időkereten belüli maradéktalan végrehajtásához szükséges eszközöket, és mivel a brexitet számos bizonytalanság övezi;

| BI. | mivel Európában az élelmiszer-biztonság jövőjét biztosítani kell mind az Egyesült Királyság, mind az EU 27 tagállama számára, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy mindkét fél számára minimálisra csökkenjen a termelésben és az élelmiszerhez való hozzáférésben bekövetkező zavar; mivel minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági normák egységesen igazodjanak egymáshoz, biztosítva ezzel, hogy sem az Egyesült Királyság, sem az EU polgárai ne szembesüljenek az élelmiszerek minőségének csökkenésével és az élelmiszer-biztonság romlásával; |
| --- | --- |

BI.

mivel Európában az élelmiszer-biztonság jövőjét biztosítani kell mind az Egyesült Királyság, mind az EU 27 tagállama számára, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy mindkét fél számára minimálisra csökkenjen a termelésben és az élelmiszerhez való hozzáférésben bekövetkező zavar; mivel minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a környezetvédelmi és élelmiszer-biztonsági normák egységesen igazodjanak egymáshoz, biztosítva ezzel, hogy sem az Egyesült Királyság, sem az EU polgárai ne szembesüljenek az élelmiszerek minőségének csökkenésével és az élelmiszer-biztonság romlásával;

| BJ. | mivel a mezőgazdasághoz és erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó, többek között a Natura 2000 területeken lévő ökoszisztémák helyreállítása, megőrzése és javítása egyike az EU 6 fő vidékfejlesztési prioritásának; |
| --- | --- |

BJ.

mivel a mezőgazdasághoz és erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó, többek között a Natura 2000 területeken lévő ökoszisztémák helyreállítása, megőrzése és javítása egyike az EU 6 fő vidékfejlesztési prioritásának;

| BK. | mivel jelenleg folyamatban van fehérjenövények önellátás érdekében történő támogatására irányuló uniós fehérjestratégia kidolgozása; |
| --- | --- |

BK.

mivel jelenleg folyamatban van fehérjenövények önellátás érdekében történő támogatására irányuló uniós fehérjestratégia kidolgozása;

| BL. | mivel 2017-ben 51 országban 124 millió személyt sújtott az akut élelmezési bizonytalanság, és ez 16 millióval több embert jelent, mint 2016-ban; mivel az élelmezési bizonytalansággal érintett személyek többsége vidéki környezetben él; |
| --- | --- |

BL.

mivel 2017-ben 51 országban 124 millió személyt sújtott az akut élelmezési bizonytalanság, és ez 16 millióval több embert jelent, mint 2016-ban; mivel az élelmezési bizonytalansággal érintett személyek többsége vidéki környezetben él;

| BM. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió és a tagállamok alapvető célkitűzése; mivel a nők által a vidéki térségekben betöltött számos szerepkör hozzájárul az életképes mezőgazdasági vállalkozások és vidéki közösségek fenntartásához; mivel a vidék elnéptelenedésének megakadályozására irányuló erőfeszítések összefüggnek a nők és a fiatalok előtt álló lehetőségekkel; mivel a vidéken élő nők még mindig számos kihívással néznek szembe, ugyanakkor a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák nem veszik figyelembe kellő mértékben a nemi szempontokat; mivel, bár a közvetlen kifizetések vagy a vidékfejlesztés kedvezményezettjeinek neme nem szolgál megbízható jelzésül a programok hatására vonatkozóan, a női pályázók vagy kedvezményezettek alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

BM.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió és a tagállamok alapvető célkitűzése; mivel a nők által a vidéki térségekben betöltött számos szerepkör hozzájárul az életképes mezőgazdasági vállalkozások és vidéki közösségek fenntartásához; mivel a vidék elnéptelenedésének megakadályozására irányuló erőfeszítések összefüggnek a nők és a fiatalok előtt álló lehetőségekkel; mivel a vidéken élő nők még mindig számos kihívással néznek szembe, ugyanakkor a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák nem veszik figyelembe kellő mértékben a nemi szempontokat; mivel, bár a közvetlen kifizetések vagy a vidékfejlesztés kedvezményezettjeinek neme nem szolgál megbízható jelzésül a programok hatására vonatkozóan, a női pályázók vagy kedvezményezettek alulreprezentáltak;

| BN. | mivel ahhoz, hogy a KAP költségvetése indokolható legyen az európai adófizetők felé, a jövőbeli finanszírozást egyrészt biztonságos és magas minőségű élelmiszerek előállításához, másrészt egyértelmű társadalmi hozzáadott értékhez kell kötni a fenntartható mezőgazdaság, az ambiciózus környezeti és éghajlati teljesítmény, a közegészségügyre, az állatok egészségére és jólétére vonatkozó normák és a KAP egyéb társadalmi hatásai tekintetében, hogy ezáltal ténylegesen egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre mind az EU-ban, mind azon kívül; |
| --- | --- |

BN.

mivel ahhoz, hogy a KAP költségvetése indokolható legyen az európai adófizetők felé, a jövőbeli finanszírozást egyrészt biztonságos és magas minőségű élelmiszerek előállításához, másrészt egyértelmű társadalmi hozzáadott értékhez kell kötni a fenntartható mezőgazdaság, az ambiciózus környezeti és éghajlati teljesítmény, a közegészségügyre, az állatok egészségére és jólétére vonatkozó normák és a KAP egyéb társadalmi hatásai tekintetében, hogy ezáltal ténylegesen egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre mind az EU-ban, mind azon kívül;

| BO. | mivel a 442. sz. tematikus Eurobarométer felmérés, amely az európaiak állatjóléttel kapcsolatos attitűdjeit vizsgálta, azt jelzi, hogy az európai polgárok 82%-a úgy véli, hogy a mezőgazdasági haszonállatok jólétét növelni kell; |
| --- | --- |

BO.

mivel a 442. sz. tematikus Eurobarométer felmérés, amely az európaiak állatjóléttel kapcsolatos attitűdjeit vizsgálta, azt jelzi, hogy az európai polgárok 82%-a úgy véli, hogy a mezőgazdasági haszonállatok jólétét növelni kell;

| BP. | mivel a peszticidek felhasználása, a biológiai sokféleség csökkenése és a mezőgazdasági környezet változásai negatív hatással lehetnek a beporzók mennyiségére és a beporzófajok változatosságára; mivel a háziasított és a vad beporzók jelentős problémákkal szembesülnek, és ez káros hatással lehet az uniós mezőgazdaságra és élelmiszer-biztonságra, tekintve, hogy az uniós termelés többsége függ a beporzástól; mivel a beporzáshoz kapcsoló uniós kezdeményezés keretében 2018 januárjában nyilvános konzultációt indítottak el, hogy feltárják, hogyan lehetne a legjobban megközelíteni a beporzók számának az EU-ban való visszaesését, és milyen lépések szükségesek az ezzel való megbirkózáshoz; |
| --- | --- |

BP.

mivel a peszticidek felhasználása, a biológiai sokféleség csökkenése és a mezőgazdasági környezet változásai negatív hatással lehetnek a beporzók mennyiségére és a beporzófajok változatosságára; mivel a háziasított és a vad beporzók jelentős problémákkal szembesülnek, és ez káros hatással lehet az uniós mezőgazdaságra és élelmiszer-biztonságra, tekintve, hogy az uniós termelés többsége függ a beporzástól; mivel a beporzáshoz kapcsoló uniós kezdeményezés keretében 2018 januárjában nyilvános konzultációt indítottak el, hogy feltárják, hogyan lehetne a legjobban megközelíteni a beporzók számának az EU-ban való visszaesését, és milyen lépések szükségesek az ezzel való megbirkózáshoz;

| BQ. | mivel az integrált növényvédelem (IPM) nyolc európai uniós elve alapján a vidékfejlesztésen belüli egyedi intézkedést kell kidolgozni a peszticidek használata komoly csökkentésének ösztönzése és a nem kémiai jellegű alternatívák elterjedésének előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

BQ.

mivel az integrált növényvédelem (IPM) nyolc európai uniós elve alapján a vidékfejlesztésen belüli egyedi intézkedést kell kidolgozni a peszticidek használata komoly csökkentésének ösztönzése és a nem kémiai jellegű alternatívák elterjedésének előmozdítása érdekében,

| BR. | mivel a KAP-nak továbbra is kompenzálnia kell a kedvezőtlen adottságú területeket, például a hegyvidéki és legkülső régiókat az egyedi hátrányos helyzetükből fakadó pótlólagos költségek miatt annak érdekében, hogy e térségekben fennmaradhasson a mezőgazdasági tevékenység; |
| --- | --- |

BR.

mivel a KAP-nak továbbra is kompenzálnia kell a kedvezőtlen adottságú területeket, például a hegyvidéki és legkülső régiókat az egyedi hátrányos helyzetükből fakadó pótlólagos költségek miatt annak érdekében, hogy e térségekben fennmaradhasson a mezőgazdasági tevékenység;

| BS. | mivel a KAP keretrendszerének a legkülső régiókon belüli alkalmazása során teljes mértékben figyelembe kell venni az EUMSZ 349. cikkének hatályát, hiszen ezek a területek különösen hátrányos helyzetben vannak a társadalmi-gazdasági fejlődés terén, többek között a népesség elöregedése és csökkenése szempontjából; mivel a POSEI hatékony eszköz, amelynek célja az ágazatok strukturálásának fejlesztése és erősítése, választ adva a legkülső régiók sajátos mezőgazdasági problémáira; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a Parlamentnek és a Tanácsnak készített, a POSEI végrehajtásáról szóló 2016. december 15-i jelentésében megállapítja, hogy „a rendszer [...] értékelésére tekintettel nem szükséges a 228/2013/EU alaprendelet módosítása”; |
| --- | --- |

BS.

mivel a KAP keretrendszerének a legkülső régiókon belüli alkalmazása során teljes mértékben figyelembe kell venni az EUMSZ 349. cikkének hatályát, hiszen ezek a területek különösen hátrányos helyzetben vannak a társadalmi-gazdasági fejlődés terén, többek között a népesség elöregedése és csökkenése szempontjából; mivel a POSEI hatékony eszköz, amelynek célja az ágazatok strukturálásának fejlesztése és erősítése, választ adva a legkülső régiók sajátos mezőgazdasági problémáira; emlékeztet arra, hogy a Bizottság a Parlamentnek és a Tanácsnak készített, a POSEI végrehajtásáról szóló 2016. december 15-i jelentésében megállapítja, hogy „a rendszer [...] értékelésére tekintettel nem szükséges a 228/2013/EU alaprendelet módosítása”;

| BT. | mivel mind az erdőgazdálkodás, mind a – legelőkhöz vagy mezőgazdasági növényekhez viszonyított felsőbb szintet jelentő fás növényzetet magában foglaló – agrárerdészet képes hozzájárulni a gazdaságok és a vidék ellenálló képességének növeléséhez és a szükséges környezeti és éghajlatváltozás-mérséklési intézkedésekhez, erdészeti vagy mezőgazdasági termékeket, illetve egyéb ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítva és ezáltal megerősítve a KAP célkitűzéseit és lehetővé téve, hogy a körforgásos gazdaság és a biogazdaság hozzájáruljon olyan új üzleti modellek kidolgozásához, amelyekből a mezőgazdasági termelőknek, az erdészeknek és a vidéki területeknek is hasznuk származik; mivel az uniós erdőgazdálkodási stratégia következetesen és holisztikusan szemléli az erdőgazdálkodást és az erdők nyújtotta sokféle előnyt, és figyelembe veszi a teljes erdészeti értékláncot; hangsúlyozza, hogy a KAP létfontosságú szerepet játszik e stratégia céljainak elérésében, és kiemelt figyelmet fordít a Földközi-tenger térségében található erdőkre, amelyeket jobban sújt az éghajlatváltozás és az erdőtüzek, ami veszélyezteti a biológiai sokféleséget és a mezőgazdasági termelési lehetőségeket is; |
| --- | --- |

BT.

mivel mind az erdőgazdálkodás, mind a – legelőkhöz vagy mezőgazdasági növényekhez viszonyított felsőbb szintet jelentő fás növényzetet magában foglaló – agrárerdészet képes hozzájárulni a gazdaságok és a vidék ellenálló képességének növeléséhez és a szükséges környezeti és éghajlatváltozás-mérséklési intézkedésekhez, erdészeti vagy mezőgazdasági termékeket, illetve egyéb ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítva és ezáltal megerősítve a KAP célkitűzéseit és lehetővé téve, hogy a körforgásos gazdaság és a biogazdaság hozzájáruljon olyan új üzleti modellek kidolgozásához, amelyekből a mezőgazdasági termelőknek, az erdészeknek és a vidéki területeknek is hasznuk származik; mivel az uniós erdőgazdálkodási stratégia következetesen és holisztikusan szemléli az erdőgazdálkodást és az erdők nyújtotta sokféle előnyt, és figyelembe veszi a teljes erdészeti értékláncot; hangsúlyozza, hogy a KAP létfontosságú szerepet játszik e stratégia céljainak elérésében, és kiemelt figyelmet fordít a Földközi-tenger térségében található erdőkre, amelyeket jobban sújt az éghajlatváltozás és az erdőtüzek, ami veszélyezteti a biológiai sokféleséget és a mezőgazdasági termelési lehetőségeket is;

Új kapcsolat az Európai Unió, a tagállamok, a régiók és a mezőgazdasági termelők között

| 1. | üdvözli a KAP egyszerűsítésére és modernizálására irányuló szándékot, amelynek célja a mezőgazdasági termelők gazdasági előnyhöz juttatása és a polgárok elvárásainak teljesítése, azonban hangsúlyozza, hogy a reform mindenek felett álló prioritásai a Római Szerződésben meghatározott elvek, az egységes piac integritása és egy megfelelő uniós finanszírozásban részesülő, modern és eredményorientált, a fenntartható mezőgazdaságot támogató és biztonságos, magas minőségű és változatos élelmiszereket biztosító, a vidéki területek foglalkoztatását és fejlesztését elősegítő, valóban közös szakpolitika kialakítása kell hogy legyen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről szóló bizottsági közleményt, és üdvözli annak elismerését, hogy a KAP egyik céljának a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás javítását és biztosítását, valamint az EU környezetvédelmi és éghajlat-politikai céljaihoz való hozzájárulást kell tekinteni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | olyan KAP-ot szorgalmaz, amelynek fő prioritása minden egyes európai gazdaság olyan vállalkozássá való átalakítása, amely a gazdasági teljesítményszabványokat környezeti teljesítményszabványokkal egyesíti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak fenn kell tartania az alapvető kapcsolatot az uniós jogalkotók, a mezőgazdasági termelők és a polgárok között; elutasítja a KAP újbóli nemzeti hatáskörbe helyezésének bármilyen lehetőségét, amely növelné az egyenlőtlenségeket az egységes piacon folyó versenyben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet a kis- és közepes méretű gazdaságok által játszott jelentős szerepre, amelyet el kell ismerni és értékelni kell; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a tagállamoknak az alapvető jogszabályok által előírt opciókkal kapcsolatos, jelenleg nyújtott rugalmasság lehetővé teszi a konkrét helyzetekre való reagálást, ugyanakkor azt mutatja, hogy a KAP egyes részei már nem tekinthetők közösnek; hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani az egységes piacon érvényesülő verseny feltételeit, biztosítani kell, hogy a mezőgazdasági termelők egységes módon férjenek hozzá a támogatáshoz a különböző tagállamokban vagy régiókban, és megfelelő, hatékony megoldásokat kell találni a versenytorzító vagy a kohéziót fenyegető kockázatok minimalizálására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a tagállamoknak észszerű mértékű rugalmasságot kell biztosítani a társjogalkotó által uniós szinten jóváhagyott uniós szabályok, alapvető előírások, beavatkozási eszközök, ellenőrzések és pénzügyi előirányzatok alkotta erőteljes közös keretrendszeren belül, biztosítva a mezőgazdasági termelők számára az egyenlő versenyfeltételeket és különösen az I. pillér szerinti támogatás uniós megközelítését azzal a céllal, hogy a tisztességes verseny feltételeinek tiszteletben tartása biztosított legyen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a KAP végrehajtása hatékonyabb legyen és jobban megfeleljen az Európában létező különféle gazdálkodási típusok realitásainak, racionalizálni kell az I. és a II. pillér keretében rendelkezésre álló, az EU által meghatározott eszközkészlet keretében hozott nemzeti döntéseket, és a tagállamoknak valamennyi érdekelt fél bevonásával ki kell alakítaniuk saját koherens, tényeken alapuló nemzeti stratégiájukat az uniós célkitűzések, valamint a lehetséges – szintén uniós szinten meghatározandó – beavatkozási eszközök főbb típusaira vonatkozó mutatószámok és saját kiválasztási kritériumaik alapján, az egész Unióban érvényes szabályok alkotta egyértelmű közös keretrendszeren belül, az egységes piac szabályainak és elveinek kellő tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a további szubszidiaritás biztosításának feltétele az uniós szabályok, célkitűzések, mutatószámok és ellenőrzések alkotta erőteljes közös keretrendszer megléte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges kiigazításokat a KAP-ban annak érdekében, hogy végrehajtsa a Parlament azon kérését, hogy ne használjanak mezőgazdasági támogatásokat a bikaviadalra használt bikák tenyésztéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a nemzeti és regionális szintű túlszabályozás kockázatait és a mezőgazdasági termelőket érintő nagyfokú bizonytalanságot, amely abból adódik, hogy a tagállamoknak lehetőségük van önállóan meghatározni saját nemzeti tervüket, és döntésüket évente felülvizsgálni az aktuális kormány álláspontjától függően; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslataival együtt nyújtson be a társjogalkotóknak egy nemzeti stratégiai tervre vonatkozó egyértelmű, egyszerű modellt, lehetővé téve a társjogalkotók számára, hogy értékeljék az ilyen tervek hatókörét, részletezettségét és tartalmát, amelyek fontos elemeit képezik a Bizottság küszöbön álló javaslatának, továbbá annak tisztázására, hogy milyen kritériumok alapján fogják értékelni ezeket a nemzeti stratégiákat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson olyan eszközöket, amelyek célja a KAP és a kohéziós politika finanszírozása közötti szinergiák kihasználásának fokozása; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli KAP-nak teljes mértékben tiszteletben kell tartania az egyes tagállamokban, gyakran azok alkotmányában rögzített hatáskörmegosztást, különösen ami az uniós régiók jogi hatásköreit illeti a szakpolitikák, például az EMVA kialakítása, kezelése és végrehajtása során; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a mezőgazdasági termelőket és más kedvezményezetteket megfelelően bevonják a szakpolitika kidolgozásának valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a program megtervezését, végrehajtását és ellenőrzését eredményalapúvá tegye, a megfelelés helyett inkább a teljesítményt ösztönözve, ugyanakkor egyértelműen meghatározott, egyszerűbb, kevésbé bürokratikus (a túlszabályozástól is mentes), stabil, átlátható és mérhető uniós mutatószámok révén biztosítva a megfelelő kockázatalapú nyomon követést, beleértve a tagállamok általi intézkedések, programtervezés és -végrehajtás, illetve szankciók megfelelő ellenőrzését; szükségesnek tartja, hogy – a tagállamok vagy a régiók által alkalmazott különböző intézkedések végrehajtásában észlelt, azonos jellegű kötelezettségszegésekre válaszul – a hasonló szankciók kiszabására vonatkozóan alapvető és egységes kritériumokat állapítsanak meg az Unió által meghatározott általános és közös célkitűzések elérése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tisztán a végterméken alapuló megközelítés kockázattal járna a azon tagállamok számára, amelyek meghatározott körülményeik miatt nem képesek maradéktalanul elérni a nemzeti terveikben meghatározott eredményeket, és amelyek esetében utólagosan csökkentenék nemzeti kereteiket, valamint felfüggesztenék a finanszírozást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri, hogy az új teljesítési modell több éven át tartó finomhangolást és módosítást igényel majd annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelőket ne szankcionálják a végterméken alapuló modellre való áttérés miatt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja azonban, hogy a KAP stratégiai terveinek az elfogadásában bekövetkező esetleges késedelem késedelmes kifizetésekhez vezethet, amit el kell kerülni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy az I. pillérben a tagállamok az EU által létrehozott prioritási katalógusból választhatnak programokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | szorgalmazza a többletköltségek elkerülése, valamint a pénzeszközök felhasználásának tagállamokban történő csökkentése érdekében a végrehajtási modell módosításához szükséges megfelelő intézményi és jogi változások rendszerének kialakítását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy az információk gyűjtésének műholdképeken és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer adatbázisain kell alapulnia, nem pedig az egyes mezőgazdasági termelők által benyújtott adatokon; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki releváns szinergiákat az uniós űrkutatási vezérprojektek és a KAP között, konkrétan a Kopernikusz programmal, amely különösen fontos a gazdálkodó közösség számára az éghajlatváltozás és a környezet monitoringja szempontjából. |
| --- | --- |

21.

| 22. | olyan intézkedéseket kér, amelyek fokozzák a tápanyagok újrahasznosítását; kéri, hogy a mezőgazdasági strukturális politikát igazítsák ki a környezeti támogatási rendszernek megfelelően, például a növénytermesztés és az állattartás megfelelőbb ötvözésével; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri az egyszerűsített mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer megőrzését; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy gondolja, hogy azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik 5 hektárnál kevesebb földdel rendelkeznek, lehetőséget kell kapniuk arra, hogy önkéntesen belépjenek ebbe a rendszerbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen pénzügyi és teljesítményellenőrzéseket, illetve -auditokat annak garantálása érdekében, hogy a feladatokat minden tagállamban ugyanolyan magas színvonalon és azonos kritériumok szerint végzik el, függetlenül a tagállamoknak a program megtervezésében és kezelésében nyújtott nagyobb rugalmasságtól, és különösen szem előtt tartva a pénzeszközök időben történő folyósítását valamennyi tagállamban az arra jogosult mezőgazdasági termelők és vidéki közösségek számára, a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése mellett; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy az előző reform során nehéz volt megegyezni az „aktív mezőgazdasági termelő” fogalmában; ezért úgy véli, hogy a gazdaság teljesítménye (pl. a föld jó mezőgazdasági állapotban tartása, jó állattenyésztés megvalósítása, a körforgásos gazdasághoz való hozzájárulás) célzottabb és mérhető megoldást jelenthet a fenti fogalommeghatározás tekintetében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elutasítja a vidékfejlesztési költségvetésnek a 2021–2027-es időszakra szóló legutóbbi többéves pénzügyi keretre irányuló, 2018. május 2-i javaslatban szereplő 25%-os csökkentését; kitart amellett, hogy a mezőgazdasági és a vidékfejlesztési költségvetés csökkentése nem vezethet az ambíciók csökkentéséhez a jelenlegi KAP-hoz képest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy az uniós pénzügyek ellenőrzésében részt vevő összes szereplőnek, ideértve az Európai Számvevőszéket is, azonosan kell értelmeznie a teljesítményalapú ellenőrzési rendszert, hogy a tagállamok vagy a kedvezményezettek ne szembesüljenek váratlan pénzügyi korrekciókkal; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelőket vállalkozóknak kell tekinteni, és ezért részükre biztosítani kell a vállalkozás szabadságát annak érdekében, hogy termékeikkel a piacon megfelelő árakat célozhassanak meg; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a részmunkaidős mezőgazdasági termelőket és a más jövedelemmel is rendelkező mezőgazdasági termelőket nem szabad kizárni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy nyújtsanak nagyobb rugalmasságot a tagállamoknak, a régióknak és a mezőgazdasági termelőknek a mezőgazdasági de minimis szabályok magasabb pénzügyi küszöbértéke révén, a belső piac integritásának megőrzése mellett; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb rugalmasságot a tagállamok számára a mezőgazdasági állami támogatási szabályok keretében, hogy önkéntes elővigyázatossági megtakarítások létrehozására ösztönözze a mezőgazdasági termelőket azzal a céllal, hogy jobban meg tudjanak birkózni az éghajlattal kapcsolatos és egészségügyi kockázatok jelentős növekedésével, valamint a gazdasági válságokkal; |
| --- | --- |

32.

| 33. | szorgalmazza azonban a mikro- és kisméretű mezőgazdasági vállalkozások által nyújtott közjavak, ezen belül a szövetkezeti és közösségi törekvésekben való részvételük méltányos díjazását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy keressenek jobb szinergiákat a KAP és más szakpolitikák és alapok – így például a kohéziós, strukturális és egyéb beruházási alapok – között, hogy sokszorozó hatást érjnek el a vidéki térségek számára; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri a KAP és más uniós szakpolitikák és fellépések megfelelőbb szakpolitikai összehangolását konkrétan a 2000/60/EK irányelvvel, a 91/676/EGK irányelvvel és az 1107/2009/EK rendelettel, az olyan vízforrások fenntartható védelme érdekében, amelyek mennyiségét és minőségét a mezőgazdaság kedvezőtlenül érinti; ösztönzőkre hív fel a mezőgazdasági termelők és a vízszolgáltatók közötti helyi együttműködési projektek támogatása érdekében, a vízforrások megfelelőbb védelme céljából; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban adminisztratív okok miatt számos falu és régió vidéki jellege ellenére kimarad a vidékfejlesztési programok hatálya alól, ami hátrányos helyzetbe hozza e településeket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | e tekintetben rugalmasabb megközelítések mérlegelésére kéri a tagállamokat, hogy ne részesítsék kedvezőtlen bánásmódban e régiókat és termelőiket; |
| --- | --- |

37.

Egy intelligens, hatékony, fenntartható és tisztességes KAP – a mezőgazdasági termelők, a polgárok, a vidék és a környezet szolgálatában

| 38. | szükségesnek tartja megőrizni a jelenlegi kétpilléres struktúrát, és hangsúlyozza, hogy a pilléreknek koherensnek kell lenniük és ki kell egészíteniük egymást: a teljes mértékben uniós forrásokból finanszírozott I. pillér a jövedelmek, a kezdeti környezetvédelmi intézkedések és a meglévő piaci intézkedések folytatásának hatékony támogatására, míg a II. pillér a tagállamok egyedi igényeinek kielégítésére szolgál; ugyanakkor szükségesnek tartja a mezőgazdasági termelők és más kedvezményezettek ösztönzését a piac által nem díjazott, környezeti és társadalmi jellegű közjavakat létrehozó intézkedések megtételéért, valamint az új és bevett gazdálkodási gyakorlatok tiszteletben tartásáért közös, egységes és objektív kritériumok alapján, lehetővé téve ugyanakkor, hogy a tagállamok a helyi és ágazati körülmények függvényében egyedi megközelítést alkalmazzanak; úgy véli, hogy kiemelt prioritásként kell kezelni valamennyi európai gazdaságnak a fenntarthatóságra való átállását és a körforgásos gazdaságba való teljes körű integrálását, ötvözve a gazdasági és környezeti teljesítményi normákat, a szociális vagy foglalkoztatási normák bármiféle csökkentése nélkül; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 39. cikkében meghatározott közös agrárpolitikai célkitűzések a mezőgazdasági termelékenység növelése, s ezáltal a mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok stabilizálása, valamint gondoskodás arról, hogy az ellátás folyamatos legyen, és a fogyasztók számára elfogadható ár ellenében történjék; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza a technológiai innovációkban rejlő lehetőséget egy intelligens és hatékony ágazat számára, amely hozzájárul a fenntarthatósághoz, mégpedig az erőforrások hatékony felhasználása, a növények és állatok egészségének nyomon követése, valamint a környezet tekintetében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri, hogy a KAP könnyítse meg és támogassa az ilyen innovációk alkalmazását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy jövőbeli formájában a KAP csak megfelelő finanszírozással érheti el céljait; ezért szorgalmazza, hogy a KAP költségvetését a következő többéves pénzügyi keretben – rögzített euróárfolyamon számítva – növeljék vagy tartsák változatlan szinten, és így valóra váljon az a törekvés, hogy a 2020 utáni időszakra egy felülvizsgált, hatékony KAP jöjjön létre; |
| --- | --- |

42.

| 43. | véleménye szerint a további piaci liberalizáció és a mezőgazdasági termelők védelmének ehhez kapcsolódó csökkentése azzal jár, hogy kompenzálni kell a mezőgazdasági ágazatot és különösen a versenyhátránnyal küzdő – kiváltképp a mezőgazdasági földhasználattal összefüggő nehézségeket tapasztaló vagy hegyvidéki térségben lévő – gazdaságokat, és hogy csak ezek az intézkedések képesek biztosítani a mezőgazdasági területekkel való extenzív gazdálkodást és a kultúrtáj megőrzését; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a KAP költségvetését hozzá kell igazítani a jövőbeli – így például a brexit és az EU által fő kereskedelmi partnereivel elfogadott szabadkereskedelmi megállapodások hatásaiból származó – szükségletekhez és kihívásokhoz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rámutat a különböző régiók és tagállamok vidéki területeinek fejlődése között meglévő egyenlőtlenségekre, és ezért úgy ítéli meg, hogy a társadalmi szempontnak továbbra is fontos szerepet kell játszania a II. pillérben rendelkezésre álló pénzeszközök tagállamok közötti szétosztásában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a KAP általános költségvetésén belül jelentős költségvetést kell előirányozni a második pillér (vidékfejlesztési politika) számára; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelőket támogatni kell a teljes fenntarthatóságra való áttérésben; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy az új uniós szakpolitikák és célkitűzések kidolgozása nem mehet a sikeres KAP és forrásainak rovására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | elismeri a KAP jövőbeli költségvetését övező jelenlegi bizonytalanságot; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a KAP forrásai az adófizetők egyes tagállamokból származó pénzei, és az adófizetőknek az egész EU-ban joguk van ahhoz, hogy biztosítsák őket, hogy ezeket a forrásokat kizárólag célzott és átlátható módon használják fel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy el kell kerülni az új vidékfejlesztési sorokat, amelyekhez nem társulnak többletforrások; |
| --- | --- |

51.

| 52. | úgy véli, hogy a különféle mezőgazdasági rendszerek, különösen a kis- és közepes méretű családi gazdaságok és a fiatal mezőgazdasági termelők célzottabb támogatására van szükség, hogy egy gazdasági, környezeti és társadalmi szempontból termelékeny mezőgazdaság révén erősítsék a regionális gazdaságokat; úgy véli, hogy ez – tekintettel az Unióban működő különféle méretű gazdaságokra – a mezőgazdasági üzemek első hektárjai után járó kötelező, átcsoportosítással nyújtható magasabb támogatási aránnyal érhető el, amelyet a tagállamokban jellemző átlagos üzemméret alapján állapítanak meg; hangsúlyozza, hogy a nagyobb gazdaságok támogatásának méretgazdaságossági okokból degresszívnek kell lennie, és európai szinten kell dönteni a felső korlát kötelező bevezetéséről olyan rugalmas kritériumok mellett, amelyek révén figyelembe vehető a gazdaságok vagy szövetkezetek azon képessége, hogy stabil munkahelyeket biztosítsanak, amelyeknek köszönhetően az emberek a vidéki területen maradnak; úgy véli, hogy a felső korlát bevezetése és a degresszivitás révén szabaddá tett pénzeszközöknek abban a tagállamban vagy régióban kell maradniuk, ahonnan származnak; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy gondolja, hogy alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a támogatást a valódi mezőgazdasági termelők kapják, különösen azok, akik aktív mezőgazdasági termelést végeznek a megélhetésük érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | szükségesnek tartja egy egyszerűsített rendszer fenntartását a kistermelők számára, amely megkönnyíti a KAP kifizetéseihez való hozzájutást és azok kezelését; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy szükséges meghatározni a legfontosabb elemeit egy olyan kiegyensúlyozott, átlátható, egyszerű és objektív szankció- és ösztönzőrendszernek, amely a kedvezményezettek közjavak biztosításáért járó közfinanszírozásra való jogosultságát megállapító átlátható és időszerű rendszerrel egészül ki, egyszerű, önkéntes és kötelező intézkedésekből áll, továbbá eredményorientált, így a hangsúly a megfelelésről a tényleges teljesítményre helyeződik át; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a bizottsági közlemény szerint igazi mezőgazdasági termelőknek minősülnek a részmunkaidős mezőgazdasági termelők és a bevételeket kombináló gazdaságok, amelyek sokféle módon élesztik fel a vidéket, és a megélhetésük biztosítása érdekében folytatnak mezőgazdasági termelést; |
| --- | --- |

56.

| 57. | szorgalmazza – különösen azokban a tagállamokban, ahol a jogosultságok értékét részben még mindig a múltbeli referenciaértékek alapján számítják ki – az I. pillér szerinti közvetlen kifizetések kiszámítására szolgáló jelenlegi rendszer modernizálását és egy, a kifizetések kiszámítására szolgáló uniós módszerrel való felváltását, amelynek alapeleme a mezőgazdasági termelőknek bizonyos határokon belül nyújtott jövedelemtámogatás lenne, és amely az EU 2030-ig tartó időszakra szóló célkitűzéseivel és célszámaival összhangban a közjavak biztosításához való hozzájárulással párhuzamosan növekedhetne, a rendszer egyszerűbbé és átláthatóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli az egyszerű, indokolt, átlátható és könnyen végrehajtható egységes területalapú támogatási rendszert, amelyet számos tagállamban sikerrel alkalmaztak; következésképpen kéri az egységes területalapú támogatási rendszer 2020 utáni megőrzését, valamint javasolja, hogy ezt bármely tagállam vagy az EU-ban lévő bármely mezőgazdasági termelő alkalmazhassa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy ezáltal a támogatási jogosultságok adminisztratív szempontból bonyolult rendszere helyettesíthetővé válna, ami a bürokrácia jelentős leépítéséhez vezetne; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy gondolja, hogy ezek az új kifizetések hosszú távú eredményességük biztosítása érdekében nem válhatnak forgalomképes árukká; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kifizetési kérelmek szükségességét a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőséget illetően; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi KAP azon forrásait, amelyeket a mezőgazdasági termelők konkrét tevékenységeire fordítanak, nagyon aprólékos és kisléptékű ellenőrzéseknek vetik alá; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy véli, hogy a kifizetésekhez erőteljes közös feltételrendszernek is kell kapcsolódnia, amely környezeti eredményeket és más közjavakat – így például minőségi munkahelyeket – foglal magában; |
| --- | --- |

63.

| 64. | emlékeztet, hogy „A termőföldek koncentrációjának jelenlegi állapota az Unióban: a mezőgazdasági termelők földhöz jutásának megkönnyítése” című parlamenti állásfoglalás elismeri, hogy a világos feltételrendszer nélküli területalapú kifizetések torzulásokhoz vezetnek a földpiacon, és így befolyásolják az egyre több földterület kevés kézben való összpontosulását; |
| --- | --- |

64.

| 65. | egyértelművé teszi, hogy a közjavak olyan szolgáltatások, amelyek túllépnek a kötelező környezetvédelmi, éghajlat-politikai és állatjóléti jogszabályokon, ideértve különösen a vizek megőrzését, a biológiai sokféleség védelmét, a talaj termőképességének védelmét, a beporzók védelmét, a humuszréteg védelmét és az állatjólétet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza a közvetlen kifizetések tagállamok közötti méltányos elosztásának szükségességét, amely alapvető az egységes piac működéséhez, és amelynek figyelembe kell vennie objektív kritériumokat, például a tagállamok által az I. és a II. pillér keretében kapott összegeket, valamint azt, hogy az EU-n belül nem azonosak a természeti feltételek, a foglalkoztatási és társadalmi-gazdasági körülmények, az általános életszínvonal, a termelési költségek és különösen a földárak, illetve a vásárlóerő sem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések összegének tagállamok közötti fokozott konvergenciája csak a költségvetés megfelelő mértékű növelésével érhető el; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy a közvetlen kifizetések célja, hogy az élelmiszertermeléshez, valamint a környezetvédelmi és az állatjóléti követelmények teljesítéséhez kapcsolódó támogatást biztosítsanak a gazdák számára; |
| --- | --- |

68.

| 69. | úgy véli, hogy – azzal a szigorú feltétellel, hogy az egységes piacon garantálhatók az egységes versenyfeltételek, megelőzhetők a versenytorzulások, különösen a nyersanyagok tekintetében, biztosítható a WTO-szabályokkal való összhang, és nem sérülnek a környezeti és éghajlati célkitűzések – fenn kell tartani a termeléstől függő önkéntes támogatások (VCS) rendszerét, amelyet azonban csak a Bizottság általi értékelést követően szabad aktiválni; úgy véli, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatások az érzékeny ágazatok igényeinek kielégítésére, a környezeti, éghajlati vagy a mezőgazdasági termékek minőségéhez és forgalmazásához kapcsolódó egyedi célkitűzések elérésére, a magas színvonalú állatjóléti és környezetvédelmi normákat kielégítő gazdálkodási gyakorlatok ösztönzésére, valamint konkrét nehézségek, különösen a kedvezőtlen adottságú és hegyvidéki régiók strukturális versenyhátrányából adódó, illetve a jellegükben inkább átmeneti, például a régi jogosultsági rendszerről való átállásból eredő nehézségek ellensúlyozására szolgáló eszközként szolgálnak; úgy véli továbbá, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatások révén a jövőben elő lehet mozdítani a stratégiai szempontból fontos termelést, például a fehérjenövények termesztését, vagy ellensúlyozni lehet a szabadkereskedelmi megállapodások hatásait; hangsúlyozza továbbá, hogy a termeléstől függő önkéntes támogatásoknak nagy a jelentőségük az uniós mezőgazdasági termelés sokszínűségének fenntartásában, a mezőgazdasági munkahelyek tekintetében, és a kiegyensúlyozott termelési rendszer biztosításában; |
| --- | --- |

69.

| 70. | a versenytorzulás elkerülése érdekében szorgalmazza az I. pillér szerinti kifizetések, többek között a termeléstől függő támogatás korlátozását, hektáronként és kedvezményezettenként legfeljebb a hektáronkénti uniós közvetlen kifizetések kétszeresének megfelelő összegre; |
| --- | --- |

70.

| 71. | emlékeztet arra, hogy a generációs megújulás és az új belépők kérdése számos tagállamban kihívást jelent a mezőgazdasági termelés számára, ezért minden nemzeti vagy regionális stratégiának foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel egy átfogó megközelítés révén, mobilizálva a KAP valamennyi pénzügyi erőforrását, ideértve a fiatal mezőgazdasági termelők I. pillér szerinti kiegészítő támogatását és a fiatal mezőgazdasági termelők indulását segítő, II. pillér szerinti intézkedéseket, amelyeket a tagállamok számára kötelezővé kell tenni, az új pénzügyi eszközökből, például a források korlátozottsága esetén tőkéhez jutást garantáló eszközből származó támogatásokon felül; hangsúlyozza továbbá a szabályozási és gazdasági akadályok elhárítására irányuló nemzeti intézkedések fontosságát, egyszersmind előmozdítva a gazdaságutódlási tervezést, a nyugdíjcsomagokat és a földhöz jutást, továbbá elősegítve és ösztönözve az idős és a fiatal gazdák közötti együttműködési megállapodásokat, például a partnerségeket, a részesművelést, a szerződéses állattartást és a lízingelést; úgy véli, hogy az állami támogatásokkal kapcsolatos szabályoknak a generációs megújulás fontosságát is szem előtt kell tartaniuk, és meg kell előzniük a családi gazdaságok eltűnését; |
| --- | --- |

71.

| 72. | úgy véli, hogy az új jogszabályoknak élesebben el kell választaniuk egymástól a „fiatal mezőgazdasági termelők” és a „mezőgazdasági termelésbe újonnan belépők” számára nyújtott ösztönzők alapját képező kritériumokat (a fiatal mezőgazdasági termelőket az életkoruk alapján, az új belépőket pedig a gazdaságuk megalakulása óta eltelt évek alapján határozzák meg), hogy jobban ki lehessen aknázni a generációs megújulás és a vidéki területek életszínvonalának javítása terén a két csoportban rejlő potenciált; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak elismerésére, hogy az új társadalmi, technológiai és gazdasági változások, például a tiszta energia, a digitalizáció és az intelligens megoldások hatással vannak a vidéki életre; |
| --- | --- |

73.

| 74. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a vidéki térségek életminőségének javítását célzó erőfeszítéseket annak érdekében, hogy ösztönözze a polgárokat és különösen a fiatalokat a vidéki térségekben történő maradásra vagy az ide történő visszatérésre, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák bizonyos új szolgáltatásoknak a vállalkozások, különösen nők és fiatalok révén történő kifejlesztését; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aggodalommal állapítja meg, hogy a munkaerőhiány számos mezőgazdasági ágazatban a termelő tevékenységek felfüggesztéséhez vezet; támogatás nyújtását szorgalmazza a munkavállalók mezőgazdaságba csábítása érdekében; |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza, hogy meg kell osztani azokat a sikeres tagállami modelleket, amelyek a fiatal és az idős mezőgazdasági termelők generációs megújulás céljából történő összefogásáról szólnak; |
| --- | --- |

76.

| 77. | javasolja a finanszírozáshoz jutás javítását az új belépők számára nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönök révén; |
| --- | --- |

77.

| 78. | emlékeztet arra, hogy a vidéki területeknek és településeknek különös figyelemre és integrált erőfeszítésekre van szükségük ahhoz, hogy intelligens falvakat tudjanak létrehozni; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felszólít az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az Európai Beruházási Alappal (EBA) folytatott együttműködés továbbfejlesztésére a fiatal gazdálkodóknak szánt pénzügyi eszközök valamennyi tagállamban történő létrehozásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

79.

| 80. | egyenlő versenyfeltételek biztosítását szorgalmazza a vidéki központok és hálózatok sajátos technológiai fejlesztései tekintetében; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza a vidékfejlesztés, ezen belül a LEADER kezdeményezés jelentőségét a különböző szakpolitikák közötti szinergiák javításában és a versenyképesség növelésében, a hatékony és fenntartható gazdaság támogatásában, a fenntartható és multifunkcionális mezőgazdaság és erdészet támogatásában, valamint a hozzáadott értéket és munkahelyeket teremtő élelmiszeripari és nem élelmiszeripari termékek és szolgáltatások biztosításában; hangsúlyozza a vidékfejlesztés fontosságát a mezőgazdasági termelők, a helyi közösségek és a civil társadalom közötti partnerségek támogatásában, a kiegészítő vállalkozási tevékenységek és lehetőségek ösztönzésében (amelyeket igen gyakran nem lehet áthelyezni), az agrárvállalkozásokban, az agroturizmusban, a direkt marketingben, a közösségi támogatású mezőgazdaságban, a biogazdaságban, illetve a fenntartható bioenergia- és megújulóenergia-termelésben, amelyek mindegyike segíti a gazdasági tevékenység régiókban való megőrzését; hangsúlyozza ezért a II. pillér pénzügyi megerősítésének fontosságát, ezáltal növelve a benne rejlő potenciált a jövedelemtermelésre, az elnéptelenedés, a munkanélküliség és a szegénység kezelésére, valamint a társadalmi befogadás, a szociális szolgáltatások előmozdítására, illetve a vidéki területek társadalmi-gazdasági szerkezetének megerősítésére, a vidéki területeken élők életminőségének javítását tűzve ki átfogó célként; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2020 utáni jogalkotási időszakban vezessen be a beruházások több forrásból történő finanszírozását előtérbe helyező megközelítést, amely biztosítja az integrált vidékfejlesztési eszközök – például az intelligens falvakat célzó kezdeményezés – zökkenőmentes megvalósítását; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felszólít a közösségvezérelt helyi fejlesztéseket szolgáló új alap létrehozására, amely a LEADER kezdeményezésre és a területen szerzett eddigi tapasztalatokra épül, és amelynek végrehajtásához minden strukturális alap 10%-át el kell különíteni a közösségi szinten irányított helyi stratégiákban meghatározott célkitűzésekre, a decentralizáltan felhasználandó strukturális alapok közötti elhatárolás nélkül; |
| --- | --- |

83.

| 84. | hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési programoknak hozzáadott értéket kell képezniük a mezőgazdasági üzemek számára, és meg kell őrizniük fontos szerepüket abban, hogy lehetőséget biztosítanak az innovatív gyakorlatokat és az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket célzó, hosszú távú fellépésekre; |
| --- | --- |

84.

| 85. | úgy véli, hogy a LEADER kezdeményezésen belül a szükséges pénzügyi támogatás nyújtásán felül további figyelmet kell fordítani a mikroméretű családi gazdaságok szükségleteire és projektjeire; |
| --- | --- |

85.

| 86. | úgy véli, hogy bebizonyosodott, hogy a vidéki területeken szükség van arra, hogy a nők és a férfiak kis- és közepes méretű gazdálkodásba fogjanak; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza, hogy fontos fenntartani a kedvezőtlen helyzetű térségekben található gazdaságoknak nyújtott egyedi kompenzációs támogatást, amelynek feltételeit a tagállamok a helyi sajátosságaik függvényében határozzák meg; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ezen túlmenően kiemeli, hogy a vidékfejlesztés vonatkozásában a pénzügyi eszközök végrehajtásának önkéntes alapon kell történnie, ugyanakkor meg kell erősíteni a vidéki területeken megvalósuló beruházásokat; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be az intelligens falvakat célzó kezdeményezéshez kapcsolódó intézkedéseket, hogy az intelligens falvakat a következő vidékfejlesztési politika egyik prioritásává tehesse; |
| --- | --- |

89.

| 90. | úgy véli, hogy a méhészet II. pillér keretén belüli finanszírozását célravezetőbbé és hatékonyabbá kellene tenni, valamint hogy az új jogalkotási keretnek új támogatási programot kellene biztosítania a méhészek számára az I. pillérben, beleértve a méhközösségenként nyújtott közvetlen támogatást is; |
| --- | --- |

90.

| 91. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasághoz kevésbé szorosan kapcsolódó intézkedéseket megnövelt társfinanszírozási aránnyal kell alkalmazni; |
| --- | --- |

91.

| 92. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be egy olyan új, koherens, megerősített és egyszerűsített feltételrendszert az I. pillérben, amely lehetővé teszi a létező környezetvédelmi fellépések, például a jelenlegi kölcsönös megfeleltetési és zöldítési intézkedések különböző típusainak integrálását és végrehajtását; hangsúlyozza, hogy kötelezővé kell tenni a fenntartható mezőgazdasági fejlődéssel kapcsolatos I. pillérbeli alapkövetelményt, és egyértelműen ki kell mondani, hogy milyen intézkedéseket és eredményeket várnak el a mezőgazdasági termelőktől az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, egyszersmind gondoskodva arról, hogy minimális bürokrácia háruljon a mezőgazdasági üzemekre, ugyanakkor a helyi körülmények figyelembe vételével biztosítható legyen a tagállamok általi megfelelő ellenőrzés; ezenkívül egy új és egyszerű rendszert szorgalmaz, amely a tagállamok számára kötelező, a mezőgazdasági üzemek számára pedig választható, és amely olyan uniós szabályokon alapul, amelyek túlmutatnak az éghajlat és a környezet szempontjából fenntartható módszerekre és gyakorlatokra való átállás ösztönzésén, és amelyek összeegyeztethetők a II. pillér éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedéseivel; úgy véli, hogy e rendszer végrehajtását a nemzeti stratégiai tervekben kell meghatározni egy uniós kereten belül; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a II. pillér vidékfejlesztési célú, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedései a továbbiakban is ellentételezzék a mezőgazdasági termelők által önkéntes alapon bevezetett környezet- és éghajlat-kímélő gyakorlatokhoz kapcsolódó többletköltségeket és veszteségeket, és lehetőség nyíljon a környezetvédelem, a biológiai sokféleség és az erőforrás-hatékonyság terén eszközölt beruházások ösztönzésére; úgy véli, hogy ezeket a programokat egyszerűsíteni kell, célzottabbá és hatékonyabbá kell tenni annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők hatékonyan járulhassanak hozzá a környezet megóvásához, a biológiai sokféleséghez, a vízgazdálkodáshoz, illetve az éghajlat-politikai fellépésekhez és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez, egyszersmind gondoskodva arról, hogy minimális bürokrácia háruljon a mezőgazdasági üzemekre, ugyanakkor a helyi körülmények figyelembe vételével biztosítható legyen a tagállamok általi megfelelő ellenőrzés; |
| --- | --- |

93.

| 94. | szorgalmazza, hogy azok mellett a gazdaságok mellett, amelyek a 834/2007/EK rendelet 11. cikke alapján tisztán ökológiai mezőgazdasági termelést folytatnak és mentesülnek az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkében meghatározott ökologizálási kötelezettségek alól, azok a gazdaságok is mentesüljenek, amelyek az 1305/2013/EU rendelet értelmében agrár-környezetvédelmi intézkedéseket hajtanak végre; |
| --- | --- |

94.

| 95. | hangsúlyozza, hogy az Unió földközi-tengeri régiói kiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásainak, például az aszálynak, a tüzeknek és az elsivatagosodásnak, ezért az e területeken gazdálkodóknak nagyobb erőfeszítéseket kell tenniük, hogy tevékenységeiket a megváltozott környezethez alakítsák; |
| --- | --- |

95.

| 96. | úgy véli, hogy Bizottság jövőbeli jogalkotási javaslatait úgy kell kialakítani, hogy azokból a lehető legtöbb mezőgazdasági termelő kaphasson támogatást arra, hogy a fenntarthatóbb mezőgazdasági fejlesztéshez kapcsolódó modernizációt hajtson végre; |
| --- | --- |

96.

| 97. | a KAP egyszerűsítése érdekében szorgalmazza, hogy a 15 hektár alatti, legkisebb gazdaságok esetében tartsák fenn az eddigi mentességet, és ne terheljék azokat a KAP kiegészítő környezetevédelmi és éghajlatügyi intézkedéseivel; |
| --- | --- |

97.

| 98. | javasolja, hogy az ökologizálás ezen új formájához a II. pillérben érdemi, koordinált és hatékonyabb eszközöknek kell kapcsolódniuk célzott materiális vagy immateriális beruházásokon (tudásátadáson, képzésen, tanácsadáson, a know-how megosztásán, hálózatépítésen, valamint az európai innovációs partnerségeken révén megvalósuló innovációkon) keresztül, amelyek szintén elősegítik a változást; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a KAP-ra irányuló jogalkotási javaslatai tartalmazzanak megfelelő intézkedéseket és eszközöket, amelyek a fehérjenövények termesztését fejlett vetésforgórendszerekbe integrálják a jelenlegi fehérjehiány leküzdése, a mezőgazdasági termelők jövetelmének növelése és a mezőgazdaság előtt álló fő kihívások, így az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség és a talaj termőképességének csökkenése, valamint a vízkészletek védelme és a velük való fenntartható gazdálkodás kezelése érdekében; |
| --- | --- |

99.

| 100. | úgy véli, hogy a II. pillérben rendelkezésre álló teljes költségvetés egy minimális részét az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedésekre kell elkülöníteni, ideértve a biogazdálkodást, a szénmegkötést, a talaj egészségét, a fenntartható erdőgazdálkodási intézkedéseket, a biológiai sokféleség érdekében történő tápanyag-gazdálkodási tervezést, a beporzást, valamint az állatok és a növények genetikai sokféleségét; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a Natura 2000 kifizetéseket, illetve biztosítani kell, hogy azok tényleges ösztönzőt jelentsenek a mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kiemeli, hogy szükség van a vidékfejlesztés keretében biztosított kifizetésekre a hátrányos természeti adottságú, kedvezőtlen éghajlati viszonyokkal rendelkező, meredek lejtős vagy gyenge talajminőségű területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelők számára; felszólít a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatási program egyszerűsítésére és célirányosabb alkalmazására a 2020 utáni időszakban; |
| --- | --- |

101.

| 102. | emlékeztet arra, hogy a Parlament már kiemelte, hogy a Natura 2000 irányelv célravezetőségi vizsgálata szerint javítani kell a koherenciát a KAP-pal, és hangsúlyozza a fajok és élőhelyek mezőgazdasághoz kapcsolódó aggasztó csökkenését; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a KAP biológiai sokféleségre kifejtett hatását; magasabb Natura 2000 kifizetéseket szorgalmaz, hogy jobban ösztönözzék a mezőgazdasági Natura 2000 területek védelmét, amelyek nagyon rossz állapotban vannak; |
| --- | --- |

102.

| 103. | szorgalmazza éghajlattudatos mezőgazdasági intézkedések végrehajtását és megerősítését, mivel az éghajlatváltozás mezőgazdaságra gyakorolt hatásai a jövőben erősödni fognak Európában; |
| --- | --- |

103.

| 104. | úgy ítéli meg, hogy a KAP-nak a megművelt tájak egészén kezelnie kell az éghajlatváltozással és a talajromlással kapcsolatos kockázatokat, oly módon, hogy beruház az agrár-ökorendszerek ellenállóvá és megbízhatóvá tételébe, továbbá az ökológiai infrastruktúrába a termőréteg kialakítása, a talajerózió visszafordítása, a vetésforgó bevezetése/meghosszabbítása, a táj további fákkal való beültetése, valamint a mezőgazdasági üzemekben a biológiai és strukturális sokféleség fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

104.

| 105. | úgy véli, hogy a támogatni és ösztönözni kell a mezőgazdasági táblán keletkező növényi maradványok megújuló, hatékony és fenntartható energiaforrásként való nagyobb mértékű felhasználását; |
| --- | --- |

105.

| 106. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az innovációt, a kutatást és a modernizációt a mezőgazdasági termelésben, az agrár-erdészetben és az élelmiszer-ágazatban, támogatva egy szilárd tanácsadási rendszert és a KAP kedvezményezettjeinek igényeihez jobban igazodó képzést a fokozott fenntarthatóságot és erőforrás-védelmet biztosító gyakorlatok kialakítása tekintetében, támogatva továbbá az intelligens technológiák alkalmazását abból a célból, hogy hatékonyabban meg lehessen felelni az egészségügyi, környezetvédelmi és versenyképességbeli kihívásoknak; hangsúlyozza, hogy a képzést és a szaktanácsadást valamennyi tagállamban a programok kidolgozása és végrehajtása egyik előfeltételének kell tekinteni, és hogy ez alapvető fontosságú a tudástranszfer, a legjobb gyakorlati modellek, valamint a tagállamok szövetkezetei és termelői szervezetei közötti cserekapcsolatok ösztönzése tekintetében, például az európai mezőgazdasági információs és ismeretrendszer révén; úgy véli, hogy az agroökológiai módszerek és a precíziós gazdálkodást alátámasztó alapelvek jelentős haszonnal járhatnak a környezet szempontjából, előmozdíthatják a mezőgazdasági termelők jövedelmének növekedését, észszerűsíthetik a mezőgazdasági gépek használatát, és jelentős mértékben fokozhatják az erőforrás-hatékonyságot; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kiemeli, hogy nagy szükség van arra, hogy a KAP, a Horizont 2020 és más pénzügyi támogatási rendszerek ösztönözzék a mezőgazdasági termelőket arra, hogy beruházzanak a gazdaságuk méretének megfelelő új technológiákba, például olyan precíziós és a digitális gazdálkodási eszközökbe, amelyek javítják a mezőgazdaság ellenálló képességét és környezeti hatásait; |
| --- | --- |

107.

| 108. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az innovatív technológiák fejlesztését és elterjesztését minden gazdaságtípus esetében, függetlenül annak méretétől és az ott folyó termeléstől, legyen az akár hagyományos vagy ökológiai, állattartás vagy szántóföldi gazdálkodás, kis léptékű vagy nagyüzemi; |
| --- | --- |

108.

| 109. | felszólítja a Bizottságot, hogy alakítson ki olyan KAP-ot, amely nagyobb mértékű innovációt ér el, hozzájárul a biogazdaság fejlődéséhez és a biológiai sokféleség, az éghajlat és a környezet szempontjából kedvező megoldásokhoz; |
| --- | --- |

109.

| 110. | felszólítja a Bizottságot, hogy összpontosítson a vidéki területeken elérhető életminőségre, és tegye a vidéki életet vonzóvá mindenki, különösen a fiatalabb generáció számára; |
| --- | --- |

110.

| 111. | úgy véli, hogy a KAP keretében támogatott digitalizált és precíziós mezőgazdaság nem növelheti a mezőgazdasági termelők további inputanyagoktól vagy külső finanszírozástól való függőségét, és nem akadályozhatja az erőforrásokhoz való hozzáférésüket, hanem nyílt forráskódra kell épülnie, fejlesztésének pedig a mezőgazdasági termelők részvételével kell megtörténnie; |
| --- | --- |

111.

| 112. | a vidékfejlesztésre szánt uniós támogatás teljes összege újbóli meghatározásának sérelme nélkül felszólít az 1305/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően jóváhagyott jelenlegi vidékfejlesztési programok 2024-ig vagy egy új reform elfogadásáig történő további alkalmazására; |
| --- | --- |

112.

| 113. | üdvözli az „intelligens falvak” koncepciójának uniós előmozdítására irányuló bizottsági kötelezettségvállalást, melynek segítségével a különböző szakpolitikák koordináltabb kialakításán keresztül átfogó módon lehet fellépni széles sávú kapcsolatok hiányosságaival szemben, valamint a vidéki munkahely-lehetőségek és szolgáltatások biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

113.

| 114. | nyomatékosan kéri az uniós mezőgazdasági üzemekben sérüléseket és haláleseteket kiváltó mezőgazdasági balesetek problémájának kezelésére irányuló lépések megtételét, a biztonsági intézkedések és képzések finanszírozására biztosított II. pillér szerinti támogatás formájában; |
| --- | --- |

114.

| 115. | az uniós fehérjenövény-stratégia létrehozása keretében szorgalmazza, hogy a fehérjenövényekkel borított valamennyi termőföld tekintetében engedélyezzék a növényvédő szerek egyszeri terítését a vetés előtti időszaktól nem sokkal a vetést követő időszakig bezárólag; |
| --- | --- |

115.

| 116. | úgy véli, hogy az innovációba, az oktatásba és a képzésbe történő beruházás meghatározó jelentőségű Európa mezőgazdaságának jövője szempontjából; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kiemeli, hogy a tagállami és regionális szinten alkalmazott eredményalapú megközelítést és a tanúsítási rendszerek által azonosított innovatív megoldásokat tovább kell vizsgálni a jövőbeli KAP keretében, oly módon, hogy az nem jár további bürokráciával és helyszíni ellenőrzésekkel; |
| --- | --- |

117.

| 118. | felszólít célzott modernizációs és struktúrajavító intézkedések bevezetésére a II. pilléren belül, a Digital Farming 4.0-hoz hasonló kiemelt célok megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

118.

| 119. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy védjék és mozdítsák elő a kistermelők és a peremre szorult csoportok vetőmagokhoz és mezőgazdasági inputanyagokhoz való hozzáférését, elő kell mozdítani és védelmezni kell a vetőmagok cseréjét és köztulajdonban tartását, valamint a hagyományos és fenntartható technikákat, amelyek szavatolják a megfelelő élelmiszerekhez és táplálkozáshoz való emberi jogot; |
| --- | --- |

119.

| 120. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a falvakra irányuló és a falvakból induló szolgáltatásokkal kapcsolatos vállalkozási lehetőségekre; |
| --- | --- |

120.

| 121. | megjegyzi, hogy minden mezőgazdasági üzem különböző, ezért egyedi megoldásokra van szükség; |
| --- | --- |

121.

A mezőgazdasági termelők pozíciójának megerősítése a globális élelmiszerrendszerben

| 122. | felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn az egységes közös piacszervezés jelenlegi keretét az I. pilléren belül, ideértve az egyedi szakpolitikai eszközöket és a forgalmazási előírásokat, valamint javítsa az uniós iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogramot; hangsúlyozza a meghatározott termékekre vonatkozó létező termelésirányítási rendszerek fontosságát, valamint azt, hogy a termelő országokban fenn kell tartani a kötelező egyedi ágazati programokat (bor, zöldség-gyümölcs, olívaolaj, méhészet) azzal a céllal, hogy meg lehessen erősíteni az egyes ágazatok fenntarthatóságát és versenyképességét, és egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani, egyszersmind lehetővé téve a részvételt valamennyi mezőgazdasági termelő számára; |
| --- | --- |

122.

| 123. | úgy véli, hogy az egységes közös piacszervezésnek a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek által végrehajtott, a forgalmazott termékek értéke alapján finanszírozott operatív programjaiból leszűrt pozitív és piacorientált tapasztalatok bizonyították ezek hatékonyságát a versenyképesség fokozása, a célzott ágazatok strukturálása és azok fenntarthatóságának növelése terén; felkéri ezért a Bizottságot, hogy vegye fontolóra hasonló operatív programok bevezetését más ágazatokra vonatkozóan is; úgy véli, hogy ez különösen hasznos lehet azon termelői szervezetek számára, amelyek az Unió hegyvidéki területeinek és nehezen megközelíthető külső régióinak tejtermelőit képviselik, akik magas minőségű termékeket dolgoznak fel és hoznak forgalomba, és fenntartják a tejtermelést ezeken a nehéz termelési területeken; |
| --- | --- |

123.

| 124. | emlékeztet arra, hogy az egyenlőtlen piaci erőviszonyok a tejágazatban különösen akadályozzák a költségeket fedező termelést; |
| --- | --- |

124.

| 125. | felhívja a figyelmet arra, hogy a mezőgazdasági piacok közös szervezése lehetőséget biztosít önkéntes tejkínálat-csökkentő program bevezetésére; |
| --- | --- |

125.

| 126. | az olívaolajra vonatkozó új önálló irányítási eszköz bevezetésre szólít fel, amely lehetővé tenné a tárolást azokban az években, amikor túltermelés van, majd a termék piaci forgalomba hozatalát, amikor a kereslet meghaladja a kínálatot; |
| --- | --- |

126.

| 127. | hangsúlyozza annak égető szükségét, hogy a jövőbeli KAP hatékonyabban, méltányosabban és gyorsabban segítsen a mezőgazdasági termelőknek megbirkózni az éghajlati, időjárási, egészségügyi és piaci kockázatokból eredő ár- és jövedelemingadozásokkal, mégpedig a kockázatkezelési és stabilizációs eszközök (biztosítási rendszerek, jövedelemstabilizáló eszközök, egyéni juttatási mechanizmusok és kölcsönös alapok) kialakítására és önkéntes használatára irányuló további ösztönzők és piaci feltételek megteremtésével, biztosítva emellett a széles körű hozzáférést és a meglévő nemzeti rendszerekkel való összeegyeztethetőséget; |
| --- | --- |

127.

| 128. | szorgalmazza, hogy jobban támogassák a hüvelyesek termelésének növelését az Unióban, és nyújtsanak egyedi támogatást a külterjes juh- és kecsketenyésztők számára, figyelembe véve ezen ágazatok környezetre gyakorolt pozitív hatását, valamint azt, hogy csökkenteni kell az Unió takarmányozási célú fehérje-behozataltól való függőségét; |
| --- | --- |

128.

| 129. | hangsúlyozza, hogy a jövőorientált KAP-ot úgy kell megtervezni, hogy hatékonyabban kezelje az olyan kritikus egészségügyi kérdéseket, mint amilyen az antimikrobiális rezisztencia, a levegőminőség és az egészségesebb táplálkozás; |
| --- | --- |

129.

| 130. | hangsúlyozza, hogy az antimikrobiális rezisztencia kihívást jelent az állati és az emberi egészségre nézve; úgy véli, hogy az új jogi keretnek aktívan elő kell mozdítania a magasabb szintű állategészséget és állatjólétet mint az antibiotikumokkal szembeni ellenállás eszközét, ezáltal jobban megvédve a közegészséget és a mezőgazdasági ágazat egészét; |
| --- | --- |

130.

| 131. | felhívja a figyelmet arra, hogy a piaci kockázatok azáltal is kezelhetők, hogy az uniós agrár- és élelmiszertermékek jobb piacra jutást kapnak az exportpiacokon; |
| --- | --- |

131.

| 132. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az elsődleges termelők pozícióját az élelmiszer-ellátási láncban, különösen a hozzáadott érték termelők, feldolgozók és kiskereskedők közötti méltányos elosztásának biztosításával, a vertikális és horizontális gazdasági szervezetek (például termelői szervezetek, köztük szövetkezetek, és ezek egyesületei és ágazatközi szervezetei) létrehozásának és fejlődésének támogatásához szükséges pénzügyi források és ösztönzők bevezetésével, az élelmiszer-ellátási láncon belüli tisztességtelen és visszaélésszerű kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni fellépés harmonizált minimumkövetelményeinek kidolgozásával, valamint a piacok átláthatóbbá tételével és válságmegelőzési eszközök révén; |
| --- | --- |

132.

| 133. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 39. cikkében meghatározott céloknak és az EUMSZ 42. cikkében meghatározott kivételnek megfelelően a salátarendelet tisztázta az egységes közös piacszervezés rendelkezései és az EU versenyszabályai közötti jogi kapcsolatot, valamint új kollektív lehetőségeket vezetett be a mezőgazdasági termelők számára, hogy erősíteni tudják alkupozíciójukat az élelmiszer-ellátási láncban; úgy véli, hogy ezek a rendelkezések elengedhetetlenek a jövőbeli KAP keretében, és ezeket tovább kell javítani; |
| --- | --- |

133.

| 134. | úgy véli, hogy a különböző uniós megfigyelőközpontok (tej-, hús-, cukor- és növénypiaci megfigyelőközpont) működése során levont tanulságok alapján ezeket az eszközöket ki kell terjeszteni a még nem lefedett ágazatokra, és tovább kell fejleszteni őket, hogy megbízható adatokat és előrejelzéseket szolgáltassanak a piaci szereplők számára, és hogy piaci zavarok esetén korai előrejelzést biztosítsanak, továbbá lehetővé tegyék a gyors és megelőző jellegű intézkedések meghozását, a válságok megelőzése céljából; |
| --- | --- |

134.

| 135. | szorgalmazza a helyi piacok és rövid ellátási láncok előmozdítását és támogatásának növelését; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a rövid ellátási láncokkal kapcsolatos helyi szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

135.

| 136. | felszólítja a Bizottságot a termelői szervezetekre és ágazatközi szervezetekre vonatkozó szabályok további pontosítására és – szükség esetén – aktualizálására, különösen a versenypolitika, többek között az ágazatközi szervezetek intézkedései és megállapodásai tekintetében, hogy megfeleljenek a társadalmi követelményeknek; |
| --- | --- |

136.

| 137. | hangsúlyozza, hogy a KAP korábbi piacirányítási eszközei, azaz az állami beavatkozás és a magántárolás, a globális gazdaság kontextusában nem elég hatékonyak, és hogy a kockázatkezelési eszközök nem mindig elegendők a jelentős áringadozások és a súlyos piaci zavarok kezeléséhez; |
| --- | --- |

137.

| 138. | hangsúlyozza ezért, hogy az egységes közös piacszervezésnek továbbra is fontos szerepet kell játszania a jövőbeni közös agrárpolitikán belül, biztonsági hálót alkotva a gyorsan stabilizálódó mezőgazdasági piacokon, és hozzájárulva a válságok megelőzéséhez, továbbá kiemeli a salátarendelet fontosságát az innovatív piaci és válságkezelési eszközök, például az önkéntes ágazati megállapodások alkalmazásának – különösen a tejágazatban a korábbi piaci válságok tapasztalatai alapján történő – lehetővé tétele és ösztönzése tekintetében annak érdekében, hogy kezelje és adott esetben csökkentse a kínálat mennyiségét a termelők, a termelői szervezetek, a termelői szervezetek egyesületei, valamint az ágazatközi szervezetek és feldolgozók között (pl.: a tejtermelés csökkentésére irányuló uniós rendszer); |
| --- | --- |

138.

| 139. | üdvözli a fehérjével kapcsolatos fenntartható uniós stratégia terén végzett munkát; |
| --- | --- |

139.

| 140. | megjegyzi, hogy Unió-szerte létre kell hozni a hüvelyes növények helyi és regionális piacait, vetésforgóban történő növénytermesztésen keresztül javítani kell a környezeti teljesítményt, miközben csökkenteni kell a behozott takarmánytól, műtrágyától és növényvédő szerektől való függőséget, valamint javítani kell a fenntarthatóbb gazdálkodási módszerekre való átállás megvalósíthatóságát és gazdasági ösztönzőit; |
| --- | --- |

140.

| 141. | úgy véli, hogy az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtra és sonkára, illetve a borra vonatkozó kínálatszabályozási intézkedések hatékonynak bizonyultak a megcélzott termékek fenntarthatóságának, versenyképességének és minőségének javításában, és ezért ezeket fenn kell tartani, valamint adott esetben ki kell terjeszteni minden olyan minőségi címkével ellátott termékre, amelyek összhangban vannak a KAP célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

141.

| 142. | szorgalmazza a válságtartalék jelenlegi mechanizmusának részletes felülvizsgálatát egy olyan önálló és működőképes uniós mezőgazdasági válságkezelési alap létrehozása érdekében, amely mentesül az évenkéntiség költségvetési elve alól, így lehetővé teszi az adott évről a következő évre történő költségvetési átcsoportosításokat, különösen amikor kellően magasak a piaci árak, ugyanakkor a többéves pénzügyi keret teljes időszakában állandó szinten tartja a válságtartalékot, ezáltal gyorsabb, koherensebb és hatékonyabb megelőzési lépéseket és válaszintézkedéseket tesz lehetővé, amelyek kiegészítik a piacirányítási és kockázatkezelési eszközök használatát súlyos válsághelyzetekben, ideértve azokat a helyzeteket, amikor állategészségügyi problémák, növénybetegségek vagy az élelmiszer-biztonság gazdasági hatást gyakorolnak a mezőgazdasági termelőkre, vagy amikor külső sokkhatások a mezőgazdaságot is érintik; |
| --- | --- |

142.

| 143. | úgy véli, hogy bár a kereskedelmi megállapodások általában véve jótékony hatással vannak az uniós mezőgazdaság bizonyos ágazataira és szükségesek az EU globális mezőgazdasági piacon elfoglalt pozíciójának erősítéséhez, továbbá hasznosak az uniós gazdaság egésze számára, számos kihívást is rejtenek, különösen a kis- és közepes mezőgazdasági termelők és az érzékeny ágazatok számára, és e kihívásokat figyelembe kell venni, például az uniós egészségügyi, növényegészségügyi, állatjóléti, környezeti és szociális normák tiszteletben tartását, ami koherenciát követel meg a kereskedelempolitika és a KAP bizonyos célkitűzései között, és amelynek nem szabad gyengítenie a szigorú európai normákat, továbbá nem szabad kockázatot jelentenie a vidéki területekre nézve; |
| --- | --- |

143.

| 144. | hangsúlyozza, hogy az eltérő normák alkalmazása növelné annak a kockázatát, hogy a vidékfejlesztés, a környezet és bizonyos esetekben az élelmiszerminőség kárára külföldre exportálják az uniós belföldi termelést; |
| --- | --- |

144.

| 145. | hangsúlyozza, hogy a megerősített védintézkedések szükségességének rá kell világítania a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokat (Mercosur, Új-Zéland, Ausztrália stb.) övező vitákra és e megállapodások mezőgazdaságra gyakorolt hatására Európában; |
| --- | --- |

145.

| 146. | hangsúlyozza, hogy miközben fontos folytatni a munkát az európai mezőgazdasági termékek piacra jutásának javítása érdekében, megfelelő, az ágazatspecifikus aggályokat szem előtt tartó intézkedésekre van szükség az európai mezőgazdaság védelme érdekében, például védelmi mechanizmusokra, amelyekkel elkerülhetők az uniós és a harmadik országbeli kis- és középméretű gazdálkodással foglalkozókat érő társadalmi-gazdasági hatások, a legérzékenyebb ágazatok tárgyalásokból való kizárására vagy a termelési feltételekben a viszonosság elvének alkalmazására azzal a céllal, hogy egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani az uniós mezőgazdasági termelők és külföldi versenytársaik között; leszögezi, hogy az európai termelést nem szabad rosszabb minőségű és normák alatti importtal aláásni; |
| --- | --- |

146.

| 147. | felszólítja a Bizottságot, hogy stratégiai tevékenységként tekintsen a mezőgazdaságra, és a szabadkereskedelmi megállapodásokat úgy közelítse meg, hogy a mezőgazdaságot ne a kereskedelemben részt vevő többi ágazat kiigazítási változójának tekintse, és hogy megvédje az olyan kulcsfontosságú ágazatokat, mint a nyerstej-termelési ágazat; |
| --- | --- |

147.

| 148. | úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelem követelményei és a WTO egyaránt jelentős hatással voltak a KAP 1990-es évek óta végrehajtott különböző reformjaira; úgy véli, hogy ezek a reformok versenyképesebbé tették az európai mezőgazdasági termékeket és az európai agrár-élelmiszeripari ágazatot, ugyanakkor a globális piacok instabilitása miatt aláásták a mezőgazdasági ágazat jelentős részét; úgy véli, hogy – ahogyan azt az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről szóló bizottsági közlemény is javasolja – eljött az ideje annak, hogy nagyobb mértékben összpontosítsunk egyéb KAP-célkitűzésekre, például a mezőgazdasági termelők életszínvonalára, valamint az egészséget, a foglalkoztatást, a környezetet és az éghajlatot érintő kérdésekre; |
| --- | --- |

148.

| 149. | hangsúlyozza, hogy az Unió kereskedelempolitikájának összhangban kell állnia a többi uniós politikával, például a fejlesztési és a környezetvédelmi politikával, és támogatnia kell a fenntartható fejlesztési célok elérését, és hogy e politika hozzájárulhat a KAP célkitűzéseinek megvalósításához, nevezetesen a mezőgazdasági közösség méltányos életszínvonalának biztosításához és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásához; hangsúlyozza, hogy az Unió agrár-élelmiszeripari ágazatának ki kell használnia az export által kínált növekedési lehetőségeket, tekintettel arra, hogy az elkövetkező évtizedben az agrár-élelmiszeripari termékek iránti további globális kereslet 90%-a a becslések szerint Európán kívüli területről fog érkezni; hangsúlyozza, hogy a KAP-nak az európai társadalom élelmiszerrel, környezettel és éghajlattal kapcsolatos szükségleteit kell kielégítenie, és csak ezt követően összpontosíthat a nemzetközi mezőgazdasági piacon történő eladásra szánt termelésre; hangsúlyozza, hogy az úgynevezett fejlődő országoknak elegendő lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kialakíthassák és fenntarthassák saját erős agrár-élelmiszeripari ágazatukat; |
| --- | --- |

149.

| 150. | úgy véli továbbá, hogy az erdőirtáshoz, a nagyarányú földszerzéshez és erőforrásszerzéshez, valamint az emberi jogok megsértéséhez kapcsolódóan előállított termékek nem kaphatnak hozzáférést az uniós piachoz; |
| --- | --- |

150.

| 151. | emlékeztet a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzusra, amely révén az Unió és tagállamai megerősítik az EUMSZ 208. cikke által létrehozott fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia hatékony végrehajtása iránti elkötelezettségüket és elismerik annak kiemelkedő fontosságát, amiből az következik, hogy figyelembe veszik a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit valamennyi olyan uniós szakpolitikában – beleértve a mezőgazdasági politikát és támogatásokat is –, amelyek valószínűsíthetően negatívan érintik a fejlődő országokat; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy KAP reformjának tiszteletben kell tartania a fejlődő országok jogát saját mezőgazdasági és élelmiszer-politikájuk alakítására az élelmiszer-termelési kapacitásuk és hosszú távú élelmezésbiztonságuk gyengítése nélkül, különösen a legkevésbé fejlett országok tekintetében; |
| --- | --- |

151.

| 152. | emlékeztet az Unió és a tagállamok fenntartható fejlesztési célok melletti elkötelezettségére, és hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a KAP és a fenntartható fejlesztési célok koherenciája, különösen a 2. (az éhezés megszüntetése), az 5. (a nemek közötti egyenlőség), a 12. (felelős fogyasztás és termelés), a 13. (fellépés az éghajlatváltozás ellen) és a 15. (szárazföldi ökoszisztémák védelme) cél tekintetében, amelyekhez a jövőbeli KAP-nak igazodnia kell; |
| --- | --- |

152.

| 153. | a költségvetési hatékonyság elvével összhangban felhív a KAP és más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségvállalások közötti nagyobb koherencia és szinergiák létrehozására, különös tekintettel az energiára, a vízellátásra, a földhasználatra, a biodiverzitásra és az ökoszisztémákra, valamint a távoli és hegyvidéki területek fejlesztésére; |
| --- | --- |

153.

| 154. | felszólítja a Bizottságot, hogy minden kereskedelmi megállapodás tekintetében végezze el a mezőgazdasági ágazatot érintő rendelkezések rendszerszintű hatásvizsgálatát, és nyújtson egyedi stratégiákat annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen mezőgazdasági ágazat se szenvedjen el hátrányos hatást a harmadik országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodások miatt; |
| --- | --- |

154.

| 155. | kitart amellett, hogy a folyamatok és gyártási módszerek (PPM) a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi előírások elengedhetetlen részét képezik a globális mezőgazdasági kereskedelemben, és ösztönzi a Bizottságot, hogy sürgesse a WTO-t a PPM mint olyan elismerésére; |
| --- | --- |

155.

| 156. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás céljai teljesítésének és a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos bármilyen kereskedelmi politika vezérlő elvei közé kell tartozniuk; megjegyzi, hogy a Bizottság a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló vitaanyagában helyesen jelzi, hogy a változó globalizációs tendencia miatt több méltányos kereskedelemből származó, fenntartható és helyi termékre van szükség; hangsúlyozza, hogy az uniós kereskedelmi politika rendkívüli módon hozzájárulhat a fenntartható fejlesztési célok, valamint a Párizsi Megállapodásban rögzített éghajlati célok eléréséhez; |
| --- | --- |

156.

| 157. | emlékeztet arra, hogy az Unió saját részéről megszüntette az exporttámogatásokat, és hogy a jelenlegi uniós költségvetésben nincsen az exporttámogatásra vonatkozó költségvetési sor; felkéri az EU kereskedelmi partnereit, hogy e tekintetben vállaljanak kötelezettséget a kereskedelmet torzító hazai támogatás csökkentésére; felszólítja a WTO tagjait, hogy továbbra is nyújtsanak exporttámogatást a Nairobiban 2015. december 19-én elfogadott, exportversenyre vonatkozó miniszteri határozat végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

157.

| 158. | éberségre inti a Bizottságot, és kéri, hogy fokozza az Unió védintézkedéseit a harmadik országok piacához való hozzáférés előtti jelenlegi és jövőbeli, egyre növekvő korlátok megszüntetése érdekében, tiszteletben tartva ugyanakkor a környezetet és az emberi jogokat, többek között az élelemhez való jogot; hangsúlyozza, hogy e korlátok többsége a mezőgazdasági termékeket érinti (a Bizottság piacrajutási adatbázisa szerint 27%-ban), azon belül pedig elsősorban a piaci hozzáférés egészségügyi és növény-egészségügyi szabályozására vonatkozó intézkedéseihez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

158.

| 159. | felszólítja a Bizottságot, hogy az ajánlatok cseréje és a kontingensek kiszámítása során vegye figyelembe a brexit előre látható hatásait; |
| --- | --- |

159.

| 160. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson egyértelmű és átlátható kezdeményezéseket az uniós termelés, a biztonság, az állatjólét, a környezeti normák és a rövid ellátási láncok előmozdításának további erősítése érdekében, támogassa a minőségi élelmiszerek előállítására irányuló rendszereket, amelyek többek között európai származási címkézési rendszerek révén lennének megvalósíthatók, valamint támogassa a KAP keretében egyedi szakpolitikai eszközökre támaszkodó ágazatok belső piacon és harmadik országok piacain folytatott marketing- és promóciós tevékenységeit; ragaszkodik a bürokrácia és a szükségtelen feltételek csökkentéséhez annak érdekében, hogy a kisebb termelők is részt vehessenek ezekben a rendszerekben; üdvözli a promóciós programok számára rendelkezésre álló költségvetés folyamatos növelését, és sürgeti a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági termelők növekvő érdeklődése fényében tartsa fenn e költségvetés növelésének ütemét; |
| --- | --- |

160.

| 161. | hangsúlyozza a rövid, helyi és regionális ellátási láncok jelentőségét, melyek – a kisebb szállítási igényből eredő kisebb környezetszennyezés következtében – környezeti nézőpontból fenntarthatóbbak, és amelyeknek köszönhetően a termékek frissebbek és könnyebben nyomon követhetők; |
| --- | --- |

161.

| 162. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a helyi mezőgazdasági termelők számára lehetőséget biztosítsanak az értékláncban való feljebb lépésre az organikus termékek, a hozzáadott értékkel rendelkező termékek, valamint az új ismeretek és technológiák terén nyújtott segítség és támogatás révén, mivel a fenntarthatóság eléréséhez szükséges a természeti erőforrások megóvására, védelmére és bővítése irányuló közvetlen cselekvés; |
| --- | --- |

162.

| 163. | emlékeztet arra, hogy a helyi termelés támogatja a helyi élelmiszer-kultúrát és a helyi gazdaságokat; |
| --- | --- |

163.

| 164. | hangsúlyozza, hogy a jövőben a mezőgazdaságnak a magas minőségű élelmiszerek termelésére kell összpontosítania, mivel ebben rejlik Európa versenyelőnye; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani és lehetőség szerint fokozni kell az uniós élelmiszeripari normákat; intézkedéseket szorgalmaz az élelmiszer-termelési ágazat hosszú távú termelékenységének és versenyképességének további növelésére, valamint új technológiák bevezetésére és az erőforrások hatékonyabb felhasználására, így erősítve az Unió világelsőként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

164.

| 165. | elfogadhatatlannak tartja, hogy minőségi különbségek vannak az egységes piacon ugyanazon márkanévvel és azonos csomagolásban reklámozott és forgalmazott élelmiszertermékek között; üdvözli, hogy a Bizottság a kettős élelmiszer-minőség problémájának kezelésére, többek között a közös vizsgálati módszertan kidolgozására ösztönöz; |
| --- | --- |

165.

| 166. | üdvözli az Unió mezőgazdasági érdekeinek a közelmúltbeli kétoldalú kereskedelmi tárgyalások során elért előmozdítását, nevezetesen a kiváló minőségű uniós agrár-élelmiszeripari termékek piacra jutása és a földrajzi jelzések harmadik országokban való oltalma tekintetében; bízik benne, hogy ez a tendencia folytatódhat és javulhat; |
| --- | --- |

166.

Átlátható döntéshozatali folyamat egy szilárd javaslathoz a KAP 2021 és 2028 közötti időszakára

| 167. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak az együttdöntési eljárás keretében meg kell határozniuk az általános közös célkitűzéseket, az alapvető normákat, az intézkedéseket és pénzügyi előirányzatokat, továbbá az ahhoz szükséges rugalmasság megfelelő mértékét, hogy a tagállamok és régióik kezelni tudják egyedi sajátosságaikat és igényeiket az egységes piac elveivel összhangban, hogy elkerüljék a verseny nemzeti döntések miatt történő torzulását; |
| --- | --- |

167.

| 168. | sajnálatosnak tartja, hogy a KAP 2020 utáni időszakra szóló programozásának egész folyamata – konzultáció, kommunikáció, hatásvizsgálat és jogalkotási javaslatok – ismét jelentős késéssel kezdődik, hiszen a nyolcadik jogalkotási ciklus a végéhez közeledik, ami azzal a kockázattal jár, hogy a KAP jövőjéről folyó vitát túlzottan beárnyékolják a választási viták, és kétségessé teszi, hogy az európai választások előtt végleges megállapodás születik; |
| --- | --- |

168.

| 169. | felszólítja a Bizottságot egy olyan átmeneti szabályozás bevezetésére, amely az új KAP késedelmes elfogadása esetén lehetővé teszi, hogy a mezőgazdasági termelők továbbra is hozzá tudjanak férni a vidékfejlesztési programok eszközeihez, nevezetesen a környezetvédelem és a befektetések terén; |
| --- | --- |

169.

| 170. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az új reform végrehajtása során ne kerüljön sor késedelmekre a mezőgazdasági termelők kifizetéseinek teljesítésében, továbbá vállalják a felelősséget, és esetleges késedelem esetén kompenzálják a mezőgazdasági termelőket; |
| --- | --- |

170.

| 171. | hangsúlyozza azonban, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus végéig a lehető legnagyobb mértékben előbbre kell jutni, és ezt a témakört a parlamenti választási kampány során előtérbe kell helyezni; |
| --- | --- |

171.

| 172. | elismeri, hogy a KAP döntéshozatali folyamatába fontos bevonni azokat az intézményeket és szakértőket, amelyek és akik a biológiai sokféleséget, az éghajlatváltozást, valamint a levegő-, talaj- és vízszennyezést érintő egészségügyi és környezetvédelmi szakpolitikákért felelnek; |
| --- | --- |

172.

| 173. | felszólítja a Bizottságot, hogy a KAP tervezésének és/vagy végrehajtásának minden jelentős megváltoztatása előtt tegyen javaslatot egy átmeneti időszakra, amely elég hosszú ahhoz, hogy biztosítsa a „puha landolást” és időt adjon a tagállamok számára az új szakpolitika rendezett módon történő végrehajtásához, elkerülendő minden késedelmet a mezőgazdasági termelők éves kifizetéseinek teljesítése és a vidékfejlesztési programok végrehajtása során; |
| --- | --- |

173.

| 174. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy erősítsék meg a fejlődő országokkal folytatott párbeszédet, valamint hogy bocsátsák rendelkezésre szakértelmüket és nyújtsanak pénzügyi támogatást az ökológiailag fenntartható mezőgazdaság előmozdítása érdekében, amely kisüzemi és családi gazdálkodáson alapul, különösen a nőket és a fiatalokat célozva meg, amire 2017-ben tettek kötelezettségvállalást az Afrikai Unió–EU csúcstalálkozó „Befektetés az ifjúságba a meggyorsított inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés érdekében” című együttes nyilatkozatában; emlékeztet a nők vidéki térségekben betöltött szerepére vállalkozóként és a fenntartható fejlődés ösztönzőjeként; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a fenntartható mezőgazdasággal kapcsolatos potenciáljukat és önfenntartó képességüket a vidéki területeken; |
| --- | --- |

174.

| 175. | emlékeztet, hogy a fejlődő országokban az éhezés és a rossz táplálkozás oka elsősorban a vásárlóerő hiánya és/vagy a vidéki szegények önellátásra való képtelensége; ezért sürgeti az Uniót, hogy tevékenyen segítse a fejlődő országokat abban, hogy leküzdjék a saját mezőgazdasági termelésüket gátló akadályokat (például a rossz infrastruktúra és logisztika terén); |
| --- | --- |

175.

| 176. | hangsúlyozza, hogy 2050-re a legkevésbé fejlett országok lakosságának több mint fele továbbra is vidéki területeken él majd, valamint, hogy a fejlődő országokban a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése hozzájárul majd vidéki közösségeik potenciáljának felszabadításához, a vidéki területek lakosságának megtartásához, az alulfoglalkoztatás, a szegénység és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának csökkentéséhez, és ezáltal a kényszerű migráció kiváltó okainak kezeléséhez is; |
| --- | --- |

176.

| 177. | elismeri, hogy az űrtechnológiák, például az Európai GNSS Ügynökség (GSA) által irányított uniós űr- és műholdprogramok (a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz) keretében kidolgozott technológiák kritikus szerepet játszhatnak az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérésében azáltal, hogy megfizethető megoldásokat kínálnak a precíziós gazdálkodásra való áttérés megkönnyítéséhez, ezáltal kiküszöbölhetők a hulladékok, idő takarítható meg, csökkenthető a kimerültség mértéke és optimalizálható a berendezések használata; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kéri az Európai Bizottságot, hogy foglalkozzon az űrtechnológiák és -alkalmazások, valamint a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó globális partnerség mechanizmusaival a növények, az állatállomány, az erdészet, a halászat, az akvakultúra megfigyelésének támogatása szempontjából, továbbá a mezőgazdasági termelők, a halászok, az erdőbirtokosok és a döntéshozók arra irányuló erőfeszítéseinek támogatására, hogy különféle módszereket alkalmazzanak a fenntartható élelmiszer-termelés megvalósítására, valamint hogy reagáljanak a kapcsolódó kihívásokra; |
| --- | --- |

178.

| 179. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok cselekvési terveikben garantálják a vidéki területeken élő nők és férfiak egyenlőségét; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a nők egyenlő képviseletét az intézmények által az ágazattal folytatott párbeszéd érdekében létrehozott struktúrákon belül, illetve az ágazat szakmai szervezeteinek, szövetkezeteinek és egyesületeinek döntéshozatali szerveiben; úgy véli, hogy az új uniós jogszabályoknak jelentősen javítaniuk kell a vidéki területeken élő nők érdekében kidolgozott tematikus alprogramokat; |
| --- | --- |

179.

| 180. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak továbbra is minden körülmények között és valamennyi tagállamban biztosítania kell az uniós állatjóléti szabályozás szigorú végrehajtását, megfelelő ellenőrzés és szankciók mellett; felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az állategészségügy és az állatjólét kérdését, ideértve az állatok szállítását is, és tegyen jelentést a témáról; emlékeztet arra, hogy az EU-ba belépő termékeknek tiszteletben kell tartaniuk az európai állatjóléti, környezetvédelmi és szociális normákat; pénzügyi ösztönzőket szorgalmaz a minimális jogszabályi előírásokon túlmenő állatjóléti intézkedések önkéntes bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

180.

| 181. | felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre és érvényesítse a vonatkozó uniós jogot, különös tekintettel az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről szóló 2004. december 22-i 2005/1/EK tanácsi rendeletre; ezzel összefüggésben szükségesnek tartja az Európai Unió Bírósága ítéletének való megfelelést, mely szerint az állatok jólétének védelme nem korlátozódik az unió területére, és hogy ezért azoknak a szállítmányozóknak, akik az Unió területén kívülre szállítanak állatokat, az unió határain kívül is tartaniuk kell magukat az állatjólléttel kapcsolatos európai jogszabályokhoz; |
| --- | --- |

181.

| 182. | leszögezi, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a mezőgazdasági termelőkre, akikre többletköltségek hárulnak az értékes természetes területekre, például hegyvidéki területekre, szigetekre, legkülső régiókra és más kedvezőtlen adottságú területekre vonatkozó korlátozások miatt; úgy véli, hogy a KAP finanszírozása az egyedi sajátosságaik miatt létfontosságú e régiók számára, és hogy minden csökkentés jelentős káros hatást gyakorolna sok mezőgazdasági termékre; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be minőségbiztosítási rendszereket, hogy lehetőséget adjanak azoknak a termelőknek a gyors piaci bevezetésre, akik érdeklődnek ez iránt; |
| --- | --- |

182.

| 183. | úgy véli, hogy a POSEI költségvetését – ahogyan azt az Európai Parlament több alkalommal kérte – megfelelő szinten kell tartani ahhoz, hogy meg tudjon felelni a legkülső régiókban a mezőgazdaság előtt álló kihívásoknak; üdvözli a Bizottság legutóbbi jelentését a POSEI végrehajtásáról, és úgy véli, hogy a legkülső régióknak és a kisebb égei-tengeri szigeteknek szóló programokat továbbra is el kell különíteni az általános uniós közvetlen kifizetési rendszertől annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a kiegyensúlyozott területfejlesztést, megelőzve a termelés megszűnésének kockázatát, amely a távoli fekvésből, a szigetjellegből, a kisebb méretből, a kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyokból vagy a néhány terméktől való gazdasági függésből fakad; |
| --- | --- |

183.

| 184. | felszólítja a Bizottságot, hogy a Tejpiaci Megfigyelőközponton belül hozzon létre egy önálló egységet, amely a legkülső régiókban megfigyelhető árakat tanulmányozza, hogy azonnal reagálhasson az ágazatban bekövetkező válságokra; úgy véli, hogy a „válság” fogalommeghatározását és a Bizottság beavatkozását a legkülső régiókhoz kell igazítani, figyelembe véve a piac méretét, a korlátozott számú gazdasági tevékenységtől való függőséget és az alacsonyabb diverzifikációs képességet; |
| --- | --- |

184.

| 185. | kéri a „körforgásos gazdaság” erőteljesebb érvényesítését, ami biztosítja az alapanyagok és melléktermékek feltörekvő biogazdaság általi lehető legjobb és leghatékonyabb felhasználását, ugyanakkor figyelembe véve a biomassza, a föld és más ökoszisztéma-szolgáltatások korlátozott hozzáférhetőségét, valamint úgy véli, hogy a bioalapú ipar fejlődése a vidéki területeken olyan új üzleti modelleket tudna biztosítani, amelyek segíteni tudnának a mezőgazdasági termelőknek és az erdőtulajdonosoknak abban, hogy termékeiknek új piacokat tudjanak találni és új munkahelyeket tudjanak teremteni; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak kellő támogatást a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban azzal a céllal, hogy nagyobb mértékben járuljanak hozzá az uniós biogazdálkodás továbbfejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az agrárerdészetet, amely többcélú, rekreációs és produktív ökoszisztémákat és mikroklímákat biztosíthat, továbbá fel kell számolni azokat a hiányosságokat, amelyek akadályozhatják az agrárerdészet fejlődését; |
| --- | --- |

185.

| 186. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi támogatások a tagállami szintű ökorendszerekkel kiegészülve képesek fedezni a mezőgazdasági termelők új, fenntartható gyakorlatokra való, például az agrárerdészet ösztönzése és támogatása, és a biológiai sokféleséget, illetve egyéb, az állat- és növényfajok genetikai sokféleségét támogató fenntartható erdőgazdálkodási intézkedések révén történő átállásának és a változó éghajlati feltételekhez való alkalmazkodásának költségeit; |
| --- | --- |

186.

| 187. | felkéri a Bizottságot, hogy garantálja az agrárerdészeti és az erdészeti innovációt, kutatást és modernizációt egy szilárd és személyre szabott tanácsadási rendszer, célzott képzések és az innovációt, illetve a szaktudás és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztását ösztönző, személyre szabott megoldások támogatásával, a releváns új technológiákra és a digitalizációra helyezve az általános hangsúlyt; hangsúlyozza ugyanakkor az erdőtulajdonosok szervezeteinek alapvető szerepét az információ és az innováció átadásában, a kisüzemi erdészeti vállalkozók oktatásában és továbbképzésében és az aktív multifunkcionális erdőgazdálkodás megvalósításában; |
| --- | --- |

187.

o

o o

| 188. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

188.

---

(1)  HL L 350., 2017.12.29., 15. o.

(2)  HL L 221., 1998.8.8., 23. o.

(3)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0022.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0203.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0095.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0075.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0057.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0197.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0099.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0504.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0427.

(13)  HL C 86., 2018.3.6., 62. o.

(14)  HL C 265., 2017.8.11., 7. o.

(15)  HL C 288., 2017.8.31., 10. o.

(16)  HL C 342., 2017.10.12., 10. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/86

---

P8_TA(2018)0225

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezése és végrehajtása

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmezéséről és végrehajtásáról (2016/2018(INI))

(2020/C 76/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 295. cikkére,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1) („az új IKM”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra (1) („az új IKM”),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (2) (a „2010. évi keretmegállapodás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodásra (2) (a „2010. évi keretmegállapodás”),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) („a 2003-as IKM”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) („a 2003-as IKM”),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 1998. december 22-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 1998. december 22-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (6),

| — | tekintettel az EU 2017-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló 2007. június 13-i együttes nyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2017-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló 2007. június 13-i együttes nyilatkozatra (7),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az EU 2017-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2017-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatra (9),

| — | tekintettel az EU 2018–2019-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2018–2019-re vonatkozó jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatra (10),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2014. március 18-én (az ún. „biocid”-ügyben), 2015. július 16-án (a „vízumviszonossági mechanizmus” ügyben) 2016. március 17-én (a „CEF felhatalmazáson alapuló jogi aktus” ügyben), 2016. június 14-én (a „Tanzánia”-ügyben) és 2014. június 24-én (a „Mauritius”-ügyben) hozott ítéletekre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2014. március 18-én (az ún. „biocid”-ügyben), 2015. július 16-án (a „vízumviszonossági mechanizmus” ügyben) 2016. március 17-én (a „CEF felhatalmazáson alapuló jogi aktus” ügyben), 2016. június 14-én (a „Tanzánia”-ügyben) és 2014. június 24-én (a „Mauritius”-ügyben) hozott ítéletekre (11),

| — | tekintettel a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról szóló, 2016. december 13-i határozatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról szóló, 2016. december 13-i határozatára (12),

| — | tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Célravezető és hatásos szabályozás programról (REFIT): helyzetkép és kilátások” című, 2016. április 12-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a 2017. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos stratégiai prioritásokról szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. évi bizottsági munkaprogrammal kapcsolatos stratégiai prioritásokról szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2016. március 9-i határozatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2016. március 9-i határozatára (15),

| — | tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság hatásvizsgálati útmutatójának felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusról és a jogalkotási felhatalmazás hatáskörének nyomon követéséről szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2017. október 24-i bizottsági közleményre (COM(2017)0651), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2017. október 24-i bizottsági közleményre (COM(2017)0651),

| — | tekintettel az EUMSZ együttdöntési eljárásról szóló 294. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ együttdöntési eljárásról szóló 294. cikkére;

| — | tekintettel „A szabályozási terhek egyszerűsítését és csökkentését célzó uniós erőfeszítések áttekintése” című, 2017. október 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0675), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szabályozási terhek egyszerűsítését és csökkentését célzó uniós erőfeszítések áttekintése” című, 2017. október 24-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0675),

| — | tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. december 21-i bizottsági közleményre (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. december 21-i bizottsági közleményre (22),

| — | tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2016. szeptember 14-i bizottsági közleményre (COM(2016)0615),

| — | tekintettel a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2015)0215),

| — | tekintettel a szabályozás javítására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. július 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0350), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabályozás javítására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2017. július 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0350),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Jogi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Jogi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményeire (A8-0170/2018),

| A. | mivel az új IKM aláírásának napján, 2016. április 13-án lépett hatályba; |
| --- | --- |

A.

mivel az új IKM aláírásának napján, 2016. április 13-án lépett hatályba;

| B. | mivel az új IKM elfogadása alkalmával a Parlament és a Bizottság nyilatkozatot tett arról, hogy az új megállapodás „tükrözi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a Szerződésekben meghatározott egyensúlyt”, és „nem érinti az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodást” (23); |
| --- | --- |

B.

mivel az új IKM elfogadása alkalmával a Parlament és a Bizottság nyilatkozatot tett arról, hogy az új megállapodás „tükrözi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a Szerződésekben meghatározott egyensúlyt”, és „nem érinti az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i keretmegállapodást” (23);

| C. | mivel az intézményközi programozásra vonatkozó új IKM rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát többek között annak érdekében, hogy meghatározza a többéves programozásról szóló közös következtetések, valamint az éves intézményközi programozásra vonatkozó együttes nyilatkozatok megtárgyalására és elfogadására vonatkozó belső eljárásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az intézményközi programozásra vonatkozó új IKM rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát többek között annak érdekében, hogy meghatározza a többéves programozásról szóló közös következtetések, valamint az éves intézményközi programozásra vonatkozó együttes nyilatkozatok megtárgyalására és elfogadására vonatkozó belső eljárásokat;

| D. | mivel az éves intézményközi programozás keretében a három intézmény egy-egy közös nyilatkozatot fogadott el az EU 2017. évi, illetve 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól; |
| --- | --- |

D.

mivel az éves intézményközi programozás keretében a három intézmény egy-egy közös nyilatkozatot fogadott el az EU 2017. évi, illetve 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól;

| E. | mivel a 2003. évi intézményközi megállapodással ellentétben az új IKM már nem tartalmaz jogi keretet alternatív szabályozási módszerek – például társszabályozás és önszabályozás – alkalmazására, aminek következtében az ilyen módszerekre egyáltalán nem történik hivatkozás; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2003. évi intézményközi megállapodással ellentétben az új IKM már nem tartalmaz jogi keretet alternatív szabályozási módszerek – például társszabályozás és önszabályozás – alkalmazására, aminek következtében az ilyen módszerekre egyáltalán nem történik hivatkozás;

| F. | mivel az új IKM (13) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy hatásvizsgálati eljárása során a lehető legszélesebb körben folytasson konzultációt; mivel az új IKM (19) bekezdése hasonlóképpen előírja a Bizottság számára, hogy ne a javaslat elfogadása után, hanem még azt megelőzően folytasson nyílt és átlátható módon nyilvános konzultációkat, biztosítva, hogy e nyilvános konzultációk módozatai és határidői a lehető legszélesebb körű részvételt tegyék lehetővé, így a részvétel ne csupán egyéni érdekekre és lobbistáikra korlátozódjon; |
| --- | --- |

F.

mivel az új IKM (13) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy hatásvizsgálati eljárása során a lehető legszélesebb körben folytasson konzultációt; mivel az új IKM (19) bekezdése hasonlóképpen előírja a Bizottság számára, hogy ne a javaslat elfogadása után, hanem még azt megelőzően folytasson nyílt és átlátható módon nyilvános konzultációkat, biztosítva, hogy e nyilvános konzultációk módozatai és határidői a lehető legszélesebb körű részvételt tegyék lehetővé, így a részvétel ne csupán egyéni érdekekre és lobbistáikra korlátozódjon;

| G. | mivel 2017 júliusában a Bizottság felülvizsgálta a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásait annak érdekében, hogy jobban kifejtse és kiaknázza a Bizottságon belül folytatott politikai döntéshozatal különböző lépései közötti kapcsolódásokat, felváltsa a korábbi önálló iránymutatásokat – amelyek külön-külön foglalkoztak hatásvizsgálattal, értékeléssel és végrehajtással –, valamint hogy új iránymutatást illesszen be a tervezésre és az érdekeltekkel folytatott konzultációra vonatkozóan; |
| --- | --- |

G.

mivel 2017 júliusában a Bizottság felülvizsgálta a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásait annak érdekében, hogy jobban kifejtse és kiaknázza a Bizottságon belül folytatott politikai döntéshozatal különböző lépései közötti kapcsolódásokat, felváltsa a korábbi önálló iránymutatásokat – amelyek külön-külön foglalkoztak hatásvizsgálattal, értékeléssel és végrehajtással –, valamint hogy új iránymutatást illesszen be a tervezésre és az érdekeltekkel folytatott konzultációra vonatkozóan;

| H. | mivel az új IKM (16) bekezdése értelmében a Bizottság a saját kezdeményezésére vagy a Parlament illetve a Tanács felkérésére kiegészítheti saját hatásvizsgálatát vagy elvégezhet más, általa szükségesnek ítélt elemzési munkát. |
| --- | --- |

H.

mivel az új IKM (16) bekezdése értelmében a Bizottság a saját kezdeményezésére vagy a Parlament illetve a Tanács felkérésére kiegészítheti saját hatásvizsgálatát vagy elvégezhet más, általa szükségesnek ítélt elemzési munkát.

| I. | mivel az új IKM elismeri, hogy a volt Hatásvizsgálati Testületet felváltja a Bizottság Szabályozói Ellenőrzési Testülete; mivel ez utóbbi feladata egyebek mellett az, hogy a Bizottság hatásvizsgálatait objektív minőségellenőrzés alá vonja; mivel ahhoz, hogy valamely hatásvizsgálattal kísért kezdeményezést elfogadás céljából a Bizottság elé lehessen terjeszteni, a nevezett testületnek előzetesen pozitív véleményt kell nyilvánítania arról; mivel negatív vélemény esetén a jelentéstervezetet felül kell vizsgálni és újra be kell nyújtani a testületnek, második negatív vélemény esetén pedig politikai döntést kell hozni a kezdeményezéssel kapcsolatos további lépésekről; mivel a testület véleményét az érintett kezdeményezésről szóló jelentéssel együtt nyilvánosságra hozzák a Bizottság honlapján, hatásvizsgálatok esetében pedig akkor, ha a Bizottság elfogadta a kapcsolódó szakpolitikai kezdeményezést (24); |
| --- | --- |

I.

mivel az új IKM elismeri, hogy a volt Hatásvizsgálati Testületet felváltja a Bizottság Szabályozói Ellenőrzési Testülete; mivel ez utóbbi feladata egyebek mellett az, hogy a Bizottság hatásvizsgálatait objektív minőségellenőrzés alá vonja; mivel ahhoz, hogy valamely hatásvizsgálattal kísért kezdeményezést elfogadás céljából a Bizottság elé lehessen terjeszteni, a nevezett testületnek előzetesen pozitív véleményt kell nyilvánítania arról; mivel negatív vélemény esetén a jelentéstervezetet felül kell vizsgálni és újra be kell nyújtani a testületnek, második negatív vélemény esetén pedig politikai döntést kell hozni a kezdeményezéssel kapcsolatos további lépésekről; mivel a testület véleményét az érintett kezdeményezésről szóló jelentéssel együtt nyilvánosságra hozzák a Bizottság honlapján, hatásvizsgálatok esetében pedig akkor, ha a Bizottság elfogadta a kapcsolódó szakpolitikai kezdeményezést (24);

| J. | mivel 2017 elején a Szabályozói Ellenőrzési Testület befejezte személyzete felvételét, ideértve a nem uniós intézményekből származó három tag felvételét is; mivel 2016-ben a testület 60 önálló hatásvizsgálattal foglalkozott, amelyek közül 25 (42%) az első szakaszban negatív értékelést kapott, ezért felülvizsgálatra került és újból a testület elé kellett terjeszteni; mivel ezt követően a testület mindössze egyetlen esetet kivéve csak pozitív értékeléseket adott az elé terjesztett felülvizsgált hatásvizsgálatokról; mivel a testület megosztotta a Parlament szolgálataival a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatokra és módszerekre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017 elején a Szabályozói Ellenőrzési Testület befejezte személyzete felvételét, ideértve a nem uniós intézményekből származó három tag felvételét is; mivel 2016-ben a testület 60 önálló hatásvizsgálattal foglalkozott, amelyek közül 25 (42%) az első szakaszban negatív értékelést kapott, ezért felülvizsgálatra került és újból a testület elé kellett terjeszteni; mivel ezt követően a testület mindössze egyetlen esetet kivéve csak pozitív értékeléseket adott az elé terjesztett felülvizsgált hatásvizsgálatokról; mivel a testület megosztotta a Parlament szolgálataival a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatokra és módszerekre vonatkozó információkat;

| K. | mivel az új IKM (25) bekezdése értelmében, ha a jogalap olyan módosítását tervezik, amely a rendes jogalkotási eljárás helyett különleges jogalkotási eljárás vagy nem jogalkotási eljárás alkalmazását vonná maga után, a három intézmény erről eszmecserét folytat; mivel a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát annak érdekében, hogy érvényre juttassa e rendelkezést; mivel ezt a rendelkezést még nem kellett alkalmazni; |
| --- | --- |

K.

mivel az új IKM (25) bekezdése értelmében, ha a jogalap olyan módosítását tervezik, amely a rendes jogalkotási eljárás helyett különleges jogalkotási eljárás vagy nem jogalkotási eljárás alkalmazását vonná maga után, a három intézmény erről eszmecserét folytat; mivel a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát annak érdekében, hogy érvényre juttassa e rendelkezést; mivel ezt a rendelkezést még nem kellett alkalmazni;

| L. | mivel az új IKM (27) bekezdése értelmében a három intézmény elismeri, hogy a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez kell igazítani a teljes hatályos joganyagot, mindenekelőtt és a lehető leghamarabb mindazon alap-jogiaktusokat szükséges kiigazítani, amelyek még az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság ez utóbbi kiigazításra 2016 decemberében javaslatot tett (25); mivel a Parlament és a Tanács jelenleg apró részletekbe menően vizsgálja e javaslatot; |
| --- | --- |

L.

mivel az új IKM (27) bekezdése értelmében a három intézmény elismeri, hogy a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett jogi kerethez kell igazítani a teljes hatályos joganyagot, mindenekelőtt és a lehető leghamarabb mindazon alap-jogiaktusokat szükséges kiigazítani, amelyek még az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkoznak; mivel a Bizottság ez utóbbi kiigazításra 2016 decemberében javaslatot tett (25); mivel a Parlament és a Tanács jelenleg apró részletekbe menően vizsgálja e javaslatot;

| M. | mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról és azok szövegmintáiról szóló egyetértési megállapodás új változata az új IKM mellékletét képezi; mivel az új IKM (28) bekezdése értelmében a három intézmény e megállapodás hatálybalépését követően indokolatlan késedelem nélkül tárgyalásokat kezd, hogy kiegészítse az egyetértési megállapodást, mégpedig azzal, hogy nem kötelező erejű kritériumokat határoz meg az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazását illetően; mivel e tárgyalások hosszas előkészítő munka után, 2017. szeptemberében végül megkezdődtek; |
| --- | --- |

M.

mivel a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról és azok szövegmintáiról szóló egyetértési megállapodás új változata az új IKM mellékletét képezi; mivel az új IKM (28) bekezdése értelmében a három intézmény e megállapodás hatálybalépését követően indokolatlan késedelem nélkül tárgyalásokat kezd, hogy kiegészítse az egyetértési megállapodást, mégpedig azzal, hogy nem kötelező erejű kritériumokat határoz meg az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazását illetően; mivel e tárgyalások hosszas előkészítő munka után, 2017. szeptemberében végül megkezdődtek;

| N. | mivel az új IKM (29) bekezdése értelmében a három intézmény vállalja, hogy legkésőbb 2017 végéig létrehozzák a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok közös – jól strukturált és felhasználóbarát módon információkat nyújtó – nyilvántartását azzal a céllal, hogy fokozzák az átláthatóságot, megkönnyítsék a tervezést, és lehetővé tegyék, hogy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus az életciklusának valamennyi szakaszában nyomon követhető legyen; mivel a nyilvántartást létrehozták és az 2017. decemberében megkezdte működését; |
| --- | --- |

N.

mivel az új IKM (29) bekezdése értelmében a három intézmény vállalja, hogy legkésőbb 2017 végéig létrehozzák a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok közös – jól strukturált és felhasználóbarát módon információkat nyújtó – nyilvántartását azzal a céllal, hogy fokozzák az átláthatóságot, megkönnyítsék a tervezést, és lehetővé tegyék, hogy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus az életciklusának valamennyi szakaszában nyomon követhető legyen; mivel a nyilvántartást létrehozták és az 2017. decemberében megkezdte működését;

| O. | mivel az intézményközi megállapodás (32) bekezdése kimondja, hogy „a Bizottság úgy tölti be közvetítői szerepét, hogy a jogalkotó hatalom e két ágát egyenlőként kezeli, maradéktalanul tiszteletben tartva a Szerződések által a három intézményre ruházott szerepet”; |
| --- | --- |

O.

mivel az intézményközi megállapodás (32) bekezdése kimondja, hogy „a Bizottság úgy tölti be közvetítői szerepét, hogy a jogalkotó hatalom e két ágát egyenlőként kezeli, maradéktalanul tiszteletben tartva a Szerződések által a három intézményre ruházott szerepet”;

| P. | mivel az új intézményközi megállapodás (34) bekezdése szerint a Parlament és a Tanács társjogalkotói minőségükben hangsúlyozták, hogy már az intézményközi tárgyalásokat megelőzően fontos, hogy szoros kapcsolatot tartsanak fenn egymással álláspontjaik jobb megértése érdekében, és megegyezésre jutottak, hogy ebből a célból elősegítik a vélemények és információk kölcsönös cseréjét, például annak révén, hogy rendszeresen informális eszmecserére hívják a többi intézmény képviselőit; mivel ezek a rendelkezések nem adtak okot sem új különleges eljárások, sem új struktúrák alkalmazására; mivel az intézmények közötti kapcsolat a jogalkotási prioritásokról szóló együttes nyilatkozat keretében felerősödött ugyan, de a bizottságok tapasztalatai azt mutatják, hogy nincs szisztematikus megközelítés az ilyen kölcsönös eszmecsere megkönnyítésére, és hogy továbbra is nehéz információt és visszajelzést szerezni a Tanácstól a tagállamok által a Tanácsban felvetett kérdésekről; mivel a Parlament véleménye szerint ez a helyzet távolról sem kielégítő; |
| --- | --- |

P.

mivel az új intézményközi megállapodás (34) bekezdése szerint a Parlament és a Tanács társjogalkotói minőségükben hangsúlyozták, hogy már az intézményközi tárgyalásokat megelőzően fontos, hogy szoros kapcsolatot tartsanak fenn egymással álláspontjaik jobb megértése érdekében, és megegyezésre jutottak, hogy ebből a célból elősegítik a vélemények és információk kölcsönös cseréjét, például annak révén, hogy rendszeresen informális eszmecserére hívják a többi intézmény képviselőit; mivel ezek a rendelkezések nem adtak okot sem új különleges eljárások, sem új struktúrák alkalmazására; mivel az intézmények közötti kapcsolat a jogalkotási prioritásokról szóló együttes nyilatkozat keretében felerősödött ugyan, de a bizottságok tapasztalatai azt mutatják, hogy nincs szisztematikus megközelítés az ilyen kölcsönös eszmecsere megkönnyítésére, és hogy továbbra is nehéz információt és visszajelzést szerezni a Tanácstól a tagállamok által a Tanácsban felvetett kérdésekről; mivel a Parlament véleménye szerint ez a helyzet távolról sem kielégítő;

| Q. | mivel a jogalkotási folyamat átláthatóságának további megerősítése érdekében a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát, a 2012-ben bevezetett rendelkezések alapján a rendes jogalkotási eljárás során igazítva ki az intézményközi tárgyalásokra vonatkozó szabályait; mivel a Parlament tárgyalási megbízásainak mindegyike nyilvános, ugyanez azonban nem áll fenn a Tanács megbízásai tekintetében; mivel a Parlament véleménye szerint ez a helyzet távolról sem kielégítő; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jogalkotási folyamat átláthatóságának további megerősítése érdekében a Parlament felülvizsgálta eljárási szabályzatát, a 2012-ben bevezetett rendelkezések alapján a rendes jogalkotási eljárás során igazítva ki az intézményközi tárgyalásokra vonatkozó szabályait; mivel a Parlament tárgyalási megbízásainak mindegyike nyilvános, ugyanez azonban nem áll fenn a Tanács megbízásai tekintetében; mivel a Parlament véleménye szerint ez a helyzet távolról sem kielégítő;

| R. | mivel az új intézményközi megállapodás (39) bekezdése értelmében a jogalkotási folyamat különböző szakaszainak jobb nyomon követhetősége érdekében a három intézmény vállalja, hogy 2016. december 31-ig meghatározta, hogy miként lehetne ennek érdekében továbbfejleszteni a platformokat és eszközöket, azzal a céllal, hogy létrejöjjön egy külön, a jogalkotási dossziék aktuális állására vonatkozó naprakész információkat tartalmazó, közös adatbázis; mivel eddig nem hoztak létre ilyen közös adatbázist; |
| --- | --- |

R.

mivel az új intézményközi megállapodás (39) bekezdése értelmében a jogalkotási folyamat különböző szakaszainak jobb nyomon követhetősége érdekében a három intézmény vállalja, hogy 2016. december 31-ig meghatározta, hogy miként lehetne ennek érdekében továbbfejleszteni a platformokat és eszközöket, azzal a céllal, hogy létrejöjjön egy külön, a jogalkotási dossziék aktuális állására vonatkozó naprakész információkat tartalmazó, közös adatbázis; mivel eddig nem hoztak létre ilyen közös adatbázist;

| S. | mivel az új intézményközi megállapodásnak a nemzetközi megállapodások tárgyalásával és megkötésével foglalkozó (40) bekezdése értelmében a három intézmény vállalta, hogy az új IKM hatálybalépésétől számított hat hónapon belül összeül, hogy tárgyaljon az együttműködést és az információcserét szolgáló gyakorlati intézkedések javításáról a Szerződések adta kereteken belül, az Európai Unió Bírósága értelmezésének megfelelően; mivel az ilyen tárgyalások 2016 novemberében kezdődtek és még folyamatban vannak; |
| --- | --- |

S.

mivel az új intézményközi megállapodásnak a nemzetközi megállapodások tárgyalásával és megkötésével foglalkozó (40) bekezdése értelmében a három intézmény vállalta, hogy az új IKM hatálybalépésétől számított hat hónapon belül összeül, hogy tárgyaljon az együttműködést és az információcserét szolgáló gyakorlati intézkedések javításáról a Szerződések adta kereteken belül, az Európai Unió Bírósága értelmezésének megfelelően; mivel az ilyen tárgyalások 2016 novemberében kezdődtek és még folyamatban vannak;

| T. | mivel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a szabályozási együttműködés kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a kereskedelmi partnerek közötti szabályozási párbeszéd és koherencia felé vezető úton; mivel a Bizottságnak e folyamat során továbbra is tiszteletben kell tartania az összes érdekelt fél számára tisztességes és egyenlő versenyfeltételek biztosításának elvét, valamint a döntéshozatal során garantálnia kell a lehető legnagyobb átláthatóságot; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a szabályozási együttműködés kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a kereskedelmi partnerek közötti szabályozási párbeszéd és koherencia felé vezető úton; mivel a Bizottságnak e folyamat során továbbra is tiszteletben kell tartania az összes érdekelt fél számára tisztességes és egyenlő versenyfeltételek biztosításának elvét, valamint a döntéshozatal során garantálnia kell a lehető legnagyobb átláthatóságot;

| U. | mivel az új intézményközi megállapodás (46) bekezdése értelmében a három intézmény megerősíti az iránti elkötelezettségét, hogy a hatályos jogszabályok módosítására gyakrabban alkalmazza az átdolgozást mint jogalkotási technikát, és mindeközben maradéktalanul tiszteletben tartja a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodást; |
| --- | --- |

U.

mivel az új intézményközi megállapodás (46) bekezdése értelmében a három intézmény megerősíti az iránti elkötelezettségét, hogy a hatályos jogszabályok módosítására gyakrabban alkalmazza az átdolgozást mint jogalkotási technikát, és mindeközben maradéktalanul tiszteletben tartja a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodást;

| V. | mivel az új intézményközi megállapodás (48) bekezdése értelmében a „Célravezető és hatásos szabályozás program” (REFIT) elnevezésű programjához való hozzájárulásként a Bizottság vállalja, hogy azoknak az uniós törekvéseknek az eredményeiről, amelyek célja a jogszabályok egyszerűsítése, a túlszabályozás elkerülése és az adminisztratív terhek csökkentése, évente áttekintést készít, amely magában foglalja a terhek éves felmérését is; mivel a terheket felmérő első éves jelentés eredményeit a Bizottság 2018. évi munkaprogramjának részeként 2017. október 24-én ismertették; |
| --- | --- |

V.

mivel az új intézményközi megállapodás (48) bekezdése értelmében a „Célravezető és hatásos szabályozás program” (REFIT) elnevezésű programjához való hozzájárulásként a Bizottság vállalja, hogy azoknak az uniós törekvéseknek az eredményeiről, amelyek célja a jogszabályok egyszerűsítése, a túlszabályozás elkerülése és az adminisztratív terhek csökkentése, évente áttekintést készít, amely magában foglalja a terhek éves felmérését is; mivel a terheket felmérő első éves jelentés eredményeit a Bizottság 2018. évi munkaprogramjának részeként 2017. október 24-én ismertették;

| W. | mivel az éves teherfelmérés egyedülálló lehetőséget kínál a túlszabályozás elkerülését és az adminisztratív terhek csökkentését célzó uniós erőfeszítések eredményeinek azonosítására és nyomon követésére; mivel az éves teherfelmérés kiváló lehetőséget nyújt az uniós jogszabályok hozzáadott értékének bemutatására és arra, hogy az uniós polgárok számára átláthatóságot biztosítson; |
| --- | --- |

W.

mivel az éves teherfelmérés egyedülálló lehetőséget kínál a túlszabályozás elkerülését és az adminisztratív terhek csökkentését célzó uniós erőfeszítések eredményeinek azonosítására és nyomon követésére; mivel az éves teherfelmérés kiváló lehetőséget nyújt az uniós jogszabályok hozzáadott értékének bemutatására és arra, hogy az uniós polgárok számára átláthatóságot biztosítson;

| X. | mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás intézményközi együttműködésre szólít fel a meglévő uniós jogszabályok egyszerűsítése, valamint a túlszabályozás és a polgárok, a közigazgatások és a vállalkozások adminisztratív terheinek elkerülése céljából; mivel a Parlament hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi megállapodások tekintetében e célkitűzések nem eredményezhetik a környezet, a közegészség, a munkavállalók egészsége, a biztonság, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkaügyi normái vagy a fogyasztói jogok védelmének a fellazulását; |
| --- | --- |

X.

mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás intézményközi együttműködésre szólít fel a meglévő uniós jogszabályok egyszerűsítése, valamint a túlszabályozás és a polgárok, a közigazgatások és a vállalkozások adminisztratív terheinek elkerülése céljából; mivel a Parlament hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelmi megállapodások tekintetében e célkitűzések nem eredményezhetik a környezet, a közegészség, a munkavállalók egészsége, a biztonság, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkaügyi normái vagy a fogyasztói jogok védelmének a fellazulását;

| Y. | mivel az új intézményközi megállapodás (50) bekezdése értelmében a három intézmény közösen és rendszeres időközönként nyomon követi az új IKM végrehajtását, mind politikai szinten éves egyeztetések révén, mind technikai szinten az intézményközi koordinációs csoport keretében; mivel a politikai szintű monitoring magában foglalja a Bizottsági Elnökök Értekezletében folytatott rendszeres megbeszéléseket és a magas szintű éves helyzetfelmérést is; mivel továbbá az EU 2017. évi, illetve 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatokkal összefüggésben a felek egyedi nyomonkövetési intézkedéseket határoztak meg; mivel emellett a bizottságok eddigi tapasztalatai felbecsülhetetlen értékű eszközt jelentenek az új IKM végrehajtásának értékeléséhez; mivel a Jogi Bizottság különleges hatáskörrel rendelkezik a jogalkotás minőségének javítása és az uniós jog egyszerűsítése tekintetében; |
| --- | --- |

Y.

mivel az új intézményközi megállapodás (50) bekezdése értelmében a három intézmény közösen és rendszeres időközönként nyomon követi az új IKM végrehajtását, mind politikai szinten éves egyeztetések révén, mind technikai szinten az intézményközi koordinációs csoport keretében; mivel a politikai szintű monitoring magában foglalja a Bizottsági Elnökök Értekezletében folytatott rendszeres megbeszéléseket és a magas szintű éves helyzetfelmérést is; mivel továbbá az EU 2017. évi, illetve 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatokkal összefüggésben a felek egyedi nyomonkövetési intézkedéseket határoztak meg; mivel emellett a bizottságok eddigi tapasztalatai felbecsülhetetlen értékű eszközt jelentenek az új IKM végrehajtásának értékeléséhez; mivel a Jogi Bizottság különleges hatáskörrel rendelkezik a jogalkotás minőségének javítása és az uniós jog egyszerűsítése tekintetében;

Közös kötelezettségvállalások és célkitűzések

| 1. | megítélése szerint az új IKM intézményközi eszközként az uniós jogszabályok minőségének javítására törekszik; emlékeztet arra, hogy az uniós jogszabályok sok esetben összehangolják vagy felváltják a 28 tagállam különböző szabályait, a teljesen működőképes belső piac létrehozása érdekében kölcsönösen és egyformán elérhetővé téve a nemzeti piacokat és általánosan csökkentve az adminisztratív költségeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az elért haladást és az első év során szerzett tapasztalatokat, valamint az új IKM sikeres félidős végrehajtását, és arra bátorítja az intézményeket, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a megállapodás teljes körű végrehajtása érdekében, különös tekintettel az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó, nem kötelező érvényű kritériumokról szóló intézményközi tárgyalásokra, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra továbbra is hivatkozó valamennyi alap-jogiaktus kiigazítására, a nemzetközi megállapodások tárgyalásával és megkötésével kapcsolatos együttműködésre és információcserére vonatkozó gyakorlati intézkedésekről szóló intézményközi tárgyalásokra, valamint a jogalkotási dossziék aktuális állásának szentelt közös adatbázis létrehozására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az új IKM célja nyitottabb és átláthatóbb kapcsolat kialakítása a három intézmény között azzal a céllal, hogy az uniós polgárok érdekeit érvényre juttató, magas színvonalú jogszabályok szülessenek; úgy véli, hogy bár az intézmények közötti lojális együttműködés elvét csak az új IKM hatálya alá tartozó egyedi területekre vonatkozó (9) és (32) bekezdés említi, azt a jogalkotási ciklusban az EUSZ 13. cikkében foglalt elvek egyikeként mindenütt tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

3.

Programozás

| 4. | üdvözli a három intézmény azon megállapodását, hogy az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, pontos ütemtervvel ellátott strukturáltabb eljárás révén megerősítik az Unió éves és többéves programozását; elégedetten nyugtázza, hogy az új IKM szerinti intézményközi éves programozás első végrehajtása a három intézmény aktív részvételével történt, s e részvétel az EU 2017. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozathoz vezetett, amelyben 59 fő jogalkotási javaslatot azonosítottak 2017-re, a 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási prioritásokról szóló együttes nyilatkozat céljaira pedig 31 fő jogalkotási javaslatot határoztak meg, amelyek a jelenlegi időszak végéig prioritásnak tekintendők; különösen üdvözli ezzel összefüggésben a Tanács aktív részvételét, és bízik benne, hogy ez a jövőben is folytatódni fog, többek között az új időszakra vonatkozó többéves programozás keretében is; úgy véli azonban, hogy a közös nyilatkozatok tanúsága szerint megállapodás tárgyát képező egyes jogalkotási dossziék elsőbbségi kezelése nem használható fel a társjogalkotókra nehezedő indokolatlan nyomás gyakorlására, és hogy a nagyobb sebességet nem szabad a jogalkotási minőség rovására előnyben részesíteni; fontosnak tartja annak értékelését, hogy az együttes nyilatkozatok elfogadásának jelenlegi gyakorlata és szabályai miként kerülnek alkalmazásra, és hogy lehetne-e javítani a Parlament eljárási szabályzatán az intézményközi programozásra vonatkozó tárgyalások tekintetében, többek között a képviselőcsoportok által az elnökre ruházott megbízatás megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rendkívül fontosnak tartja a parlamenti bizottságokkal folytatandó teljes körű konzultációt mind az együttes nyilatkozat elkészítése, mind pedig végrehajtása során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy az új IKM nem érinti a Parlament és a Bizottság által az 2010. évi keretmegállapodásban elfogadott kölcsönös kötelezettségvállalásokat; emlékeztet különösen arra, hogy az új IKM (6)–(11) bekezdéseinek végrehajtásakor meg kell felelni az 2010. évi keretmegállapodás 4. mellékletében meghatározott bizottsági munkaprogram ütemtervére vonatkozó rendelkezéseknek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a munkaprogram benyújtásakor a Bizottságnak az új IKM (8) bekezdésében említett elemeken túlmenően ismertetnie kell egyrészt, hogy a tervezett jogszabályok hogyan indokolhatók a szubszidiaritás és az arányosság elvének fényében, másrészt az európai hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy létrejött a Bizottságnak a szubszidiaritással, az arányossággal és a „kevesebbet hatékonyabban” kérdésével foglalkozó munkacsoportja, amelynek az új IKM mellett olyan módon kell működnie, hogy növelje azoknak a polgároknak a bizalmát, akik szerint a szubszidiaritás elve a demokratikus folyamat egyik kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő inkluzívabb, részletesebb és megbízhatóbb munkaprogramokat; kéri különösen, hogy a Bizottság munkaprogramjai egyértelműen megjelöljék minden javaslat jogi természetét, gondosan mérlegelt, a valósághoz igazodó időkeretet szabva; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslatok – különösen a legfontosabb jogalkotási csomagok – jóval e jogalkotási ciklus vége előtt érkezzenek meg, elegendő időt biztosítva a társjogalkotók számára ahhoz, hogy teljes mértékben gyakorolhassák előjogaikat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ösztönzi olyan hatékony szabályozás kialakítását, melynek célja a foglalkoztatásvédelem és az európai versenyképesség fejlesztése a gazdaság valamennyi ágazatában, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a Bizottság válaszolt az EUMSZ 225. cikke szerinti uniós jogi aktusokra irányuló javaslatok előterjesztése tekintetében a Parlament által támasztott igényekre, amelyek esetében a válaszok zöme az új IKM (10) bekezdésében említett három hónapos határidőn belül megérkezett; rámutat azonban arra, hogy a Bizottság elmulasztotta az említett rendelkezésben előírt konkrét közlemények elfogadását; felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el ilyen közleményeket a teljes átláthatóság, valamint a Parlament állásfoglalásaiban megfogalmazott kérésekre adott politikai válasz biztosítása érdekében, kellő figyelmet fordítva a Parlament által az adott kérdésben az európai hozzáadott értékkel és az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségekkel kapcsolatban végzett elemzésekre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti átlátható, jóhiszemű együttműködés fontosságát , amelynek a gyakorlatban abban kell megmutatkoznia, hogy a Bizottság valóban elkötelezi magát az iránt, hogy a Parlamentet és a Tanácsot azonos mértékben vonja be a programozási intézkedések megvalósításába, és emlékezteti a Bizottságot, hogy köteles gyors választ adni a jogalkotási és a nem jogalkotási saját kezdeményezésű jelentésekre; sajnálja, hogy számos saját kezdeményezésű jelentésre nem érkezett válasz, és felszólítja a Bizottságot, hogy három hónapon belül ismertesse a társjogalkotókkal a szövegek visszavonásának indokait, valamint hogy adjon indokolással ellátott választ a társjogalkotók jogalkotási vagy nem jogalkotási javaslatok előterjesztésére irányuló kéréseire; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az új intézményközi megállapodásban szereplő alternatív szabályozási módszerek használatára való valamennyi hivatkozás törlése nem érinti a Parlament azon álláspontját, miszerint a puha jogot csak a legnagyobb körültekintéssel, kellően indokolt alapon, a jogbiztonság és a hatályos jogszabályok egyértelműsége veszélyeztetése nélkül, valamint a Parlamenttel folytatott konzultációt követően szabad alkalmazni (26); aggodalmát fejezi ki továbbá, hogy a puha jog használatára vonatkozó egyértelmű határvonalak hiánya egyenesen ösztönözheti annak igénybevételét, és így nincs garancia arra, hogy a Parlament képes legyen ellenőrzést végezni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, állapodjanak meg arról, hogy az alternatív szabályozási módszereket – amennyiben feltétlenül szükségesek – felveszik a többéves és az éves programozásra vonatkozó dokumentumaikba, lehetővé téve a jogalkotók számára azok megfelelő azonosítását és ellenőrzését; |
| --- | --- |

14.

A jogalkotás minőségének javítását szolgáló eszközök

| 15. | hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatok tájékoztatást biztosíthatnak, de sohasem helyettesíthetnek politikai döntéseket, és nem okozhatnak késedelmeket a jogalkotási folyamatban; hangsúlyozza, hogy a jogalkotási folyamat során mindvégig, valamint a javasolt jogszabállyal kapcsolatos valamennyi hatásvizsgálatban különös figyelmet kell szentelni az azon szereplőket érő potenciális hatásokra, amelyek csekélyebb lehetőségekkel rendelkeznek ahhoz, hogy aggályaikat a döntéshozók tudomására hozzák (ilyenek többek között a kis- és középvállalkozások, a civil társadalom képviselői, a szakszervezetek és más olyan szereplők, amelyek nem élvezik az intézményekhez való könnyű hozzáférés előnyét); úgy véli, hogy a hatásvizsgálatokban egyenlő figyelmet kell szentelni különösen a gazdasági, a társadalmi és a környezeti következményeknek, valamint értékelni kell a polgárok alapvető jogaira, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet továbbá arra, hogy a kkv-k teszik ki az Unión belüli összes vállalkozás 99%-át, ők generálják az EU forgalmának 58%-át, és ők biztosítják a magánszférán belüli összes munkahely kétharmadát; emlékeztet arra, hogy a Bizottság az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban elkötelezte magát amellett, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet alkalmazza a politikaformálás során, és hogy ez magában foglalja a kkv-kra vonatkozó jövőbeli jogszabályok és adminisztratív kezdeményezések hatását vizsgáló „kkv-tesztet” (27); emlékeztet arra, hogy a Parlament az új intézményközi megállapodásra vonatkozó, 2016. március 9-i határozatában megállapította, hogy az új IKM megszövegezése nem kötelezi el kellőképpen a három intézményt amellett, hogy hatásvizsgálataikba felvegyék fel a kkv-kat és a versenyképességi teszteket (28); hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jogalkotási ciklus valamennyi szakaszában figyelembe és számításba kell venni mind a versenyképességre és az innovációra gyakorolt hatást, mind pedig a kkv-k szükségleteit, és elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy a minőségi jogalkotásra vonatkozó bizottsági iránymutatások szerint a kkv-kra és a versenyképességre gyakorolt potenciális hatásokat, amennyiben azok érdemlegesek, minden hatásvizsgálatban szisztematikusan mérlegelni és ismertetni kell; megjegyzi, hogy a kkv-tesztek gyakran gyenge minőségűek és hiányzik a következetes végrehajtás; felhívja a Bizottságot annak megfontolására, hogy miként lehetne jobban figyelembe venni a kkv-kra gyakorolt hatást, és kinyilvánítja, hogy ezt a kérdést az elkövetkező években szorosan nyomon kívánja követni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jogalkotás minőségének javításával összefüggésben alaposabban értékelje e szakpolitikák szociális és környezeti következményeit, valamint a polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukat, szem előtt tartva az európai szintű jogalkotás hiányából fakadó költségeket és azt, hogy a költség-haszon elemzés csak egy kritérium a sok közül; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten felszólít arra, hogy valamennyi hatásvizsgálatba kötelező módon épüljön be a közép- és hosszú távú gazdasági, társadalmi, környezeti és egészségügyi hatások kiegyensúlyozott elemzése; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy használjon hatásvizsgálatokat és utólagos értékeléseket annak megvizsgálására, hogy a kezdeményezések, javaslatok vagy egyes meglévő jogszabályok összeegyeztethetők-e a fenntartható fejlesztési célokkal, továbbá minden egyes esetben végezzen hatásvizsgálatot a nevezett célok eléréséhez való hozzájárulásuk tekintetében is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet arra, hogy a tárgyalások során nem folytatták tovább az új intézményközi megállapodásra vonatkozó eredeti bizottsági javaslatban szereplő, kiegészítő ad hoc technikai független testület elképzelését; rámutat, hogy e testület létrehozásának célja a hatásvizsgálatok függetlenségének, átláthatóságának és objektivitásának fokozása; emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Tanács az új IKM (15) bekezdésében megállapodott abban, hogy mikor és milyen körülmények között tekintik helyénvalónak és szükségesnek hatásvizsgálat végzését a Bizottság javaslatához kapcsolódó, lényegi vonatkozást érintő és a tájékozott és megalapozott döntéshozatalhoz elengedhetetlen saját módosításaikra vonatkozóan; emlékezteti bizottságait annak fontosságára, hogy szükség esetén mindig éljenek ezzel az eszközzel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | üdvözli, hogy az új IKM utal arra, hogy a szubszidiaritás és arányosság elvét is bevonták a hatásvizsgálatok hatálya alá; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a hatásvizsgálatoknak minden esetben magukban kell foglalniuk annak alapos és alapos elemzését, hogy a javaslat megfelel-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének, és pontosan meg kell határozniuk a javaslat európai hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy számos bizottsági javaslatot nem kísér hatásvizsgálat, és hogy a bizottságok aggodalmukat fejezték ki amiatt, hogy a hatásvizsgálatok minősége és részletessége igencsak eltér (vannak közöttük átfogó jellegűek, de meglehetősen felületesek is); rámutat, hogy az új IKM alkalmazásának első szakaszában a 2017. évi közös nyilatkozatban szereplő 59 bizottsági javaslat közül 20-at nem kísért hatásvizsgálat; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy bár elvileg azokat a kezdeményezéseket kell hatásvizsgálatnak kísérnie, amelyek társadalmi, gazdasági vagy környezeti hatása várhatóan jelentős, az új IKM (13) bekezdése azonban előírja, hogy a Bizottság munkaprogramjában vagy a közös nyilatkozatban szereplő kezdeményezések esetében hatásvizsgálat elkészítése általános szabály; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli, hogy az intézményközi megállapodás értelmében a jogalkotási menetrend kialakításakor figyelembe kell venni az egyes javasolt uniós intézkedések „európai hozzáadott értékét”, valamint – uniós szintű intézkedés hiányában – az európai szintű fellépés hiányából fakadó költségeket; kiemeli, hogy az európai integráció hiányából fakadó költségek a becslések szerint elérhetik az évi 1,75 billió EUR-t, ami az uniós GDP 12%-ának felel meg (2016); nagyra becsüli az Európai Parlament Kutatószolgálata Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatóságának e téren végzett munkáját; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot annak további pontosítására, hogy miként szándékozik értékelni az európai szintű fellépés hiányából fakadó költségeket (az új IKM (10) és (12) bekezdése értelmében), többek között a termelőket, a fogyasztókat, a munkavállalókat, a közigazgatási hivatalokat terhelő és a környezetvédelemmel kapcsolatos olyan költségeket, amelyek okát az uniós szintű harmonizált jogszabályok hiánya képezi, mivelhogy az eltérő nemzeti szabályok többletköltséget okoznak, rontva a szakpolitikák hatékonyságát; rámutat, hogy ilyen értékelést nemcsak hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések esetében kell elvégezni a program vége táján, vagy a hatályon kívül helyezés tervezése esetén, hanem azokban az esetekben is fontolóra kell venni, ha uniós szintű fellépés vagy jogszabály még nem áll rendelkezésre vagy felülvizsgálat alatt áll; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a volt Hatásvizsgálati Testületet felváltotta az új Szabályozói Ellenőrzési Testület, ami fokozta a testület függetlenségét; ismételten hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni a Szabályozói Ellenőrzési Testület függetlenségét, átláthatóságát és objektivitását, és hogy a Testület tagjait nem szabad politikai ellenőrzésnek alávetni (29); hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a Testület valamennyi véleménye – a negatívak is – a vonatkozó hatásvizsgálatok hozzáférhetővé tételével egyidejűleg nyilvánosságra kerüljenek és elérhetők legyenek; felszólít annak értékelésére, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület milyen eredményesen látja el felügyeleti szerepét és a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos objektív tanácsadói feladatait; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rámutat arra, hogy az európai parlamenti igazgatási rendszerben felállított Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatósága segíti a parlamenti bizottságokat és számos szolgáltatást nyújt számukra, amelyekre elegendő forrásnak kell rendelkezésre állnia annak biztosítása érdekében, hogy a képviselők és a bizottságok a lehető legjobb támogatásban részesüljenek; elismeréssel veszi tudomásul, hogy a Bizottsági Elnökök Értekezlete 2017. szeptember 12-én elfogadta a bizottságok számára iránymutatásokat tartalmazó hatásvizsgálati kézikönyv frissített változatát; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja minden bizottságát, hogy vizsgálják felül a Bizottság hatásvizsgálatait, valamint a jogalkotási eljárás során a lehető leghamarabb vizsgálják felül a Parlament hatásvizsgálatra vonatkozó előzetes elemzését. |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet arra, hogy az új IKM (14) bekezdése értelmében a Parlament a Bizottság jogalkotási javaslatainak mérlegelésekor teljes mértékben figyelembe veszi a Bizottság hatásvizsgálatait; emlékeztet ebben az összefüggésben arra, hogy a parlamenti bizottságok felkérhetik a Bizottságot, hogy teljes bizottsági ülésen ismertesse hatásvizsgálatát és a választott szakpolitikai lehetőséget, és felszólítja bizottságait, hogy rendszeresebben éljenek e jogukkal és azzal a lehetőségükkel is, hogy betekinthetnek a Bizottság által végzett hatásvizsgálatról a Parlament saját szolgálatai által készített első értékelésbe; hangsúlyozza azonban, hogy ez nem vezethet a társjogalkotók mozgásterének korlátozásához; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli azt lehetőséget, hogy a Bizottság a jogalkotási folyamat során kiegészítheti saját hatásvizsgálatát; úgy véli, hogy az új IKM (16) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottságnak főszabályként rövid idő alatt be kell nyújtania ilyen kiegészítő hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy időben és átlátható módon bevonják a nyilvánosságot és az érdekelt feleket, valamint az érdemi válaszok megszerzése érdekében kellő időt fordítsanak a velük folytatott konzultációra; kitart annak elengedhetetlensége mellett, hogy a Bizottság az előkészítő szakaszban minden hivatalos nyelven nyilvános konzultációt folytasson le; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy az új IKM (17) bekezdése értelmében „a három intézmény mindegyike maga határozza meg, hogyan szervezi meg a hatásvizsgálat kapcsán végzendő munkáját, ideértve a belső szervezeti erőforrásokat és a minőségellenőrzést is”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli, hogy az új IKM (17) bekezdése értelmében a három intézmény kötelezettséget vállalt az információcserére a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokról és módszerekről; véleménye szerint ennek – amennyiben mód van rá – magában kell foglalnia a Bizottság hatásvizsgálatát alátámasztó nyers adatok megosztását is, különösen olyan esetben, amikor a Parlament úgy dönt, hogy a Bizottság hatásvizsgálatát saját további munkájával kiegészíti; ösztönzi e célból a három intézmény szolgálatait, hogy a lehető legnagyobb mértékben működjenek együtt, többek között a hatásvizsgálati módszerekre vonatkozó közös képzések tekintetében is, hosszú távon közös intézményközi módszertan kialakítására törekedve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismételten hangsúlyozza fenntartja annak fontosságát, hogy az új IKM (18) bekezdésének értelmében a „Bizottság eredeti hatásvizsgálatát és minden, a jogalkotási folyamat során az intézmények által végzett további hatásvizsgálati munka eredményét nyilvánosságra kell hozni a jogalkotási folyamat vége előtt”, a polgárok és az érdekelt felek irányában tanúsított átláthatóság érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megismétli azon álláspontját, hogy az érdekelt felek, többek között a szakszervezetek és a civil társadalom képviselői számára lehetővé kell tenni, hogy a konzultációs szakaszban a lehető leghamarabb hatékonyan hozzájáruljanak a hatásvizsgálati folyamathoz, és ezért arra buzdítja a Bizottságot, hogy folyamodjon rendszeresebben ütemtervek és bevezető hatásvizsgálatok használatához, és azokat a hatásvizsgálati folyamat kezdetén a megfelelő időben tegye közzé; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli a Bizottság azon kötelezettségvállalását, miszerint a javaslat elfogadása előtt széles körű konzultációt folytat, és bátorítja különösen a kkv-k, a civil társadalom és más végfelhasználók közvetlen részvételét a konzultációkban; megelégedéssel nyugtázza, hogy a minőségi jogalkotásra vonatkozó felülvizsgált bizottsági iránymutatások ilyen irányba mutatnak; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza a nyilvános és az érdekelt felekkel folytatott konzultációra vonatkozó új rendelkezéseket, amelyeknek fontos eszközként kell szolgálniuk az előkészítő szakaszban és a teljes jogalkotási eljárás során; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az irányelvek és rendeletek végrehajtási jelentéseire és felülvizsgálataira megállapított kötelező határidőket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a meglévő jogszabályok utólagos értékelésének fontosságát „az értékeléssel indítás elve” jegyében, és azt ajánlja, hogy lehetőség szerint az utólagos hatásvizsgálatok formájában ugyanazt a módszert alkalmazzák, mint az ugyanazon jogszabályra vonatkozó előzetes hatásvizsgálat során, ezáltal lehetővé téve az utóbbi hatásfokának pontosabb felmérését; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli az új IKM (22) bekezdését, amelyben a meglévő jogszabályok értékelési folyamatának támogatása érdekében a három intézmény megállapodik abban, hogy adott esetben jelentéstételi, nyomonkövetési és értékelési követelményeket vezetnek be a jogszabályokban, elkerülve eközben a túlszabályozást és – különösen a tagállamokra nehezedő – adminisztratív terheket; tudomásul veszi, hogy a jogszabályok hatásfokára vonatkozó adatok gyűjtése a tagállamokban kihívásokat támaszt, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e tekintetben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli az új IKM (23) bekezdését, amelyben a három intézmény megállapodik abban, hogy rendszeresen fontolóra veszik felülvizsgálati záradékok alkalmazását jogszabályaikban; felkéri a Bizottságot, hogy javaslataiban terjesszen elő megfelelő felülvizsgálati záradékokat, és ha nem teszi, akkor indokolja meg, hogy miért tért el ezen általános szabálytól; |
| --- | --- |

40.

Jogalkotási eszközök

| 41. | üdvözli a Bizottság által arról tett kötelezettségvállalást, hogy mi mindenre terjedjen ki az egyes bizottsági javaslatokat kísérő indokolás; különösen elégedettséget fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság azt is ismertetni fogja majd, hogy a javasolt intézkedések indokoltak-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének fényében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az ezen elveknek való megfelelés és a javasolt intézkedés által biztosított európai hozzáadott érték megerősített és átfogó értékelésének és indokolásának fontosságát; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az ugyanazon javaslatra vonatkozó indokolás és hatásvizsgálat között következetes összhangnak kell lennie; felkéri ezért a Bizottságot ilyen összhang megteremtésére, valamint arra, hogy amennyiben eltér a hatásvizsgálat következtetéseitől, úgy fejtse ki döntése indokait; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet arra, hogy az új IKM (25) bekezdése csupán arra kötelezi a Bizottságot, hogy „megfelelően vegye figyelembe a szabályozások és irányelvek közötti különbségeket és hatásokat”; megismétli azt a kérését, hogy a Monti-jelentésben körvonalazottal azonos megközelítést követve nagyobb mértékben kellene folyamodni a rendeletekhez a jogalkotási javaslatokban (30), összhangban a Szerződésekben rögzített követelményekkel, mivel ezek alkalmazásának célja a következetesség, az egyszerűség és a jogbiztonság biztosítása az Unióban mindenütt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli a három intézmény kötelezettségvállalását, miszerint eszmecserét folytatnak az új IKM (25) bekezdésében említett jogalap módosításairól; hangsúlyozza az EP Jogi Bizottságának szerepét és szakértelmét a jogalapok ellenőrzése tekintetében (31); ismételten emlékeztet a Parlament álláspontjára, miszerint ellenállást tanúsít majd minden olyan kísérlettel szemben, amely a jogalap indokolatlan módosításai révén a Parlament jogalkotási hatáskörének aláaknázására törekszik; felhívja a Tanácsot, hogy maradéktalanul tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, amely szerint párbeszédet folytat a Parlamenttel abban az esetben, ha nézeteltérés alakul ki a javasolt jogalapot illetően, különösen, ha érzékeny ügyről van szó; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rámutat, hogy a bizottsági javaslat jogalapjának megválasztása olyan jogi döntés, amelyet olyan objektív indokok alapján kell meghozni, amelyek bírósági felülvizsgálat alá vethetők; hangsúlyozza azonban a Parlament mint társjogalkotó ahhoz való jogát, hogy módosításokat javasoljon a jogalapot illetően a Szerződések értelmezése alapján; |
| --- | --- |

45.

Felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok

| 46. | hangsúlyozza az új IKM (26) bekezdésében foglalt elv fontosságát, és ismételten rámutat arra, hogy a jogalkotó hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy a Szerződések keretein belül és a Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, illetve a végrehajtási aktusok alkalmazása szükséges-e, és ha igen, akkor milyen mértékben (32); |
| --- | --- |

46.

| 47. | megjegyzi, hogy a Bizottság felhatalmazása nem pusztán technikai kérdés, hanem politikai szempontból érzékeny témákat is érinthet, amelyek az uniós polgárok, fogyasztók és vállalkozások számára komoly jelentőséggel bírnak; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy eleget tegyen az új IKM (27) bekezdésében említett – az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó valamennyi alap-jogiaktus kiigazítását célzó javaslat benyújtására vonatkozó – határidőnek; úgy véli továbbá, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében korábban tárgyalt valamennyi ügyet főszabály szerint hozzá kell igazítani az EUMSZ 290. cikkéhez, azaz felhatalmazáson alapuló jogi aktusokká kell átalakítani (33); |
| --- | --- |

48.

| 49. | figyelmeztet arra, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével összefüggésben a tagállamok szakértőinek rendszeres igénybevételére vonatkozó kötelezettség belefoglalása a Bizottság számára nem járhat azzal, hogy a vonatkozó eljárás nagyon hasonló legyen a végrehajtási jogi aktusok előkészítése céljából létrehozott eljáráshoz (ha ugyan nem teljesen azonos azzal), különösen az e szakértőkre ruházott eljárási előjogok tekintetében; úgy véli, hogy ez oly mértékben elmoshatná a két jogi aktus közötti különbségeket, amely már gyakorlatilag a Lisszaboni Szerződés előtti komitológiai mechanizmus feléledését idézhetné elő; |
| --- | --- |

49.

| 50. | elégedetlenségét fejezi ki amiatt, hogy a Tanács a Parlament által nyújtott engedmények ellenére továbbra erősen vonakodik felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amikor az EUMSZ 290. cikk szerinti kritériumok teljesülnek; emlékeztet arra, hogy az új IKM 7. preambulumbekezdésben foglaltak szerint az új IKM célja, hogy megkönnyítse a rendes jogalkotási eljárás keretében folytatott tárgyalásokat, és javítsa az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazását; rámutat, hogy a Tanács több jogalkotási dosszié esetében mégis ragaszkodott vagy a végrehajtási hatásköröknek az EUMSZ 291. cikke szerinti átruházásához, vagy pedig ahhoz, hogy az in abstracto hatáskör-átruházásra vagy végrehajtási hatáskörök átruházására kiválasztható összes elemet foglalják bele magába az alap-jogiaktusba; csalódásának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság ezekben az esetekben nem védte meg eredeti javaslatait; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nagyon aggódik amiatt, hogy a Tanács szinte módszeresen megpróbálja felváltani a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat végrehajtási jogi aktusokkal; különösen elfogadhatatlannak tartja, hogy a Tanács a Lisszabon utáni kiigazítást próbálja meg felhasználni arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást ne felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, hanem inkább végrehajtási jogi aktusok váltsák fel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli az új IKM (28) bekezdésében említett intézményközi tárgyalások megkezdését; megerősíti az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó nem kötelező érvényű kritériumok tekintetében a 2014. február 25-i állásfoglalásában (34) kialakított álláspontját; úgy véli, hogy kritériumoknak a nevezett tárgyalások alapját kell képezniük; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet arra, hogy a politikailag jelentős vonatkozásoknak, például a termékek vagy anyagok uniós listáinak vagy nyilvántartásainak továbbra is egy alap-jogiaktus szerves részét kell képezniük – adott esetben mellékletek formájában –, módosításuk ezért csakis felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján történhet; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság érdekében el kell kerülni önálló listák létrehozását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | véleménye szerint az EUMSZ 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó kritériumoknak figyelembe kell venniük a Bíróság ítéleteit, például az ún. „biocid”-ügyben, a „CEF felhatalmazáson alapuló jogi aktus” ügyben és a „vízumviszonossági mechanizmus” ügyben hozott ítéleteket (35); |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását, amely szerint szélesebb szakértelemre van szükség a végrehajtási jogi aktusok tervezetének korai előkészítéséhez, szakértői csoportok igénybevételéhez, valamint célzott érdekelt felekkel folytatott konzultációk és adott esetben nyilvános konzultációk lefolytatásához; úgy véli, hogy a Parlamentet minden ilyen konzultációs eljárás megindításakor megfelelően tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

55.

| 56. | elismeréssel nyugtázza, hogy a Bizottság az új IKM (28) bekezdésében egyetértett annak biztosításával, hogy a Parlament és a Tanács egyenlő hozzáféréssel rendelkezzen a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusokra vonatkozó valamennyi információhoz, és a tagállamok szakértőivel egyidejűleg minden dokumentumot megkapjon; üdvözli, hogy a Parlament és a Tanács szakértői rendszeresen részt vehetnek majd a bizottsági szakértői csoportok azon ülésein, amelyekre a tagállamok szakértői meghívást kapnak, és amelyek tárgyát a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése képezi; felhívja a Bizottságot, hogy e kötelezettségvállalásának ténylegesen és következetesen tegyen eleget; megjegyzi, hogy e tekintetben a hozzáférés már javult; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási jogi aktusok előkészítési szakaszában javítani kell a nem hivatalos együttműködést; figyelmeztet, hogy felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok előkészítésekor ne veszítsék szem elől a társjogalkotók jogalkotási aktusban kifejezett jogalkotói szándékát; kiemeli a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok már üzemképes közös nyilvántartásának jelentőségét; |
| --- | --- |

57.

| 58. | sajnálja, hogy a Bizottság számos alkalommal gondolja úgy, hogy változtatás nélkül fogadja el a három pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó hatóság (ESMA, EBH és EIOPA) által javasolt 2. szintű intézkedéseket, ami csökkenti a Parlament rendelkezésére álló ellenőrzési időt, amikor fontos vagy jelentős számú változtatást vezetnek be; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok közös funkcionális nyilvántartásának létrehozása során intézményközi szinten elért gyors előrehaladást, és üdvözli e nyilvántartás a 2017. december 12-i hivatalos működésbe helyezését; |
| --- | --- |

59.

| 60. | várakozással tekint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok jól strukturált és felhasználóbarát funkcionális nyilvántartásának használata elé, amelynek létrehozását a Parlament igényelte, és amelyet 2017. december 12-én hoztak nyilvánosan működésbe; |
| --- | --- |

60.

| 61. | megjegyzi, hogy a jogalkotási eljárások uniós szintű javítása – megfelelő időben történő, szorosabb intézményközi együttműködés mellett – az uniós jog következetesebb és összehangoltabb alkalmazásához vezethet; |
| --- | --- |

61.

Átláthatóság és koordináció a jogalkotási folyamatban

| 62. | üdvözli, hogy az új IKM (32) bekezdése értelmében a Parlament és a Tanács társjogalkotókként, egyenlő feltételek mellett gyakorolják hatásköreiket, és a Bizottságnak a jogalkotó hatalom e két ágával szemben azonosan fellépve kell ellátnia a jogalkotói munka megkönnyítésére irányuló szerepét; emlékeztet arra, hogy ezt az elvet már a Lisszaboni Szerződés rögzíti; kéri ezért, hogy a Bizottság egy időben bocsásson a két jogalkotó rendelkezésére, és ha lehet, hozzon nyilvánosságra a jogalkotási javaslatokhoz kapcsolódó minden releváns dokumentumot, többek között a nem hivatalos dokumentumokat is; |
| --- | --- |

62.

| 63. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az új IKM (33) és (34) bekezdése még nem vezetett a Tanácstól érkező információk áramlásának javulásához, többek között azért, mert a tagállamok által a Tanácsban felvetett kérdésekkel kapcsolatban általános az információk hiánya, valamint nem létezik az eszmecserét és a kölcsönös tájékoztatást elősegíteni hivatott rendszerszintű megközelítés; aggodalommal állapítja meg, hogy az információáramlás rendszerint jelentősen eltér az elnökségtől elnökséghez továbbított információk esetében, és a Tanács főtitkárságának szolgálatai között is változó; rámutat arra, hogy a társjogalkotók aszimmetrikusan férnek hozzá az információkhoz, mivel a Tanács részt vehet a parlamenti bizottságok ülésein, de a Parlament képviselőit nem hívják meg a tanácsi munkacsoportok üléseire; véleménye szerint ezért következetesen átlátható megközelítésre van szükség; javasolja, hogy főszabályként a Tanács a Parlamenthez hasonlóan tartsa valamennyi ülését nyilvánosan; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kéri az új IKM (33) és (34) bekezdésének maradéktalan végrehajtását; kéri a Tanácsot különösen arra, hogy a munkacsoportok és a tagállamok kormányai állandó képviselőinek bizottsága (Coreper) üléseinek napirendjét, munkadokumentumait és elnökségi javaslatait rendszeresen és strukturált módon továbbítsák a Parlamentnek annak érdekében, hogy a társjogalkotók kiegyensúlyozott szinten tájékoztassák egymást; véleménye szerint az új IKM (33) és (34) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az informális véleménycserén túlmenően a Parlament felkérést kaphat arra is, hogy képviselője jelen legyen a Tanács munkacsoportjai és a Coreper ülésein; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy az új IKM (35) és (36) bekezdése értelmében a jogalkotási folyamat szinkronizálása és felgyorsítása csak az egyes intézmények előjogainak teljes körű megőrzésének biztosítása mellett folytatható; úgy véli ezért, hogy a szinkronizálásnak vagy a gyorsulásnak semmiképpen sem szabad azzal a következménnyel járnia, hogy a Parlament számára más intézmények szabjanak ütemtervet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | sürgeti az erőfeszítések fokozását annak érdekében, hogy mihamarabb létrejöjjön az új IKM (39) bekezdésében említett jogalkotási dossziék aktuális helyzetének szentelt közös adatbázis; emlékeztet arra, hogy ezen adatbázisnak a nyomon követhetőség megkönnyítése érdekében a jogalkotási eljárás valamennyi lépésére vonatkozóan kell információkat tartalmaznia; javasolja, hogy az adatbázis a hatásvizsgálati folyamatra vonatkozó információkat is tartalmazzon; |
| --- | --- |

66.

| 67. | emlékezteti a három uniós intézményt arra, hogy további előrelépésre van szükség egy külön erre a célra szolgáló, a jogalkotási akták aktuális állására vonatkozó naprakész információkat tartalmazó, közös adatbázis létrehozása terén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | javasolja, hogy a konzultációs eljárás során a Tanács legalább egyszer találkozzon a Parlamenttel, hogy a Parlament bemutathassa és megmagyarázhassa a jóváhagyott módosítások indokait, a Tanács pedig mindegyikkel kapcsolatban kifejthesse álláspontját; javasolja, hogy a Tanács mindenképpen adjon írásos választ; |
| --- | --- |

68.

| 69. | javasolja, hogy a Parlament készítsen kvantitatív tanulmányt a konzultációs eljárás hatékonyságáról; |
| --- | --- |

69.

| 70. | sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletben megszabott időkeretet, amikor arról határoz, hogy támogatja, módosítja vagy nem támogatja a végrehajtás-technikai standardtervezeteket, és legalább tájékoztassa hivatalosan és jó előre a társjogalkotókat, ha kivételesen nem tudja tiszteletben tartani az időkeretet, és ezt indokolja is meg; kiemeli, hogy a Bizottság a közelmúltban ezt sokszor elmulasztotta; emlékezteti a Bizottságot, hogy azokat az eljárásokat, melyek révén a Parlament kinyilvánítja, hogy nincs kifogása egy aktus ellen, nem azért hozták, hogy ellensúlyozzák a Bizottság késedelmeit, és hogy ezek az eljárások jelentős mértékben kihatnak a Parlament számára az ellenőrzési jogai gyakorlására rendelkezésre álló időre; |
| --- | --- |

70.

| 71. | üdvözli, hogy az új IKM (40) bekezdésében említett intézményközi tárgyalások 2016 novemberében megkezdődtek; csalódottan jegyzi meg, hogy több mint egy évnyi vita, a politikai szinten folytatott tárgyalások három fordulója, valamint technikai szinten lebonyolított számos találkozó után még mindig nem sikerült megállapodásra jutni, jóllehet világos és kialakult ítélkezési gyakorlat is rendelkezésre áll; tudomásul veszi az eddig elért előrehaladást, és ragaszkodik hozzá, hogy a tárgyalásokat még a bolgár elnökség alatt befejezzék; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli a Bizottság által a nemzetközi konferenciák előtt rendelkezésre bocsátott írásos tájékoztatókat, valamint a Tanács elnöksége és a Bizottság által e konferenciák során rendelkezésre bocsátott napi szóbeli tájékoztatókat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi konferenciák folyamán a Parlament nem vehet részt megfigyelőként az uniós koordinációs üléseken; |
| --- | --- |

73.

| 74. | emlékezteti a Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos gyakorlati intézkedéseknek összhangban kell állniuk a Szerződésekkel, különösen az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével, és figyelembe kell venniük a Bíróság ítéleteit, például a tanzániai ügyben és a mauritiusi ügyben hozott ítéleteket (36); |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a többi intézményt a Szerződések és a rendelkezések betartására, valamint a vonatkozó ítélkezési gyakorlat követésére annak biztosítása érdekében, hogy a Parlament:






  a) | haladéktalan, teljes körű és pontos tájékoztatást kapjon a nemzetközi megállapodások élettartamának egésze során, proaktív, rendszerezett és racionalizált módon, az EU tárgyalási pozíciójának veszélyeztetése nélkül, valamint kapjon elegendő időt nézeteinek kifejtésére minden szakaszban, és nézeteit lehetőség szerint vegyék figyelembe; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

haladéktalan, teljes körű és pontos tájékoztatást kapjon a nemzetközi megállapodások élettartamának egésze során, proaktív, rendszerezett és racionalizált módon, az EU tárgyalási pozíciójának veszélyeztetése nélkül, valamint kapjon elegendő időt nézeteinek kifejtésére minden szakaszban, és nézeteit lehetőség szerint vegyék figyelembe;

| b) | kapjon pontos tájékoztatást a megállapodások végrehajtási szakaszáról és abba vonják be, továbbá különösen a megállapodások által létrehozott testületek döntései tekintetében tegyék lehetővé számára társjogalkotói jogainak teljes körű gyakorlását, ha e döntések hatással vannak az uniós jogszabályokra; |
| --- | --- |

b)

kapjon pontos tájékoztatást a megállapodások végrehajtási szakaszáról és abba vonják be, továbbá különösen a megállapodások által létrehozott testületek döntései tekintetében tegyék lehetővé számára társjogalkotói jogainak teljes körű gyakorlását, ha e döntések hatással vannak az uniós jogszabályokra;

| c) | proaktív módon kapjon tájékoztatást a Bizottság olyan nemzetközi fórumokon képviselt álláspontjáról, mint például a WTO, az UNCTAD, az OECD, az UNDP, a FAO és az UNHRC; |
| --- | --- |

c)

proaktív módon kapjon tájékoztatást a Bizottság olyan nemzetközi fórumokon képviselt álláspontjáról, mint például a WTO, az UNCTAD, az OECD, az UNDP, a FAO és az UNHRC;

| 76. | létfontosságúnak tartja annak a régóta fennálló gyakorlatnak a tiszteletben tartását, mely szerint a politikai szempontból fontos megállapodások kereskedelemre és beruházásokra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása előtt bevárják a Parlament egyetértését, aminek betartása mellett 2014. szeptember 29-i meghallgatása során Malmström biztos is elkötelezte magát; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy ezt a gyakorlatot terjesszék ki minden nemzetközi megállapodásra; |
| --- | --- |

76.

| 77. | megjegyzi, hogy a Parlament kész arra, hogy ismét az Bírósághoz forduljon a Parlamentet megillető jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, amennyiben a közeljövőben nem történik egyértelmű előrelépés a jogalkotás minőségének javításáról szóló új IKM (40) bekezdésével kapcsolatos tárgyalások során; |
| --- | --- |

77.

| 78. | megjegyzi, hogy minden intézménynek szem előtt kell tartania, hogy a jogalkotói felelősségük nem szűnik meg a nemzetközi megállapodások megkötésével; hangsúlyozza, hogy szoros figyelemmel kell kísérni a végrehajtást, és folyamatos erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a megállapodások elérjék céljaikat; felhívja az intézményeket, hogy terjesszék ki a bevált gyakorlatokat és az együttműködésen alapuló megközelítést a nemzetközi megállapodások végrehajtási és értékelési szakaszaira; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megjegyzi, hogy a hatásvizsgálatok, beleértve az emberi jogi helyzet elemzését is, fontos eszközként szolgálhatnak a kereskedelmi és beruházási megállapodások tárgyalása során, segítve a feleket emberi jogi kötelezettségeik teljesítésében, és emlékeztet a megállapodások, például a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya kötelező jellegére; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az EU és tagállamai közötti hatáskörmegosztást a tárgyalási irányelvek elfogadása, a tárgyalások, az aláírandó és megkötendő szerződések jogalapja, valamint különösen a nemzetközi kereskedelmi megállapodások Tanács általi aláírása és megkötése tekintetében, a Bíróság 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményéből következőknek megfelelően; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja az európai képviselőket, hogy fordítsanak különös figyelmet a nemzetközi normák/követelmények és az elfogadott, kötelező érvényű európai jogszabályok közötti következetes összhangra; |
| --- | --- |

81.

| 82. | felszólítja a Bizottságot, hogy adja át a pénzügyi, monetáris és szabályozási nemzetközi szervezetekben, különösen a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban követett álláspontját tartalmazó dokumentumokat; kéri, hogy a Parlamentet valamennyi szakaszban maradéktalanul tájékoztassák az uniós jogra esetleg kiható nemzetközi standardok alakulásáról; |
| --- | --- |

82.

| 83. | az európai álláspontok elfogadásáról és koherenciájáról szóló „pénzügyi párbeszéd” kialakítására és hivatalos formába öntésére szólít fel a jelentős nemzetközi tárgyalásokat megelőzően, „Az EU szerepéről a nemzetközi pénzügyi, monetáris és szabályozó intézményekben és testületekben” című, 2016. április 12-i állásfoglalásával összhangban (37); hangsúlyozza, hogy az adott esetben proaktív „útmutatást” tartalmazó állásfoglalásokkal kiegészíthető, részletes útmutatások alapján ezeket az álláspontokat előre meg kell ismerni és meg kell vitatni, ugyanakkor biztosítani kell a nyomon követést a Bizottság ezen útmutatások alkalmazásáról készített rendszeres jelentései révén; |
| --- | --- |

83.

| 84. | emlékeztet az Európai Gyógyszerügynökség székhelyéről szóló, 2018. március 15-én elfogadott nyilatkozatára (38), amelyben a Parlament sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy nem vették figyelembe kellőképpen a Tanácséval megegyező jogalkotói szerepét és jogait; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tudomásul veszi, hogy a Coreper 2017. december 6-án elfogadta a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló bizottsági javaslat tekintetében képviselendő tanácsi álláspontot; felhívja az érintett feleket, hogy a jó együttműködés szellemében zárják le a tárgyalásokat, fokozva a jogalkotói folyamat átláthatóságát; |
| --- | --- |

85.

| 86. | Tudomásul veszi a T-540/15 számú, De Capitani vs Európai Parlament ügyben (39) hozott ítéletet, amely megerősíti, hogy a nyilvánosság és átláthatóság elve vonatkozik az uniós jogalkotási eljárásra, és megerősíti továbbá a jogalkotási dokumentumokhoz, köztük a háromoldalú egyeztetések dokumentumaihoz való hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem hiányát. |
| --- | --- |

86.

Az uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása

| 87. | hangsúlyozza az új IKM (43) bekezdésében meghatározott elv fontosságát, amely szerint Amennyiben az irányelvek nemzeti jogba való átültetése során a tagállamok úgy határoznak, hogy azokat további, az említett uniós jogszabályokhoz semmilyen módon nem kapcsolódó elemekkel egészítik ki, ezeket a kiegészítéseket vagy az átültető aktusokban, vagy ahhoz kapcsolódó dokumentumok révén egyértelműen beazonosítható módon fel kell tüntetni; megjegyzi, hogy ez az információ gyakran még mindig hiányzik; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösen és következetesen lépjenek fel az átláthatóság hiányának és a túlszabályozás egyéb problémáinak megoldása érdekében (40); |
| --- | --- |

87.

| 88. | véleménye szerint az uniós jogszabályok végrehajtása és átültetése során egyértelmű különbséget kell tenni egyfelől a túlszabályozás esetei, azaz azon esetek között, amikor a tagállamok az uniós jogszabályhoz nem kapcsolódó további igazgatási követelményeket vezetnek be, és másfelől a magasabb szintű normák kitűzése között, amelyek túlmutatnak az egész EU-ra kiterjedő alapvető környezet- és fogyasztóvédelmi, egészségügyi ellátási és élelmiszer-biztonsági normákon; |
| --- | --- |

88.

| 89. | úgy véli, hogy a „túlszabályozással” kapcsolatos problémák csökkentése érdekében a három intézménynek el kell köteleznie magát egyértelmű, könnyen átültethető és konkrét európai hozzáadott értékkel rendelkező uniós jogszabályok elfogadása mellett; emlékeztet arra, hogy bár a további szükségtelen adminisztratív terheket el kell kerülni, ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy még ambiciózusabb intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el, illetve magasabb szintű szociális, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi normákat fogadjanak el azokban az esetekben, amikor az uniós jog csak minimumszabályokat állapít meg; |
| --- | --- |

89.

| 90. | felhívja a tagállamokat, hogy az uniós jogszabályok átültetése során a lehető legnagyobb mértékben tartózkodjanak új igazgatási követelmények létrehozásától, és az intézményközi megállapodás 43. pontjával összhangban ezeket a kiegészítéseket vagy az átültető aktusokban, vagy ahhoz kapcsolódó dokumentumok révén tegyék egyértelműen azonosíthatóvá; |
| --- | --- |

90.

| 91. | emlékeztet arra, hogy az új IKM (44) bekezdése értelmében a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy működjenek együtt a Bizottsággal az uniós jog végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges információk és adatok beszerzése terén; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést kötelezettségvállalásaik tiszteletben tartása érdekében, többek között olyan megfelelési táblázatok biztosításával, amelyek egyértelmű és pontos információkat tartalmaznak az irányelveket a nemzeti jogrendekbe átültető nemzeti intézkedésekről, amint erről megállapodás született a tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatában, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatában; |
| --- | --- |

91.

| 92. | úgy véli, hogy a Bizottság által az új IKM (45) bekezdése értelmében tett kötelezettségvállalást úgy kell értelmezni, hogy a titoktartási szabályok kellő tiszteletben tartása mellett a Parlament hozzáférése a kötelezettségszegési eljárásokra és a jogsértési eljárásokra vonatkozó információkhoz jelentősen javulni fog; megismétli e célból a Bizottsághoz intézett, régóta fennálló kéréseit azon adatok tekintetében, amelyeket a Parlament jogosult hozzáférni (41); |
| --- | --- |

92.

| 93. | ismételten kifejezésre juttatja elismerését az EU Pilot problémamegoldó mechanizmussal kapcsolatban, amely a tagállamok uniós jognak való megfelelés biztosításának inkább informális, mégis hatékony módja (42); nem ért egyet a Bizottság bejelentésével, miszerint főszabályként úgy fog jogsértési eljárásokat indítani, hogy többé nem támaszkodik a mechanizmusra (43); |
| --- | --- |

93.

| 94. | emlékeztet arra, hogy a biztosoknak tiszteletben kell tartaniuk az európai parlamenti képviselők előjogait; véleménye szerint teljes egészében a Parlament rendelkezésére kell bocsátaniuk azokat a függetlenül elkészített tanulmányokat, amelyek alapján döntéseiket meghozzák, és nyilvánosságra kell hozniuk azokat is, amelyek ellentmondanak következtetéseiknek; |
| --- | --- |

94.

| 95. | sajnálja, hogy a jogalkotási javaslatok nem minden fordítása áll rendelkezésre egyazon időpontban, ami késlelteti a jogalkotási folyamatot; |
| --- | --- |

95.

| 96. | hangsúlyozza, hogy a hatékony uniós jognak az alkalmazása során annak biztosítására kell törekednie, hogy a jogszabályokban rögzített eljárások megfelelően illeszkedjenek a meghatározott célokhoz, a környezet magas szintű védelmének biztosítása terén pedig különösen a környezetvédelem végső céljához; |
| --- | --- |

96.

| 97. | elismeri a Petíciós Bizottságban végzett munka fontosságát az uniós jogalkotás minőségének a tényleges végrehajtás tükrében való értékelése terén, ez kiindulópontot jelent a jogalkotási szövegek és eljárások javításához; e tekintetben fontosnak tartja a Bizottsággal való tényleges intézményközi együttműködést a petíciók alapos megvizsgálásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

97.

Egyszerűsítés

| 98. | üdvözli az új IKM (46) bekezdésében szereplő, az átdolgozás jogalkotási technikájának gyakoribb alkalmazására vonatkozó kötelezettségvállalást; ismételten kifejezésre juttatja azt a véleményét, hogy e technikának kell a rendes jogalkotási technikát alkotnia, mivel az egyszerűsítés megvalósításának felbecsülhetetlen eszköze (44); úgy véli azonban, hogy teljes szakpolitikai felülvizsgálat esetén a Bizottságnak az átdolgozási technika alkalmazása helyett teljesen új jogi aktusra irányuló javaslatot kell előterjesztenie, amely hatályon kívül helyezi a meglévő jogszabályokat, így a társjogalkotók széles körű és hatékony politikai megbeszéléseket folytathatnak, és a Szerződésekben rögzített előjogaikat teljes mértékben megőrzik; |
| --- | --- |

98.

| 99. | emlékeztet arra, hogy a szükségtelen szabályozási és adminisztratív terhek értékelése során – amelyet a három intézmény által kötött, az új IKM (47) és (48) bekezdésében rögzített megegyezés szerint kell lefolytatni –, valamint a közigazgatási szervek és a vállalkozások, közöttük a kkv-k által viselt terhek lehetséges csökkentésének megvizsgálásakor a „jogalkotás minőségének javítása” adott esetben az uniós jogszabályok gyarapítását is jelentheti, többek között a nemzeti jogszabályok harmonizálása és a közöttük levő eltérések csökkentése révén, figyelembe véve az uniós jogalkotási intézkedések előnyeit, valamint a szociális, környezeti és fogyasztóvédelmi normákkal kapcsolatos uniós szintű fellépés hiányának következményeit, és szem előtt tartva, hogy a tagállamok szabadon alkalmazhatnak szigorúbb előírásokat, ha az uniós jog csupán minimumszabályokat határoz meg; rámutat továbbá arra, hogy az EUMSZ 9. cikkében rögzített horizontális szociális záradék értelmében az Uniónak gondosan figyelembe kell vennie az uniós jogszabályok szociális előírásokra és a foglalkoztatásra gyakorolt hatását, és megfelelően konzultálnia kell a szociális szereplőkkel, különösen a szakszervezetekkel, a fogyasztókkal és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok érdekképviselőivel, tiszteletben tartva a szociális partnerek autonómiáját és azokat a megállapodásokat, amelyek megkötésére adott esetben az EUMSZ 155. cikkével összhangban sor kerül; hangsúlyozza ezért, hogy az adminisztratív terhek csökkentése nem jelent szükségszerűen deregularizációt, és semmilyen körülmények között sem veszélyeztetheti sem az alapvető jogok, sem pedig a környezetvédelemi, szociális, munkaügyi, egészségügyi, biztonsági, fogyasztóvédelmi, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vagy állatjóléti jogszabályok érvényesülését, nem csorbíthatja a munkavállalók jogait – függetlenül a társaság méretétől –, és nem vezethet a bizonytalan munkaszerződések számának emelkedéséhez; |
| --- | --- |

99.

| 100. | üdvözli a Bizottság első, az uniós jogszabályok egyszerűsítése keretében végzett éves teherfelmérését, amihez a Bizottság a szabályozás üzleti megítéléséről szóló Eurobarométer gyorsfelmérést végzett, 28 tagállamban több mint 10 000 vállalkozás – főként kis- és középvállalkozások – véleményét kérve ki, az Unióban működő vállalkozások megoszlásához hűen igazodva; felhívja a figyelmet a felmérés megállapításaira, amelyek megerősítik, hogy a szükségtelen költségek csökkentésére való összpontosítás továbbra is megfelelő, és arra utalnak, hogy a vállalkozások felfogását befolyásoló különböző tényezők összetett kölcsönhatásban vannak, ami a jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos nemzeti közigazgatási és jogi rendszerek eltéréseivel is magyarázható; rámutat, hogy a túlszabályozás, sőt a pontatlan médialefedettség is hatással lehet az ilyen felfogásra; véleménye szerint az éves teherfelmérés fontos eszköz ugyan az uniós jogszabályok végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos problémák azonosítása szempontjából, ám okot adhat arra a feltételezésre, hogy a szabályozás természetéből fakadóan túlzottan nagy adminisztratív terheket támaszt; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a valóban egyszerűsíthető, észszerűsíthető vagy felszámolható vonatkozások konkrét azonosításának egyetlen módja az összes érdekelt fél véleményének megismerése a konkrét jogszabályokról, illetve valamely adott ágazatra alkalmazandó különböző jogszabályokról, ideértve a kevésbé erős képviselettel rendelkező érintett szereplőket is; felhívja a Bizottságot, hogy az első éves teherfelmérés során levont tanulságok alapján pontosítsa az éves teherfelmérés módszereit, alkalmazzon átlátható és ellenőrizhető adatgyűjtési rendszereket, fordítson különös figyelmet a kkv-k igényeire, és egyaránt vegye figyelembe a tényleges és az érzékelni vélt terheket; |
| --- | --- |

100.

| 101. | tudomásul veszi továbbá a Bizottság megvalósíthatósági elemzésének eredményét, amelynek tárgya, hogy miként lehet egyedi ágazatokban – a jogszabályokban kitűzött célok elérésének hátráltatása nélkül – meghatározni a terhek csökkentésére vonatkozó célkitűzéseket; ösztönzi a Bizottságot, hogy minden egyes kezdeményezés esetében rugalmas, de bizonyítékokon alapuló és megbízható módon határozza meg a terhek csökkentésére irányuló célkitűzéseket, teljes körű konzultációt folytatva az érdekeltekkel, amint azt már a REFIT keretében is teszi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | hangsúlyozza, hogy egyetlen uniós szabvány jellemzően 28 nemzeti szabványt helyettesít, ami erősíti a közös belső piacot és a bürokrácia csökkenésével jár; |
| --- | --- |

102.

| 103. | hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a szükségtelen bürokráciát, és hogy figyelembe kell venni a vállalatok mérete és a kötelezettségek végrehajtásához szükséges forrásaik közötti összefüggést; |
| --- | --- |

103.

Az új IKM végrehajtása és nyomon követése

| 104. | tudomásul veszi, hogy az Elnökök Értekezlete az elnök által készített rendszeres jelentést kap majd, amely ismerteti mind az intézményeken belüli, mind az intézményközi szintű végrehajtás aktuális állását; úgy véli, hogy e jelentésnek megfelelően figyelembe kell vennie a Bizottsági Elnökök Értekezlete által a különböző bizottságok – különösen a jogalkotás minőségének javításáért és az uniós jog egyszerűsítéséért felelős bizottság, azaz a Jogi Bizottság – tapasztalatai alapján készített értékelést (45); |
| --- | --- |

104.

| 105. | üdvözli az intézményközi megállapodás végrehajtásáról szóló első intézményközi magas szintű politikai áttekintő értekezletet, amelynek megtartására 2017. december 12-én került sor; bátorítja a Bizottsági Elnökök Értekezletét, hogy terjesszen az Elnökök Értekezlete elé bármely ajánlást, amelyet az új IKM végrehajtásához szükségesnek ítél; |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

106.

---

(1)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(2)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(3)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(4)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

(5)  HL C 73., 1999.3.17., 1. o.

(6)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

(7)  HL C 145., 2007.6.30., 5. o.

(8)  HL C 369., 2011.12.17., 15. o.

(9)  HL C 484., 2016.12.24., 7. o.

(10)  HL C 446., 2017.12.29., 1. o.

(11)  A Bíróság (nagytanács) 2014. március 18-i ítélete, Európai Bizottság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, C-427/12. sz. ügy, ECLI:EU:C:2014:170; A Bíróság (nagytanács) 2015. július 16-i ítélete, Európai Bizottság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, C-88/14. sz. ügy, ECLI:EU:C:2015:499; A Bíróság 2016. március 17-i ítélete, Európai Parlament kontra Európai Bizottság ítélet, C-286/14. sz. ügy, ECLI:EU:C:2016:183; A Bíróság (nagytanács) 2016. június 14-i ítélete, Parlament kontra Tanács, C-263/14. sz. ügy, ECLI:EU:C:2016:435; A Bíróság (nagytanács) 2014. június 24-i ítélete, Parlament kontra Tanács, C-658/14. sz. ügy, ECLI:EU:C:2014:2025.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0484.

(13)  HL C 58., 2018.2.15., 39. o.

(14)  HL C 101., 2018.3.16., 116. o.

(15)  HL C 50., 2018.2.9., 91. o.

(16)  HL C 289., 2016.8.9., 53. o.

(17)  HL C 285., 2017.8.29., 11. o.

(18)  HL C 93., 2017.3.24., 14. o.

(19)  HL C 353. E, 2013.12.3., 117. o.

(20)  HL C 51. E, 2013.2.22., 87. o.

(21)  HL C 380. E, 2012.12.11., 31. o.

(22)  HL C 50., 2018.2.9., 91. o.

(23)  Lásd az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2016. március 9-i európai parlamenti határozat II. mellékletét.

(24)  Az Európai Bizottság elnökének a független Szabályozói Ellenőrzési Testület létrehozásáról szóló, 2015. május 19-i határozata (C(2015)3263) 6. cikkének (2) bekezdése.

(25)  Lásd COM(2016)0798 és COM(2016)0799.

(26)  Lásd a Parlament „A jogalkotás minőségének javításáról – a Bizottság 15. éves jelentése a Bizottság által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke alapján” című, 2010. szeptember 9-i állásfoglalásának (HL C 308. E, 2011.10.20., 66. o.) 47. bekezdését.

(27)  Lásd a Parlament Bizottság hatásvizsgálati iránymutatásainak felülvizsgálatáról és a kkv-teszt szerepéről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalásának 16. bekezdését.

(28)  Lásd a Parlament az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2016. március 9-i határozatának 4. bekezdését.

(29)  Lásd a fent idézett, 2014. november 27-i parlamenti állásfoglalás 12. bekezdését és a fent idézett, 2016. március 9-i parlamenti határozat 6. bekezdését.

(30)  Lásd a Parlament a jobb jogalkotásról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalásának 5. bekezdését.

(31)  Lásd az Európai Parlament eljárási szabályzata V. mellékletének XVI.1. pontját.

(32)  Lásd a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami hatáskörök átruházásának és ellenőrzésének nyomon követéséről szóló, a fent idézett, 2014. február 25-i parlamenti állásfoglalás D. preambulumbekezdését.

(33)  Lásd a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami hatáskörök átruházásának és ellenőrzésének nyomon követéséről szóló, a fent idézett, 2014. február 25-i parlamenti állásfoglalás 6. bekezdését.

(34)  Ugyanott, (1) bekezdés.

(35)  A Bíróság (nagytanács) 2014. március 18-i ítélete, Európai Bizottság kontra Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, fent idézett ügy; a Bíróság 2016. március 17-i ítélete, Európai Parlament kontra Európai Bizottság, fent idézett ügy; a Bíróság (nagytanács) 2016. június 14-i ítélete, Európai Parlament kontra Tanács, fent idézett ügy.

(36)  A Bíróság (nagytanács) 2016. június 14-i ítélete, Parlament kontra Tanács, fent idézett ügy; A Bíróság (nagytanács) 2014. június 24-i ítélete, Parlament kontra Tanács, fent idézett ügy.

(37)  HL C 58., 2018.2.15., 76. o.

(38)  Lásd elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0086.

(39)  A Bíróság (kibővített hetedik tanács) 2018. március 22-i ítélete, De Capitani kontra Európai Parlament, T-540/15. Sz. Ügy, ECLI: EU: T: 2018: 167

(40)  Lásd az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 28. éves jelentésről (2010) szóló, 2012. november 21-i parlamenti állásfoglalás (HL C 419., 2015.12.16., 73. o.) 73. bekezdését.

(41)  Lásd az uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről szóló 29. éves jelentésről (2011) szóló, 2014. február 4-i parlamenti állásfoglalás 21. és 22. bekezdését.

(42)  Lásd az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről készített 2014. évi éves jelentésről szóló, 2016. október 6-i parlamenti állásfoglalás 16. bekezdését (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0385).

(43)  Lásd az „Uniós jog: jobb eredmények a jobb alkalmazás révén” című, fent idézett bizottsági közlemény 2. pontját, (lásd HL C 18., 2017.1.19., 12. oldal.)

(44)  Lásd a Parlament fent idézett, 2011. szeptember 14-i állásfoglalásának 41. bekezdését.

(45)  Lásd az Európai Parlament eljárási szabályzatát, V. melléklet, XVI.3. pont.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/103

---

P8_TA(2018)0226

A 2021–2027. évi többéves pénzügyi keret és saját források

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a 2021–2027. évi többéves pénzügyi keretről és saját forrásokról ((2018/2714(RSP))

(2020/C 76/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2018)0321),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel, valamint az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos, 2018. május 2-i javaslataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel, valamint az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos, 2018. május 2-i javaslataira,

| — | tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. május 2-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2018. május 2-i bizottsági javaslatra (COM(2018)0324),

| — | tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalásaira: azaz a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítéséről (1) és az európai uniós saját források rendszerének reformjáról (2) szóló állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2018. március 14-i állásfoglalásaira: azaz a Parlament 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló álláspontjának előkészítéséről (1) és az európai uniós saját források rendszerének reformjáról (2) szóló állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a Bizottságnak és a Tanácsnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 29-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és a Tanácsnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló, 2018. május 29-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | tudomásul veszi a Bizottságnak a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel, valamint az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos 2018. május 2-i javaslatait, amelyek kijelölték a soron következő tárgyalások alapját; emlékeztet arra, hogy a Parlament egyértelmű álláspontját a 2018. március 14-én jelentős többséggel elfogadott, a tárgyalási meghatalmazás alapjául szolgáló két állásfoglalás tartalmazza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a Tanácsot annak biztosítására, hogy a következő pénzügyi keret az Unió tiszta és pozitív jövőképét tükrözze, és reagáljon az uniós polgárok szükségleteinek, aggodalmainak és várakozásainak; kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló határozatnak biztosítania kell az Unió számára azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek a jelentős kihívások kezeléséhez szükségesek, valamint azt, hogy a következő hétéves időszakban az Európai Unió megvalósítsa politikai prioritásait és céljait; ezért azt várja a Tanácstól, hogy az eddigi politikai kötelezettségvállalásaival összhangban cselekedjen, és tanúsítson nagy bátorságot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság javaslata gyengíti az EU fő szolidaritási politikáit, és tárgyalásokat szándékozik folytatni a Tanáccsal azzal a céllal, hogy a polgárok javára még nagyratörőbb pénzügyi keret álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kifejezésre juttatja meglepetését és aggodalmát amiatt, hogy a Bizottság által a Parlament határozott kérésére 2018. május 18-án hivatalosan nyilvánosságra hozott összehasonlító adatokból az derül ki, hogy a pénzügyi költségvetésre vonatkozó javaslatokban ezeket a számokat bizonyos esetekben eltérően mutatták be és közölték; különösen arra hívja fel a figyelmet, hogy a Bizottság által eredetileg bemutatottakkal ellentétben a költségvetés tényleges növelése számos uniós program vonatkozásában lényegesen kisebb, egyéb programok esetén pedig lényegesen nagyobb a csökkentés; aláhúzza, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak a kezdetektől fogva meg kell egyeznie az adatokra vonatkozó egyértelmű módszertanban; kijelenti, hogy ezen állásfoglalás alkalmazásában a változatlan árakon alapuló, és az Egyesült Királyság kilépésével számoló, saját számításaira fog támaszkodni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | csalódottságának ad hangot a következő pénzügyi költségvetés – 1,1 billió EUR-t kitevő – javasolt általános szintje miatt, amely az Európai Fejlesztési Alap forrásainak (jelenleg az uniós költségvetésen kívül esően az EU bruttó nemzeti jövedelmének 0,03%-a) levonása után a 27 uniós tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 1,08%-ának felel meg; hangsúlyozza, hogy a bruttó nemzeti jövedelemhez viszonyított általános szint reálértéken alacsonyabb a jelenlegi többéves pénzügyi keret szintjénél, annak ellenére, hogy az új politikai prioritások és újonnan felmerülő kihívások további uniós forrásokat tesznek szükségessé; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret kisebb, mint elődje (a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret), és elégtelennek bizonyult arra, hogy megfelelő forrást biztosítson az Európai Unió sürgető szükségleteire; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslat közvetlen következményeként 15%-kal, illetve 10%-kal csökken a közös agrárpolitika (KAP), illetve a kohéziós politika finanszírozási szintje; különösen ellenzi azokat a radikális csökkentéseket – például a Kohéziós Alapra vonatkozó (45%-os) vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot érintő (több mint 25%-os) csökkentéseket –, amelyek hátrányosan fogják érinteni e politikáknak a lényegét és céljait; ebben az összefüggésben megkérdőjelezi az Európai Szociális Alap 6%-os forráscsökkentésére annak ellenére irányuló javaslatot, hogy kibővült az alap feladatköre és abba integrálták az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést; |
| --- | --- |

5.

| 6. | újra megfogalmazza szilárd álláspontját, amely szerint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben biztosítani kell a kulcsfontosságú uniós politikákhoz szükséges finanszírozási szintet annak érdekében, hogy azok betölthessék küldetésüket és teljesíthessék célkitűzéseiket; különösen hangsúlyozza, hogy a 27 uniós tagállam számára a KAP és a kohéziós politika finanszírozását reálértéken legalább a 2014–2020-as költségvetés szintjén kell tartani, és ezzel egyidejűleg tiszteletben kell tartani e politikák átfogó szerkezetét, az Erasmus+ program jelenlegi költségvetését háromszorosára kell emelni, valamint szükség van a kkv-k számára nyújtott egyedi finanszírozás és az ifjúsági munkanélküliség kezelésére szánt források megkétszerezésére, a kutatásra és az innovációra elkülönített jelenlegi költségvetés legalább 50%-kal – 120 milliárd EUR-ra – történő növelésére, a LIFE+ program megkétszerezésére, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztüli beruházások jelentős növelésére, valamint a biztonság, a migráció és a külkapcsolatok területén további források biztosítására; hangsúlyozza ennélfogva álláspontját, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet a 27 uniós tagállam bruttó nemzeti jövedelmének 1,3%-ában kell meghatározni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli annak jelentőségét, hogy a többéves pénzügyi keretnek és az összes kapcsolódó uniós politikának a horizontális elveken kell nyugodnia; ezzel összefüggésben megerősíti azon álláspontját, amely szerint az Európai Uniónak teljesítenie kell kötelezettségvállalását, és vezető szerepet kell játszania az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósításában, valamint sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló javaslatok e tekintetben nem tartalmaznak egyértelmű és kézzelfogható kötelezettséget; ezért kéri a fenntartható fejlesztési célok érvényesítését a következő többéves pénzügyi keret valamennyi uniós szakpolitikájában és kezdeményezésében; hangsúlyozza továbbá, hogy a megkülönböztetés megszüntetése létfontosságú az Európai Uniónak a befogadó Európa kialakítása irányában tett kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez, valamint sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keretről előterjesztett javaslatokból hiányzik a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése és a nemek közötti egyenlőség terén tett kötelezettségvállalás; hangsúlyozza azon álláspontját is, amely szerint a jelenlegi többéves pénzügyi kerethez képest jelentősen növelni kellene a Párizsi Megállapodást követően az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kiadásokat, és azoknak mielőbb, és legkésőbb 2027-ig el kellene érniük a 30%-ot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | támogatja a Bizottságnak az uniós saját források rendszerének reformjáról szóló javaslatait, amely rendszer a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretcsomag igen üdvözlendő bevételi elemét képezi; üdvözli tehát a három új uniós forrás javasolt bevezetését és a jelenlegi héaalapú saját forrás egyszerűsítését; hangsúlyozza, hogy a közvetlenül a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű intézményközi munkacsoport tevékenysége által insiprált javaslatok szintén a Parlament által a 2018. március 14-i állásfoglalásban előterjesztett csomag részét képezték; megelégedéssel nyugtázza, hogy ezek az új források összhangban állnak az Unió két stratégiai célkitűzésével, nevezetesen a belső piac megfelelő működésével, valamint a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel; a Tanács és a Bizottság támogatására számít annak érdekében, hogy megerősödjön a Parlament szerepe a saját források elfogadására irányuló eljárásban; újra hangsúlyozza, hogy a közelgő tárgyalások során a következő többéves pénzügyi keretnek mind a kiadási, mind pedig a bevételi oldalát egyetlen csomagként kell kezelni, és hogy nem lesz megállapodás a Parlamenttel a többéves pénzügyi keretről, ha nem történik megfelelő előrelépés a saját források terén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli továbbá azt az elvet, hogy az uniós politikákból közvetlenül származó jövőbeni bevételeknek az uniós költségvetésbe kell folyniuk, és teljes mértékben támogatja az összes visszatérítés és korrekció eltörlését; az iránt érdeklődik, hogy a nemzeti hozzájárulások csökkentése érdekében milyen ütemben fogják bevezetni ezeket az új saját forrásokat; értetlenül áll ugyanakkor az előtt, hogy a Bizottság miért nem tett javaslatot arra, hogy az uniós költségvetésen belül létrehozzon egy különleges tartalékot, amelynek forrását az előre nem látható valamennyi egyéb bevétel – többek között a vállalatokra kivetett versenybírságokból, a digitális ágazatban tevékenykedő nagyvállalatokra kivetett adókból, valamint a pénzügyi tranzakciós adóból mint új uniós saját forrásból – adná; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy támogatja egy olyan mechanizmus létrehozását, amely alapján azok a tagállamok, amelyek nem tarják tiszteletben az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében foglalt értékeket, pénzügyi következményekkel szembesülhetnek; tudomásul veszi a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelméről szóló bizottsági javaslatot, amelyet a többéves pénzügyi keretre vonatkozó átfogó csomag részeként terjesztettek elő; szándékában áll e javaslat valamennyi elemének alapos vizsgálata és a szükséges rendelkezések bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy az uniós költségvetés végső kedvezményezettjeit semmiképpen ne sújtsák olyan szabálysértések, amelyekért nem őket terheli a felelősség; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meggyőződése, hogy szükség van a többéves pénzügyi keret jogilag kötelező erejű és kötelező félidős felülvizsgálatára, amelyet kellő időben kell javasolni és végrehajtani ahhoz, hogy a következő Parlament és Bizottság a 2021–2027-es időszakra vonatkozó keret érdemi kiigazítását elvégezhesse; pontosítani kívánja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben javasolt cikk megfogalmazását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a Bizottság rugalmasságra vonatkozó javaslatai a tárgyalások megfelelő alapját képezik; különösen üdvözli a jelenlegi rendelkezéseket javító – a Parlament kéréseivel összhangban álló – különböző javaslatokat, nevezetesen a visszavont előirányzatok uniós tartalékokban való további felhasználását, a különleges eszközök megnövelt elosztását, valamint a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék esetleges korlátozásának megszüntetését; szükség esetén további optimalizálásról kíván tárgyalásokat folytatni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi a Bizottságnak egy európai beruházási stabilizációs mechanizmus létrehozására irányuló javaslatát, amely jelentősebb aszimmetrikus sokkhatások esetén kiegészíti a nemzeti költségvetések stabilizációs szerepét; alaposan meg kívánja vizsgálni ezt a javaslatot, különös tekintettel annak célkitűzéseire és volumenére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai hivatalosan megnyitják a tárgyalásokat a Tanácson belül, illetve a többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez szükséges parlamenti egyetértés biztosítása érdekében a Tanács és a Parlament között is; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretet és a saját forrásokat tartalmazó csomag valamennyi elemét, köztük a többéves pénzügyi keret számadatait a végleges megállapodás elfogadásáig napirenden kell tartani; készen áll arra, hogy haladéktalanul strukturált párbeszédet kezdjen a Tanáccsal annak érdekében, hogy a jobban megértesse a Parlament elvárásait, és elősegítse az időben történő megállapodást; úgy véli, hogy a Tanács egymást követő elnökségei és a Parlament tárgyalócsoportja közötti rendszeres ülések közelmúltbeli elindítása a következő többéves pénzügyi keret elfogadásához vezető folyamat elengedhetetlen előfeltétele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0075.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0076.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/106

---

P8_TA(2018)0228

Éves jelentés a schengeni térség működéséről

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a schengeni térség működéséről szóló éves jelentésről (2017/2256(INI))

(2020/C 76/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a schengeni rendszer fenntartásáról és megerősítéséről szóló, 2017. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2017)0570), |
| --- | --- |

—

tekintettel a schengeni rendszer fenntartásáról és megerősítéséről szóló, 2017. szeptember 27-i bizottsági közleményre (COM(2017)0570),

| — | tekintettel „A schengeni rendszer helyreállítása – ütemterv” című, 2016. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0120), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A schengeni rendszer helyreállítása – ütemterv” című, 2016. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0120),

| — | tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Schengeni határellenőrzési kódexre és különösen annak 14. és 17. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Schengeni határellenőrzési kódexre és különösen annak 14. és 17. cikkére;

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) létrehozásáról szóló, 2013. október 22-i 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai határőrizeti rendszer (Eurosur) létrehozásáról szóló, 2013. október 22-i 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0160/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0160/2018),

| A. | mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely lehetővé teszi a személyek belső határellenőrzések nélküli szabad mozgását a schengeni térségen belül; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például az információcserének a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásával való megerősítése, valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve erősítsék a schengeni térség működésébe vetett közös bizalmat; mivel a kölcsönös bizalom megköveteli emellett a szolidaritást, a büntetőügyekben folytatott biztonsági, igazságügyi és rendőrségi együttműködést, továbbá közös álláspontot a migrációs, vízum- és menekültügyi politika terén, valamint az erre a területre vonatkozó nemzetközi és uniós jog tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

A.

mivel a schengeni térség egyedülálló megállapodás, és az Európai Unió egyik legnagyobb vívmánya, amely lehetővé teszi a személyek belső határellenőrzések nélküli szabad mozgását a schengeni térségen belül; mivel ezt különböző kompenzációs intézkedések révén tették lehetővé, ilyen például az információcserének a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozásával való megerősítése, valamint egy értékelési mechanizmus létrehozása abból a célból, hogy ellenőrizzék a schengeni vívmányok tagállamok általi végrehajtását, illetve erősítsék a schengeni térség működésébe vetett közös bizalmat; mivel a kölcsönös bizalom megköveteli emellett a szolidaritást, a büntetőügyekben folytatott biztonsági, igazságügyi és rendőrségi együttműködést, továbbá közös álláspontot a migrációs, vízum- és menekültügyi politika terén, valamint az erre a területre vonatkozó nemzetközi és uniós jog tiszteletben tartását;

| B. | mivel az utóbbi években több tényező is hatást gyakorolt a schengeni térség működésére; mivel többek között ilyen tényező a nemzetközi utazások és az idegenforgalom hatása, amely az úgynevezett „intelligens határellenőrzésről” szóló jogalkotást eredetileg motiválta, valamint a menedékkérők és az irreguláris migránsok jelentős száma az ehhez kapcsolódó továbbutazásokkal együtt, továbbá ezt követően a belső határellenőrzések egyes tagállamok általi 2014-es bevezetése és meghosszabbítása; mivel a belső határokon az ellenőrzések újbóli bevezetése láthatóan a személyek mozgásával és a terrorizmussal, a nemzetközi védelmet kérelmező és az irreguláris migránsok számával összefüggő, közrendet és belső biztonságot érintő fenyegetések érzetéhez és nem a komoly fenyegetést vagy az érkezők valós számát alátámasztó tényleges bizonyítékokhoz kapcsolódik; mivel e tényezők közé tartozik továbbá a terrorizmus, illetve a tagállamok közrendjét és belső biztonságát fenyegető fokozott veszély; |
| --- | --- |

B.

mivel az utóbbi években több tényező is hatást gyakorolt a schengeni térség működésére; mivel többek között ilyen tényező a nemzetközi utazások és az idegenforgalom hatása, amely az úgynevezett „intelligens határellenőrzésről” szóló jogalkotást eredetileg motiválta, valamint a menedékkérők és az irreguláris migránsok jelentős száma az ehhez kapcsolódó továbbutazásokkal együtt, továbbá ezt követően a belső határellenőrzések egyes tagállamok általi 2014-es bevezetése és meghosszabbítása; mivel a belső határokon az ellenőrzések újbóli bevezetése láthatóan a személyek mozgásával és a terrorizmussal, a nemzetközi védelmet kérelmező és az irreguláris migránsok számával összefüggő, közrendet és belső biztonságot érintő fenyegetések érzetéhez és nem a komoly fenyegetést vagy az érkezők valós számát alátámasztó tényleges bizonyítékokhoz kapcsolódik; mivel e tényezők közé tartozik továbbá a terrorizmus, illetve a tagállamok közrendjét és belső biztonságát fenyegető fokozott veszély;

| C. | mivel a schengeni térség védelme érdekében foganatosított intézkedések részeként sor került az EU külső határainak megerősítésére és a megfelelő adatbázisokon alapuló – az európai polgárokra is kiterjedő – rendszeres ellenőrzések bevezetésére; |
| --- | --- |

C.

mivel a schengeni térség védelme érdekében foganatosított intézkedések részeként sor került az EU külső határainak megerősítésére és a megfelelő adatbázisokon alapuló – az európai polgárokra is kiterjedő – rendszeres ellenőrzések bevezetésére;

| D. | mivel egyes tagállamok a menedékkérők és menekültek érkezésére adott válaszként belső határaikon visszaállították az ellenőrzéseket azzal az indokkal, hogy „szabályozzák” a nemzetközi védelmet kérő harmadik országbeli állampolgárok mozgását annak ellenére, hogy a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 14. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a menedékkérőkre a „rendes határellenőrzési eljárás” nem alkalmazandó; mivel a menedékkérelmek elbírálásával kapcsolatos felelősség megosztására igazságos és szolidáris rendszert kell kialakítani; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes tagállamok a menedékkérők és menekültek érkezésére adott válaszként belső határaikon visszaállították az ellenőrzéseket azzal az indokkal, hogy „szabályozzák” a nemzetközi védelmet kérő harmadik országbeli állampolgárok mozgását annak ellenére, hogy a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 14. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a menedékkérőkre a „rendes határellenőrzési eljárás” nem alkalmazandó; mivel a menedékkérelmek elbírálásával kapcsolatos felelősség megosztására igazságos és szolidáris rendszert kell kialakítani;

| E. | mivel 2016 márciusától a Bizottság egy sor intézkedésre tett javaslatot a schengeni térség rendes működésének helyreállítása céljából; mivel a schengeni térség rendes működése még mindig nem állt helyre, és ez elsősorban a tagállamokon, az egymás iránti bizalmukon, az első belépés helye szerinti ország iránt tanúsított szolidaritásukon, a megfelelő intézkedések elfogadásán és azok – elsősorban tagállamok általi – végrehajtásán múlik; |
| --- | --- |

E.

mivel 2016 márciusától a Bizottság egy sor intézkedésre tett javaslatot a schengeni térség rendes működésének helyreállítása céljából; mivel a schengeni térség rendes működése még mindig nem állt helyre, és ez elsősorban a tagállamokon, az egymás iránti bizalmukon, az első belépés helye szerinti ország iránt tanúsított szolidaritásukon, a megfelelő intézkedések elfogadásán és azok – elsősorban tagállamok általi – végrehajtásán múlik;

| F. | mivel a tagállamokat a schengeni térség megfelelő működésének visszaállítására irányuló intézkedések elfogadására sarkalló ösztönzők elsősorban a határellenőrzés megújítására vonatkozó kérelmek megtagadásától függenek; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamokat a schengeni térség megfelelő működésének visszaállítására irányuló intézkedések elfogadására sarkalló ösztönzők elsősorban a határellenőrzés megújítására vonatkozó kérelmek megtagadásától függenek;

| G. | mivel a schengeni térségben a belső határellenőrzés fenntartása vagy visszaállítása komoly hatást gyakorol az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel a belső határellenőrzések fenntartása vagy visszaállítása közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami bénítólag hat a tagállamok gazdaságára; mivel becslések szerint a határellenőrzések visszaállításához kapcsolódó költségek egyszeri költségként 0,05 milliárd EUR és 20 milliárd EUR közötti összeget tesznek ki, és 2 milliárd EUR éves működési költséget jelentenek (4); mivel ez különösen súlyosan érinti a határ menti régiókat; |
| --- | --- |

G.

mivel a schengeni térségben a belső határellenőrzés fenntartása vagy visszaállítása komoly hatást gyakorol az európai polgárok és mindazok életére, akik az Unión belüli szabad mozgás elvének előnyeit élvezik, és súlyosan aláássa az európai intézményekbe és integrációba vetett bizalmukat; mivel a belső határellenőrzések fenntartása vagy visszaállítása közvetlen működési és beruházási költségekkel jár a határt átlépő munkavállalók, a turisták, a közúti árufuvarozók és a közigazgatások számára, ami bénítólag hat a tagállamok gazdaságára; mivel becslések szerint a határellenőrzések visszaállításához kapcsolódó költségek egyszeri költségként 0,05 milliárd EUR és 20 milliárd EUR közötti összeget tesznek ki, és 2 milliárd EUR éves működési költséget jelentenek (4); mivel ez különösen súlyosan érinti a határ menti régiókat;

| H. | mivel az EU külső és belső határain egyre több tagállam épít falat és kerítést, és ezeket arra használják, hogy visszatartsák a menedékkérőket többek között az EU területére való belépéstől és átutazástól; emlékeztet arra, hogy a Transnational Institute (TNI) becslése szerint az európai országok legalább 500 millió EUR költséggel több mint 1 200 km falat és határt építettek ki, és mivel 2007 és 2010 között az uniós alapok 545 határőrizeti rendszer kiépítéséhez járultak hozzá, amelyek 8 279 km-t fednek le az EU külső határain, és 22 347 határőrizeti berendezésből állnak; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU külső és belső határain egyre több tagállam épít falat és kerítést, és ezeket arra használják, hogy visszatartsák a menedékkérőket többek között az EU területére való belépéstől és átutazástól; emlékeztet arra, hogy a Transnational Institute (TNI) becslése szerint az európai országok legalább 500 millió EUR költséggel több mint 1 200 km falat és határt építettek ki, és mivel 2007 és 2010 között az uniós alapok 545 határőrizeti rendszer kiépítéséhez járultak hozzá, amelyek 8 279 km-t fednek le az EU külső határain, és 22 347 határőrizeti berendezésből állnak;

| I. | mivel a schengeni térség válaszút előtt áll, és határozott és közös intézkedésekre van szükség a polgárok számára nyújtott előnyök visszaállítása érdekében; mivel ez egyúttal kölcsönös bizalmat, együttműködést és szolidaritást követel meg a tagállamok között; mivel a politikai diskurzus nem fordulhat a schengeni rendszer hibáztatásának irányába; |
| --- | --- |

I.

mivel a schengeni térség válaszút előtt áll, és határozott és közös intézkedésekre van szükség a polgárok számára nyújtott előnyök visszaállítása érdekében; mivel ez egyúttal kölcsönös bizalmat, együttműködést és szolidaritást követel meg a tagállamok között; mivel a politikai diskurzus nem fordulhat a schengeni rendszer hibáztatásának irányába;

| J. | mivel a schengeni térség bővítése továbbra is az egyik kulcsfontosságú eszköze annak, hogy a személyek, szolgáltatások, áruk és a tőke szabad mozgásának jogából származó gazdasági és társadalmi hasznokat kiterjesszék az új tagállamokra is, erősítve ezzel a kohéziót és áthidalva az országok és régiók közötti szakadékokat; mivel a biztonság összehangolt és szilárd jogi keretének megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy teljes körűen alkalmazzák a schengeni vívmányokat minden olyan tagállamban, amely sikeresen lezárta a schengeni értékelési folyamatot; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való felkészültségét a Bizottság elnöke több alkalommal bejelentette, és azt a Parlament is megállapította a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló 2011. június 8-i álláspontjában (5); |
| --- | --- |

J.

mivel a schengeni térség bővítése továbbra is az egyik kulcsfontosságú eszköze annak, hogy a személyek, szolgáltatások, áruk és a tőke szabad mozgásának jogából származó gazdasági és társadalmi hasznokat kiterjesszék az új tagállamokra is, erősítve ezzel a kohéziót és áthidalva az országok és régiók közötti szakadékokat; mivel a biztonság összehangolt és szilárd jogi keretének megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy teljes körűen alkalmazzák a schengeni vívmányokat minden olyan tagállamban, amely sikeresen lezárta a schengeni értékelési folyamatot; mivel Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásra való felkészültségét a Bizottság elnöke több alkalommal bejelentette, és azt a Parlament is megállapította a schengeni vívmányok rendelkezéseinek a Bolgár Köztársaságban és a Romániában történő teljes körű alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló 2011. június 8-i álláspontjában (5);

| K. | mivel a schengeni ellenőrzési munkacsoport a schengeni értékelési mechanizmus eredményei, a sebezhetőségi értékelési módszertan, a bizottsági meghallgatások, illetve a tagállamokba és harmadik országokba irányuló kiküldetések révén szorosan figyelemmel kísérte a schengeni vívmányok végrehajtását; mivel a munkacsoport azonosította a már végrehajtott vagy hamarosan végrehajtásra kerülő intézkedéseket, a schengeni térség működésének súlyos hiányosságait, valamint a jövőben meghozandó intézkedéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel a schengeni ellenőrzési munkacsoport a schengeni értékelési mechanizmus eredményei, a sebezhetőségi értékelési módszertan, a bizottsági meghallgatások, illetve a tagállamokba és harmadik országokba irányuló kiküldetések révén szorosan figyelemmel kísérte a schengeni vívmányok végrehajtását; mivel a munkacsoport azonosította a már végrehajtott vagy hamarosan végrehajtásra kerülő intézkedéseket, a schengeni térség működésének súlyos hiányosságait, valamint a jövőben meghozandó intézkedéseket;

Alapvető kérdések

A feltárt hiányosságok felszámolása terén elért eredmények

| 1. | rámutat arra, hogy az uniós jogalkotó számos olyan intézkedést fogadott el az elmúlt három évben, amelyek a schengeni térség integritásának belső határellenőrzések nélküli megerősítésére irányultak; üdvözli a külső határokon meghozott intézkedések hatékonyságát, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség létrehozását; tudomásul veszi azokat az erőfeszítéseket, amelyeket az ügynökség az új rendelet végrehajtása érdekében kifejtett, különösen a közös műveletek és a határőrizet területén, illetve a megnövekedett szintű migrációban érintett országok támogatása és egyúttal az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletben foglalt alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásának megőrzése révén; úgy véli, hogy a sebezhetőségi értékelés újonnan bevezetett mechanizmusa fontos a közös külső határokon tapasztalható hiányosságok feltárása és a válságok megelőzése szempontjából; kiemeli az ügynökségek és egyéb érdekelt felek közötti összehangolt erőfeszítéseket és együttműködést a „hotspot-rendszer” megszervezésében a képzés területén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Schengeni határellenőrzési kódex módosítása keretében hozott intézkedéseket, valamint a harmadik országbeli állampolgárok és az uniós állampolgárok adatainak a megfelelő adatbázisokon alapuló szisztematikus kötelező ellenőrzése bevezetését belépéskor és kilépéskor, ugyanakkor szorosan figyelemmel kíséri ezen intézkedések hatásait, szükségességét és arányosságát az uniós polgárok határátlépése tekintetében; hangsúlyozza, hogy egyes esetekben a külső schengeni határokon végzett szisztematikus kötelező ellenőrzéseket – a forgalomra gyakorolt aránytalan hatásuk miatt – célzott ellenőrzések váltották fel; emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak az (EU) 2017/458 rendeletben előírt értékelés elvégzése során figyelembe kell vennie ezeket a következményeket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a SIS rendszer folyamatban lévő reformját, valamint azt, hogy az eu-LISA 2018. március 5-én üzembe állította a SIS II automatizált ujjnyomat-azonosító rendszerének (AFIS) platformját, amely képessé teszi a rendszert a biometrikus azonosítók keresésére, ami hozzájárul majd a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem erősítéséhez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy jobban kell hasznosítani a meglévő eszközöket, azaz maximálisan ki kell használni a meglévő rendszerek előnyeit, továbbá az adatvédelmi előírások maradéktalan betartásával és a magánélethez való jog, a megkülönböztetésmentesség, a szükségesség és a arányosság elvének tiszteletben tartása mellett orvosolni kell a strukturális információs hiányosságokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a határokon átnyúló rendőri és igazságügyi együttműködés és a bűnüldözési együttműködés keretében, illetve az Eurojust és az Europol által a határokon átnyúló és szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a terrorizmus ellen hírszerzés, információcsere és közös nyomozások révén végzett munkát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki a Bizottság arra irányuló erőfeszítései miatt, hogy a 2018. március 14-én közzétettek alapján dolgozza ki az integrált határigazgatás koncepcióját és stratégiáját az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet rendelkezéseinek teljesítése érdekében; kételkedik annak eredményességében az európai integrált határigazgatás kívánt célkitűzéseinek meghatározása és különösen a stratégia alapjogi és egyéb komponenseinek megerősítése és végrehajtása terén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rendkívül értékesnek tartja a megújult schengeni értékelési mechanizmust, mivel az elősegíti az átláthatóságot, a kölcsönös bizalmat és az elszámoltathatóságot a tagállamok között azáltal, hogy ellenőrzi, hogy a különböző területeken hogyan hajtják végre a schengeni vívmányokat; |
| --- | --- |

7.

Azonosított súlyos hiányosságok

| 8. | aggodalmát fejezi ki a schengeni értékelési mechanizmus és a sebezhetőségi értékelés révén feltárt kritikus hiányosságok miatt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mély aggodalmát fejezi ki a Schengeni Információs Rendszer Egyesült Királyság általi ideiglenes használatának értékelése során a schengeni vívmányok végrehajtásában feltárt rendkívül súlyos hiányosságok miatt, és e rendszer integritásának érdekében felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezdjenek vitát a Parlamenttel e megállapítások megfelelő nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli a belső határellenőrzések folytatódó újbóli bevezetését, mivel ez aláássa a schengeni térség alapelveit; úgy véli, hogy számos esetben a hosszabbítások időtartamuk, szükségességük és arányosságuk szempontjából nincsenek összhangban a hatályos szabályokkal, és ezért jogszerűtlenek; sajnálja, hogy a tagállamok nem hozták meg a más érintett tagállamokkal folytatott együttműködést biztosító megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék ezen intézkedések hatásait, továbbá nem indokolták meg megfelelően ezeket az ellenőrzéseket, illetve nem adtak elegendő tájékoztatást ezek eredményeiről, ezzel hátráltatták a Bizottság általi elemzést és a Parlament általi ellenőrzést; sajnálatának ad hangot a tagállamok azon gyakorlata miatt is, hogy mesterségesen megváltoztatják az ellenőrzés visszaállításának jogalapját, hogy ugyanazon ténybeli körülmények mellett a maximális lehetséges időszakon túl is meghosszabbítsák azt; úgy véli, hogy e gyakorlat gazdasági, politikai és társadalmi hatásai hátrányosak a schengeni térség egységére nézve, és károsak az európai polgárok jólétére és a szabad mozgás elvére; megismétli, hogy az uniós jogalkotó számos intézkedést fogadott el az elmúlt három évben a külső határok és külső határellenőrzés megerősítése érdekében; kiemeli, hogy erre nem érkeztek megfelelő válaszok a belső határellenőrzések megszüntetése formájában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat arra, hogy a határellenőrzések belső határokon való visszaállítása jóval könnyebbnek bizonyult, mint e belső határellenőrzések megszüntetése újbóli bevezetésük után; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a határellenőrzés bizonyos területeire vonatkozó szabályozást néhány területen nem hajtják végre, ilyen például az adatbázisok szisztematikus lekérdezése a határellenőrzés során, illetve a beutazási feltételek gondos ellenőrzése; aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy egyes határátkelőhelyeken alkalmanként nem érhetők el egyes olyan adatbázisok, mint a SIS és a VIS; megjegyzi, hogy számos tagállamban is jelen van az a gyakorlat, hogy a nemzeti koordinációs központokat nem az európai határőrizeti rendszerről (Eurosur) szóló rendeletnek megfelelően hozzák létre; ismételten hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a belső és külső határokra vonatkozó jogszabályok eredményesek legyenek, alapvető fontosságú, hogy az uniós szinten elfogadott intézkedéseket a tagállamok megfelelően hajtsák végre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok az Európai Bizottság ajánlásának megfelelően a belső határellenőrzésen kívül más eszközökkel is rendelkeznek, ilyen például a célzott rendőri ellenőrzés, feltéve, hogy ezen ellenőrzések célja nem a határellenőrzés, a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel kapcsolatos általános rendőrségi információkon vagy tapasztalatokon alapulnak, céljuk különösen a határokon átnyúló bűnözés leküzdése, és azokat olyan módon tervezik meg és hajtják végre, amely egyértelműen különbözik a személyek külső határokon történő rendszeres ellenőrzésétől; emlékeztet arra, hogy az ilyen ellenőrzések hatékonyabbak lehetnek, mint a belső határokon végzett ellenőrzések, többek között azért, mert rugalmasabbak, és könnyebben hozzáigazíthatók a változó kockázatokhoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az érintett tagállam előzetes értesítése nélkül be nem jelentett schengeni helyszíni értékelő látogatásokat lehet tenni a belső határokon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elítéli a fizikai akadályok, többek között kerítések felépítését a tagállamok között, és emlékezet azzal kapcsolatos kétségeire, hogy az ilyen fellépések összeegyeztethetők lennének a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexszel; felhívja a Bizottságot, hogy alaposan mérje fel a meglévő és jövőbeli építkezéseket, és számoljon be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | a schengeni rendszer rendes működésének helyreállítására irányuló erőfeszítések részeként tudomásul veszi a Schengeni határ-ellenőrzési kódexnek a határellenőrzések belső határokon való ideiglenes visszaállítására alkalmazandó szabályok tekintetében történő módosítására irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy világos szabályokat kell megállapítani, és hogy e módosítások szerepe csupán az, hogy a belső határokon folytatott határellenőrzések visszaállításának ösztönzése nélkül tükrözzék az új kihívásokat, és eloszlassák a belső biztonságot érintő fenyegetéseket; emlékeztet arra, hogy a módosítások nem jelenthetnek további lehetőséget a belső határellenőrzések fenntartására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a belső határellenőrzések újbóli bevezetéséről szóló bizottsági javaslat a kétségbevonhatatlan és szilárd bizonyítékok és a komoly fenyegetés fennállásának értékelése helyett az „érzékelt kockázat” értékelésén alapul, és hogy az úgynevezett „kockázatértékelést” teljes egészében a határellenőrzést újra bevezető tagállamra bízzák; úgy véli, hogy a szabad mozgás alapvető gondolatának visszafordíthatatlan megsértésének elkerülése érdekében ezeket a lépéseket körültekintően kell megtenni, különösen lényegi eljárási garanciák bevezetése révén, elsősorban a belső határellenőrzések visszaállítására vonatkozó szigorú időbeli korlátozás fenntartása céljából; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a meglévő belső határellenőrzések további meghosszabbítása – vagy újabbak visszaállítása – jelentős gazdasági költségeket jelentene az EU egésze számára, súlyosan károsítva az egységes piacot; |
| --- | --- |

17.

Meghozandó intézkedések

| 18. | hangsúlyozza az azonosított súlyos hiányosságok orvoslásának sürgős szükségességét a belső határellenőrzés nélküli schengeni rendszer rendes működésének helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja valamennyi tagállamot, hogy maradéktalanul hajtsák végre a hatályos jogszabályokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottan a közösen elfogadott szabályok megsértése esetén, és a többi tagállam és az Unió egésze érdekeinek védelme érdekében hozzon arányos és szükséges intézkedéseket – a kötelezettségszegési eljárásokat is beleértve – az érintett tagállamokkal szemben; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza a SIS mielőbbi reformjának és az új kihívásokhoz való hozzáigazításának fontosságát, különösen a veszélyeztetett vagy eltűnt gyermekek védelme, a terrorizmussal kapcsolatos információk azonnali és kötelező – ugyanakkor az uniós polgárok és a harmadik országbeli állampolgárok alapvető jogait tiszteletben tartó és az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó biztosítékokat fenntartó – cseréje és a kiutasítási határozatokkal kapcsolatos kötelező információcsere tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez e reform nem áshatja alá a szükségesség és arányosság elvét; kiemeli, hogy a rendszer akkor működik megfelelően, ha a figyelmeztető jelzéseket cselekvések követik, és meg kell indokolni a figyelmeztetések felvételét a rendszerbe; hangsúlyozza, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontoktól kiegészítő információk kérésére szolgáló SIRENE-iroda tevékenységének jelentős növekedése várható, és felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg az iroda rendelkezésére álló eszközöket annak biztosítása révén, hogy megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal rendelkezzen új feladatainak ellátásához; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza a schengeni értékelési mechanizmus eredményeinek kritikus voltát, és felszólítja a tagállamokat, hogy a hozzájuk intézett ajánlásokat ennek megfelelően hajtsák végre; kiemeli továbbá a sebezhetőségi értékelést, és felszólítja a tagállamokat, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség ajánlásai szerint lépjenek fel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen éves átfogó jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak az 1053/2013/EU rendelet alapján végrehajtott értékelésekről; |
| --- | --- |

22.

| 23. | határozottan sürgeti, hogy a Bizottság többé ne újítsa meg a schengeni rendszertől való eltérés iránti kérelmeket, ha az érintett tagállam nem hajtotta végre a schengeni értékelési mechanizmus keretében hozzá intézett ajánlásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy minden tagállamnak – a külső szárazföldi határral nem rendelkezőknek is – mindent meg kell tennie, hogy magas szinten biztosítsa külső határainak ellenőrzését azáltal, hogy az alapvető jogok – a nemzetközi védelemre és a visszaküldés tilalmára vonatkozó ügyeket is beleértve – szigorú tiszteletben tartásának biztosítása mellett elegendő forrást biztosítanak személyzet és szakértelem formájában, kialakítják a szükséges parancsnoklási és ellenőrzési struktúrákat, továbbá naprakész kockázatelemzést végeznek az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelettel összhangban minden parancsnoki szinten annak érdekében, hogy elősegítsék a műveletek hatékony végrehajtását, megfelelő infrastruktúrát biztosítsanak a biztonságos, rendezett és folyamatos határátlépéshez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a schengeni értékelési mechanizmus esetleges felülvizsgálatára irányuló javaslatoknak foglalkozniuk kell a helyszíni látogatástól a végrehajtási határozatok és a cselekvési tervek elfogadásáig bekövetkező jelentős késedelemmel, és elő kell segíteniük a gyors korrekciós intézkedéseket a tagállamok részéről; úgy véli, hogy javítani lehetne a schengeni értékelési mechanizmus keretében végzett bejelentés nélküli helyszíni látogatások értékét, ha azokat valóban nem jelentenék be (nem lenne 24 órával korábbi bejelentés); |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell minden olyan javaslatról, amely a schengeni értékelési mechanizmus módosítására vagy lecserélésére irányul; megjegyzi, hogy az első többéves értékelési programba tartozó értékelésekről szóló valamennyi értékelési jelentés elfogadása után a Bizottságnak hat hónapon belül el kell végeznie a schengeni értékelési mechanizmus működésének felülvizsgálatát, és azt továbbítania kell a Parlamentnek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kitart amellett, hogy a schengeni értékelési mechanizmust a sebezhetőségi értékelési eszközzel együtt kell továbbfejleszteni oly módon, amely megakadályozza az előre nem látható visszaeséseket, és javítja a külső határok általános igazgatását, fokozza a schengeni vívmányok és az alapvető jogok – többek között az EU összes tagállama által aláírt genfi egyezmény – tiszteletben tartását, továbbá elősegíti a gondos ellenőrzést és az átláthatóságot a tagállamok és az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament között; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást a schengeni értékelések és a sebezhetőségi értékelések végrehajtására és nyomon követésére; felhívja a Bizottságot, hogy szervezzen valóban bejelentés nélküli helyszíni látogatásokat a belső határokra, és értékelje a helyben tapasztalt intézkedések jellegét és hatását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a tagállamok illetékes hatóságait, hogy javítsák a határellenőrzéshez kapcsolódó erőforrások és kapacitások nemzeti irányításával összefüggő információk és statisztikai adatok gyűjtését; felhívja a tagállamokat, hogy időben bocsássák rendelkezésre a sebezhetőségértékelési mechanizmushoz szükséges valamennyi információt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a tagállamokat, különösen a közvetlenül érintetteket, hogy készítsék el a megnövekedett szintű migráció enyhítése esetén szükséges készenléti terveket, és ezeket megfelelően teszteljék, továbbá erősítsék meg az ilyen helyzetekre rendelkezésre álló nyilvántartásba vételi és elhelyezési kapacitásaikat; felhívja a tagállamokat, hogy a visszaküldés tilalmának elve és az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával javítsák az okmányhamisítás és a szabálytalan belépés felderítésével kapcsolatos képességeiket; összehangolt erőfeszítéseket kér az embercsempészet és a terrorizmus elleni küzdelem területén, többek között a bűnözői szervezetek és finanszírozásuk pontosabb azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az Unióba való legális és biztonságos bejutás – beleértve a schengeni térség külső határain keresztül történő bejutást is – elősegíti a schengeni térség általános stabilitásának biztosítását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elégtelennek tartja az integrált határigazgatási stratégia végrehajtásának jelenlegi állapotát; kéri a Bizottságot és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget, hogy támogassák a tagállamokat az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletben foglalt követelmények teljesítésére irányuló erőfeszítéseik terén, és kellő időben kezdjék meg az integrált határigazgatási stratégia tematikus értékelését a tagállamokban; felhívja a tagállamokat, hogy határigazgatásukat hozzák összhangba az integrált határigazgatás koncepciójával a határigazgatás alapjául szolgáló alapelveken nyugvó átfogó megközelítés alkalmazásával és különösen az alapvető jogok – és ezen belül a visszaküldés tilalmának elve betartása – teljes körű tiszteletben tartásának garantálásával minden határigazgatási és visszaküldési tevékenység során, külön hangsúlyt helyezve a sebezhető csoportokra és a kiskorúakra; hangsúlyozza az integrált határigazgatási stratégia európai és nemzeti szinten történő maradéktalan végrehajtása és a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés biztosításának szükségességét, ezáltal erősítve a külső határok igazgatását az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kitart amellett, hogy késedelem nélkül be kell vezetni a teljes körű integrált határigazgatási stratégiát – az intézmények közötti megállapodásnak megfelelően –, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség technikai és operatív stratégiáját, illetve ezt követően a tagállamok nemzeti stratégiáit; teljes mértékben tudatában van az integrált határigazgatási stratégia végrehajtásában jelen lévő következetlenségeknek, és hangsúlyozza, hogy az integrált határigazgatási stratégia tagállamok általi teljes körű végrehajtása létfontosságú a schengeni térség megfelelő működése érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el az Eurosur-rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot a hatályos rendelet végrehajtása során felmerült súlyos hiányosságok tükrében, és úgy véli, hogy ennek a javaslatnak ösztönöznie kell, hogy nagyobb mértékben vegyék igénybe az Eurosur-t az információcsere, a kockázatelemzés, valamint a kutatási és mentési műveletek megkezdéséhez és támogatásához; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megismétli, hogy a Parlament támogatja Bulgária és Románia azonnali csatlakozását a schengeni térséghez, valamint Horvátország csatlakozását is, amint teljesíti a csatlakozási kritériumokat; felhívja a Tanácsot, hogy hagyja jóvá Bulgária és Románia csatlakozását a schengeni térség teljes jogú tagjaként; |
| --- | --- |

34.

A schengeni rendszerre hatást gyakorló egyéb kérdések

| 35. | hangsúlyozza, hogy a schengeni rendszer jelenlegi helyzete és a belső határellenőrzések fenntartása nem elsősorban magával a schengeni térség struktúrájával és szabályaival kapcsolatos problémák, hanem a közösségi vívmányok kapcsolódó területei, például a közös európai menekültügyi rendszer – ezen belül a politikai akarat, a szolidaritás és a felelősségmegosztás hiánya, a dublini rendelet és a külső határigazgatás – hiányosságai miatt alakultak ki; |
| --- | --- |

35.

A feltárt hiányosságok felszámolása terén elért eredmények

| 36. | hangsúlyozza a származási országokban az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelésére az életkörülmények javítása érdekében hozott támogatási és kapacitásépítési intézkedéseket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy a harmadik országokkal folytatott együttműködés a kényszerű és irreguláris migrációt eredményező körülmények enyhítésének egyik eleme; hangsúlyozza a kívánt célok eléréséhez szükséges intézkedések átfogó jellegét; |
| --- | --- |

37.

Azonosított súlyos hiányosságok

| 38. | sajnálja, hogy a beszámolók szerint sokan veszítették életüket vagy tűntek el az elmúlt években a Földközi-tengeren; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet értelmében a kutatás-mentés az európai integrált határigazgatás elemeinek egyike; véleménye szerint a tengeri kutatási-mentési műveletek terén adott állandó, erőteljes és eredményes uniós reagálás döntő fontosságú a tengeren bekövetkező halálesetek megelőzése szempontjából; létfontosságúnak tartja, hogy a tengeri határokon folytatott határőrizet műveleti tervezése valamint e műveletek Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség általi végrehajtása a 656/2014/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően minden esetben tartalmazzon megfelelő tengeri kutatási-mentési szempontokat és képességeket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mély aggodalmának ad hangot az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet végrehajtásával kapcsolatban, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok eleget tegyenek a rendeletben meghatározott követelményeknek, különösen azon kötelezettségvállalásaik tekintetében, hogy elegendő humán erőforrással és műszaki felszereléssel járulnak hozzá a közös műveletekhez és a gyorsreagálásúeszköz-állományhoz, és elegendő forrást különítenek el a sebezhetőségi elemzés végrehajtására; aggodalmának ad hangot az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség erőforrásaival és pénzügyi tervezésével, valamint a műveletek finanszírozása és a tagállamok számára előírt hozzájárulások alapjául szolgáló becslésekkel kapcsolatban; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő képzést a nemzeti határőrök számára az alapvető jogokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a különböző bűnüldöző hatóságok, a hadsereg, a határőrség, a vámhatóságok és a tengeri kutató-mentő hatóságok közötti nemzeti szintű együttműködés gyakran elégtelen, ami széttagolt helyzetismeretet és alacsony hatékonyságot eredményez; rámutat arra, hogy az együttműködési struktúrák hiánya eredménytelen és/vagy aránytalan intézkedésekhez vezethet; emlékeztet arra, hogy semmilyen jól átgondolt uniós szintű intézkedés sem képes pótolni a tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés hiányát; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tudomásul veszi egyéb nagyméretű információs rendszerek létrehozását és az interoperabilitásuk javítására irányuló célkitűzést a többek között az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó szükséges biztosítékok megőrzése mellett; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az információs rendszerek interoperabilitására vonatkozó javaslatokkal kapcsolatos munkáknak lehetőséget kell teremteniük a nemzeti informatikai rendszerek és a határátkelőhelyeken lévő nemzeti infrastruktúrák javítására és részleges harmonizációjára; |
| --- | --- |

42.

Meghozandó intézkedések

| 43. | arra bátorítja az ügynökségeket és a tagállamokat, hogy folytassák a többcélú műveletek végrehajtását, és biztosítsák a megfelelő lépések megtételét annak érdekében, hogy megfelelő eszközökön és humán erőforrásokon keresztül bevonják a tengeri kutatást és mentést a műveletek hatókörébe; arra buzdítja az ügynökséget, hogy gondoskodjon a panaszkezelési mechanizmus végrehajtásáról és az alapjogi tisztviselő munkáját támogató kapcsolódó forrásokról és személyi állományról; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a tagállamokat, hogy az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával és humánus és méltóságteljes körülmények között gondoskodjanak a kiutasítási eljárások gyors és eredményes lefolytatásáról a kiutasítási határozat meghozatalát követően; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rámutat arra, hogy a tagállamok élhetnek azzal a 2001/40/EK irányelv által kínált lehetőséggel, hogy elismerjék és végrehajtsák egy másik tagállam által hozott kiutasítási határozatot ahelyett, hogy új kiutasítási határozatot hoznának, vagy az irreguláris migránst visszaküldenék a határozatot elsőként kibocsátó tagállamba; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek konkrét lépéseket annak érdekében, hogy valamennyi menedékkérő számára megfelelő infrastruktúrát, szállást és életkörülményeket biztosítsanak, különös figyelmet fordítva a kísérő nélküli kiskorúak és kiskorúakat is tartalmazó családok, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő nők szükségleteire; felhívja a tagállamokat, hogy a fogva tartási létesítményeiket hozzák összhangba a bevált nemzetközi gyakorlat és az emberi jogi normák és egyezmények szerinti követelményekkel, elégítsék ki a kapacitásigényeket, szem előtt tartva, hogy a fogva tartás végső eszköz, és nem felel meg a gyermek mindenek felett álló érdekének, továbbá fokozzák az őrizet alternatíváját jelentő intézkedések alkalmazását; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek eleget az Európai Tanács 2015. szeptemberi ülésének keretében létrejött és az Európai Unió Bírósága által 2017 szeptemberében megerősített megállapodás szerinti áttelepítési kötelezettségvállalásaiknak annak érdekében, hogy helyreállítsák a rendet a migráció kezelésében, és erősítsék a Unión belüli szolidaritást és együttműködést; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti adatvédelmi hatóságok függetlenségét, különösen azáltal, hogy elegendő pénzügyi forrást és személyzetet biztosítanak egyre növekvő feladataik ellátásához; felhívja a tagállamok független ellenőrző hatóságait, hogy gondoskodjanak az információs rendszerek és azok használata szükséges auditálásáról; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre az érintettek panasztételre és személyes adataik kikérésére vonatkozó jogainak érvényesítését lehetővé tevő rendelkezéseket, továbbá folytassanak figyelemfelhívó kampányokat az informácis rendszerekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hajtson végre többcélú műveleteket azzal a céllal, hogy megfeleljen annak a 656/2014/EU rendeletben előírt követelménynek, hogy a tengeri kutató-mentő eszközök jelen legyenek az érintett térségekben; emlékeztet arra, hogy a nemzeti határőrizeti hatóságoknak is megfelelő forrásokat kell biztosítaniuk műveletei, különösen a kutatási-mentési műveletek számára; kiemeli, hogy a határellenőrzést képzett határőrtisztnek kell végeznie, illetve azt az illetékes hatóság szigorú felügyelete alatt kell folytatni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rámutat arra, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség szélesebb megbízatással rendelkezik, amelyet felhasználhat arra, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak az összehangolt visszaküldési műveletek területén; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felszólítja a tagállamokat, hogy közös fenyegetettségértékelés, kockázatelemzés és őrjáratok révén fejlesszék tovább a határokon átnyúló kölcsönös rendőrségi együttműködést; kéri a prümi szerződés és a 2008/615/IB tanácsi határozat teljes körű végrehajtását, valamint és az európai információcsere-modellhez és a svéd kezdeményezéshez való csatlakozást; felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a nemzeti bűnüldözési együttműködési és információmegosztási struktúrájukat és a gyakorlati együttműködést, különösen a szomszédos tagállamokkal; |
| --- | --- |

50.

| 51. | emlékeztet arra, hogy a közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) a menekültügyi és migrációs válság kezelésére irányuló átfogó megközelítés, illetve a migrációról szóló bizottsági ütemterv részeként kiemelt prioritást élvez; emlékeztet arra, hogy a Parlament többször jelezte, hogy az emberkereskedelem, és ezzel egyidőben az „irreguláris” migráció elleni küzdelem legjobb módja az, ha legális csatornákat nyitnak a migránsok és a menekültek számára; felszólítja a Tanácsot, hogy mielőbb kövesse a Parlament példáját, és fogadjon el tárgyalási megbízatást az erre vonatkozó valamennyi javaslatra vonatkozóan, különös tekintettel a Dublini Rendeletre; hangsúlyozza, hogy az új Európai Menekültügyi Ügynökséget még jóvá kell hagyni, és sürgeti a Tanácsot, hogy ezt a dossziét sürgősen vigye tovább; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a tagállamok által az uniós polgárok részére kibocsátott személyazonosító igazolványok biztonságosságát; felhívja ezért a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a személyazonosító igazolványok útlevelekhez hasonló biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokra; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  HL L 251., 2016.9.16., 1. o.

(2)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(3)  HL L 295., 2013.11.6., 11. o.

(4)  Wouter van Ballegooij: The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects’, Cost of Non-Europe Report (A schengeni vívmányok megszüntetésének ára: Állampolgári jogi, bel- és igazságügyi szempontok. Jelentés az európai egység hiányából fakadó költségekről). Európai Hozzáadott Érték Osztály, 2016, 32. oldal.

(5)  HL C 380. E, 2012.12.11., 160. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/114 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/114

---

P8_TA(2018)0229

A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv végrehajtásáról (2016/2328(INI))

(2020/C 76/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 18., 19., 21., 79. és 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 18., 19., 21., 79. és 82. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 6., 20., 21., 23., 24., 41. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 6., 20., 21., 23., 24., 41. és 47. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi jogok egyetemes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948-ban elfogadott Emberi jogok egyetemes nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 1985. november 29-én elfogadott, a bűncselekmények és a hatalmi visszaélések áldozatairól szóló határozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 1985. november 29-én elfogadott, a bűncselekmények és a hatalmi visszaélések áldozatairól szóló határozatra;

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményre, valamint az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2017. május 11-i (EU) 2017/865 (1) és (EU) 2017/866 (2) tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményre, valamint az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2017. május 11-i (EU) 2017/865 (1) és (EU) 2017/866 (2) tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak címzett, a bűncselekmények áldozatainak nyújtott támogatásra vonatkozó, 2006. június 14-i CM/Rec(2006)8. sz. ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamoknak címzett, a bűncselekmények áldozatainak nyújtott támogatásra vonatkozó, 2006. június 14-i CM/Rec(2006)8. sz. ajánlására,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága CM/Rec(2010)5. sz., a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett, 2010. március 31-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága CM/Rec(2010)5. sz., a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett, 2010. március 31-i ajánlására,

| — | tekintettel a büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/JHA tanácsi kerethatározatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/JHA tanácsi kerethatározatra (3),

| — | tekintettel az Európai Unióban a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemről szóló 2013. december 6-i, valamint a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formája, többek között női nemi szervek megcsonkítása megelőzéséről és az ellenük való küzdelemről szóló, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelemről szóló 2013. december 6-i, valamint a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formája, többek között női nemi szervek megcsonkítása megelőzéséről és az ellenük való küzdelemről szóló, 2014. június 5-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/800 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló 2013. június 12-i 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló 2013. június 12-i 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, 2017. december 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról szóló, 2017. december 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról szóló, 2014. április 3-i 2014/42/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvre (13); |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvre (13);

| — | tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2017 szeptemberében közzétett, „Hogyan fokozható az EU és a tagállamok segítsége a terrorizmus áldozatainak?” című tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2017 szeptemberében közzétett, „Hogyan fokozható az EU és a tagállamok segítsége a terrorizmus áldozatainak?” című tanulmányra;

| — | tekintettel az EU Alapjogi Ügynöksége (FRA) „Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről” című, 2017 decemberében közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Ügynöksége (FRA) „Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről” című, 2017 decemberében közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az FRA „A bűncselekmények áldozatai az EU-ban: az áldozatok támogatásának mértéke és jellege” című, 2015. februárban közzétett tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „A bűncselekmények áldozatai az EU-ban: az áldozatok támogatásának mértéke és jellege” című, 2015. februárban közzétett tanulmányára,

| — | tekintettel az FRA 2017 májusában közzétett 2017. évi alapjogi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA 2017 májusában közzétett 2017. évi alapjogi jelentésére,

| — | tekintettel az FRA 2016 májusában közzétett 2016. évi alapjogi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA 2016 májusában közzétett 2016. évi alapjogi jelentésére,

| — | tekintettel az FRA „A bűncselekmények áldozatai az EU-ban: az áldozatok támogatásának mértéke és jellege” című, 2015. februárban közzétett tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „A bűncselekmények áldozatai az EU-ban: az áldozatok támogatásának mértéke és jellege” című, 2015. februárban közzétett tanulmányára,

| — | tekintettel az FRA „Súlyos munkaerő-kizsákmányolás: az Európai Unión belül mozgó vagy ide érkező munkavállalók” című, 2015 júniusában közzétett jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „Súlyos munkaerő-kizsákmányolás: az Európai Unión belül mozgó vagy ide érkező munkavállalók” című, 2015 júniusában közzétett jelentésre,

| — | tekintettel az FRA „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az FRA „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014 márciusában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az IVOR-projektről készített, „Az uniós büntető igazságszolgáltatási rendszer áldozatközpontú reformjának végrehajtása” című, 2016. május 6-án közzétett jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az IVOR-projektről készített, „Az uniós büntető igazságszolgáltatási rendszer áldozatközpontú reformjának végrehajtása” című, 2016. május 6-án közzétett jelentésre,

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) „Az áldozatok jogairól szóló irányelv elemzése a nemek közötti egyenlőség szempontjából” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) „Az áldozatok jogairól szóló irányelv elemzése a nemek közötti egyenlőség szempontjából” című jelentésére,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogi normák szexuális irányultsággal, nemi identitással, nemi önkifejezéssel és a nemi jelleggel kapcsolatban történő alkalmazására vonatkozó elvekről és állami kötelezettségekről szóló, 2017. november 10-én elfogadott „Yogyakarta plusz 10” elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogi normák szexuális irányultsággal, nemi identitással, nemi önkifejezéssel és a nemi jelleggel kapcsolatban történő alkalmazására vonatkozó elvekről és állami kötelezettségekről szóló, 2017. november 10-én elfogadott „Yogyakarta plusz 10” elvekre,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatán belül működő Utólagos Értékelések Osztálya által a 2012/29/EU irányelv európai végrehajtásáról készített értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatán belül működő Utólagos Értékelések Osztálya által a 2012/29/EU irányelv európai végrehajtásáról készített értékelésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 55. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0168/2018),

| A. | mivel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (a továbbiakban: az áldozatok jogairól szóló irányelv) a büntető igazságszolgáltatási rendszer középpontjába a bűncselekmény áldozatait helyezi, és célja a bűncselekmények áldozatait megillető jogok megerősítése annak érdekében, hogy minden áldozat azonos szintű jogokat élvezzen, függetlenül a bűncselekmény elkövetésének helyétől, az áldozat állampolgárságától vagy tartózkodásra való jogosultságától; |
| --- | --- |

A.

mivel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (a továbbiakban: az áldozatok jogairól szóló irányelv) a büntető igazságszolgáltatási rendszer középpontjába a bűncselekmény áldozatait helyezi, és célja a bűncselekmények áldozatait megillető jogok megerősítése annak érdekében, hogy minden áldozat azonos szintű jogokat élvezzen, függetlenül a bűncselekmény elkövetésének helyétől, az áldozat állampolgárságától vagy tartózkodásra való jogosultságától;

| B. | mivel 2017 szeptemberéig a 27 tagállam közül 23 ültette át az áldozatok jogairól szóló irányelvet nemzeti jogrendjébe; mivel a Bizottság 16 kötelezettségszegési eljárást indított azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek a gyakorlatban még mindig nem felelnek meg maradéktalanul az irányelvnek; mivel az irányelv előrelépést tett lehetővé a valamely más tagállamban bűncselekmény áldozatává váló személyekkel alkalmazott elbánás tekintetében; mivel a több tagállamot érintő helyzetek tekintetében továbbra is fennállnak hiányosságok; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017 szeptemberéig a 27 tagállam közül 23 ültette át az áldozatok jogairól szóló irányelvet nemzeti jogrendjébe; mivel a Bizottság 16 kötelezettségszegési eljárást indított azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek a gyakorlatban még mindig nem felelnek meg maradéktalanul az irányelvnek; mivel az irányelv előrelépést tett lehetővé a valamely más tagállamban bűncselekmény áldozatává váló személyekkel alkalmazott elbánás tekintetében; mivel a több tagállamot érintő helyzetek tekintetében továbbra is fennállnak hiányosságok;

| C. | mivel léteznek ugyan az uniós polgárok életkörülményeinek javítását célzó uniós szintű egységes normák és eszközök, a bűncselekmények áldozatai azonban országonként továbbra is eltérő bánásmódban részesülnek; |
| --- | --- |

C.

mivel léteznek ugyan az uniós polgárok életkörülményeinek javítását célzó uniós szintű egységes normák és eszközök, a bűncselekmények áldozatai azonban országonként továbbra is eltérő bánásmódban részesülnek;

| D. | mivel a tagállamokban bevezetett számos változtatás ellenére még mindig gyakran tapasztalható, hogy az áldozatok nem ismerik az őket megillető jogokat, és ez gátolja az áldozatok jogairól szóló irányelv gyakorlati végrehajtásának hatékonyságát, különös tekintettel az információk hozzáférhetőségével kapcsolatos követelményre; |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamokban bevezetett számos változtatás ellenére még mindig gyakran tapasztalható, hogy az áldozatok nem ismerik az őket megillető jogokat, és ez gátolja az áldozatok jogairól szóló irányelv gyakorlati végrehajtásának hatékonyságát, különös tekintettel az információk hozzáférhetőségével kapcsolatos követelményre;

| E. | mivel az áldozatsegítés tekintetében az áldozatok szükségleteit – a jogi támogatáson kívül – négy csoportba osztályozzák: az igazságszolgáltatáshoz, a méltósághoz, az igazsághoz és az emlékezéshez fűződő jog (ez utóbbi a terrorizmus feltétel nélküli elítélését jelenti); |
| --- | --- |

E.

mivel az áldozatsegítés tekintetében az áldozatok szükségleteit – a jogi támogatáson kívül – négy csoportba osztályozzák: az igazságszolgáltatáshoz, a méltósághoz, az igazsághoz és az emlékezéshez fűződő jog (ez utóbbi a terrorizmus feltétel nélküli elítélését jelenti);

| F. | mivel egyes tagállamokban nem léteznek áldozatsegítő szolgáltatások, továbbá a tagállamok e téren végzett munkája sem helyi, sem regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten nincs összehangolva, ezért az áldozatoknak nehéz hozzáférniük a meglévő támogatási szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes tagállamokban nem léteznek áldozatsegítő szolgáltatások, továbbá a tagállamok e téren végzett munkája sem helyi, sem regionális, nemzeti vagy nemzetközi szinten nincs összehangolva, ezért az áldozatoknak nehéz hozzáférniük a meglévő támogatási szolgáltatásokhoz;

| G. | mivel a női menedékotthonok és központok, valamint a nők számára fenntartott segélyvonalak alapvető fontosságúak, mert rendeltetetésük az erőszak női áldozatainak és gyermekeiknek segítése; mivel Európában a nők számára létrehozott menedékhelyekben és központokban az ellátás nem megfelelő; mivel égető szükség volna új női menedékotthonokra, hiszen ezek nyújtanak biztonságot, szállást, tanácsadást és támogatást a családon belüli erőszak női túlélőinek és gyermekeiknek; mivel a női menedékotthonok hiánya életeket sodorhat veszélybe; |
| --- | --- |

G.

mivel a női menedékotthonok és központok, valamint a nők számára fenntartott segélyvonalak alapvető fontosságúak, mert rendeltetetésük az erőszak női áldozatainak és gyermekeiknek segítése; mivel Európában a nők számára létrehozott menedékhelyekben és központokban az ellátás nem megfelelő; mivel égető szükség volna új női menedékotthonokra, hiszen ezek nyújtanak biztonságot, szállást, tanácsadást és támogatást a családon belüli erőszak női túlélőinek és gyermekeiknek; mivel a női menedékotthonok hiánya életeket sodorhat veszélybe;

| H. | mivel abban az esetben, ha valamelyik tagállamban terrorista támadásra kerül sor, és annak áldozata egy másik tagállamban rendelkezik állandó lakhellyel, akkor e két tagállamnak szorosan együtt kell működnie abban, hogy megkönnyítsék az áldozatnak nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

H.

mivel abban az esetben, ha valamelyik tagállamban terrorista támadásra kerül sor, és annak áldozata egy másik tagállamban rendelkezik állandó lakhellyel, akkor e két tagállamnak szorosan együtt kell működnie abban, hogy megkönnyítsék az áldozatnak nyújtott támogatást;

| I. | mivel ha a kormányzati szolgálatok és a nemzeti intézmények hatékonyan és védelmezően lépnek fel az áldozatok oldalán, akkor a polgárok megbíznak majd bennük, és ezáltal jó hírük nő; |
| --- | --- |

I.

mivel ha a kormányzati szolgálatok és a nemzeti intézmények hatékonyan és védelmezően lépnek fel az áldozatok oldalán, akkor a polgárok megbíznak majd bennük, és ezáltal jó hírük nő;

| J. | mivel az áldozatokkal, különösen a nemi alapú erőszak áldozataival nagy valószínűség szerint számos különböző egészségügyi szakember kerül kapcsolatba, és az áldozatok gyakran hozzájuk fordulnak először segítségért; mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy az egészségügyi szakemberek, például az orvosok és más kórházi szakemberek csak korlátozott mértékben kapnak képzést arról, hogy miként reagáljanak hatékonyan, amikor tudomást szereznek a nemi alapú erőszakról; |
| --- | --- |

J.

mivel az áldozatokkal, különösen a nemi alapú erőszak áldozataival nagy valószínűség szerint számos különböző egészségügyi szakember kerül kapcsolatba, és az áldozatok gyakran hozzájuk fordulnak először segítségért; mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy az egészségügyi szakemberek, például az orvosok és más kórházi szakemberek csak korlátozott mértékben kapnak képzést arról, hogy miként reagáljanak hatékonyan, amikor tudomást szereznek a nemi alapú erőszakról;

| K. | mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai mindig különleges támogatást és védelmet igényelnek, mert különösen ki vannak téve a másodlagos és újbóli áldozattá válás veszélyének; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemi alapú erőszak női áldozatai mindig különleges támogatást és védelmet igényelnek, mert különösen ki vannak téve a másodlagos és újbóli áldozattá válás veszélyének;

| L. | mivel az EU-ban továbbra is rendszerszintű probléma, hogy az erőszak elkövetését és az elkövető személyét túlságosan kevés esetben jelentik be, különösen a kisebbségek tagjaival, migránsokkal, az eltartott vagy bizonytalan tartózkodási jogosultságú személyekkel és LMBT személyekkel szemben elkövetett bűncselekmények, antiszemita támadások, gyermekek szexuális kizsákmányolása, családon belüli és nemi alapú erőszaktettek, valamint az emberkereskedelem és a kényszermunka áldozatai esetében; mivel a nemi alapú erőszak női áldozatainak mintegy kétharmada nem jelenti be a bűncselekményt a hatóságnak, mert fél a megtorlástól, a megszégyenüléstől és a társadalmi megbélyegzéstől; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-ban továbbra is rendszerszintű probléma, hogy az erőszak elkövetését és az elkövető személyét túlságosan kevés esetben jelentik be, különösen a kisebbségek tagjaival, migránsokkal, az eltartott vagy bizonytalan tartózkodási jogosultságú személyekkel és LMBT személyekkel szemben elkövetett bűncselekmények, antiszemita támadások, gyermekek szexuális kizsákmányolása, családon belüli és nemi alapú erőszaktettek, valamint az emberkereskedelem és a kényszermunka áldozatai esetében; mivel a nemi alapú erőszak női áldozatainak mintegy kétharmada nem jelenti be a bűncselekményt a hatóságnak, mert fél a megtorlástól, a megszégyenüléstől és a társadalmi megbélyegzéstől;

| M. | mivel az LMBTI személyek elleni gyűlölet-bűncselekmények Európa-szerte valósággá váltak; mivel ezeket a bűncselekményeket nem a valós számban jelentik be, és ezért az áldozatok jogai nem érvényesülnek; |
| --- | --- |

M.

mivel az LMBTI személyek elleni gyűlölet-bűncselekmények Európa-szerte valósággá váltak; mivel ezeket a bűncselekményeket nem a valós számban jelentik be, és ezért az áldozatok jogai nem érvényesülnek;

| N. | mivel az FRA „A gyűlölet-bűncselekmények láthatóvá tétele az Európai Unióban: az áldozatok jogainak elismerése” című tanulmánya megállapítja, hogy a bevándorló státusz más ismert kockázati tényezőktől függetlenül is növeli annak kockázatát, hogy az érintett bűncselekmény áldozatává válik; |
| --- | --- |

N.

mivel az FRA „A gyűlölet-bűncselekmények láthatóvá tétele az Európai Unióban: az áldozatok jogainak elismerése” című tanulmánya megállapítja, hogy a bevándorló státusz más ismert kockázati tényezőktől függetlenül is növeli annak kockázatát, hogy az érintett bűncselekmény áldozatává válik;

| O. | mivel az Unió tagállamaiban egyre gyakoribbá váltak a migránsokkal és a menedékkérőkkel szemben elkövetett rasszista gyűlölet-bűncselekmények; mivel e gyűlölet-bűncselekményeknek nagyon kevés elkövetőjét állították bíróság elé; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unió tagállamaiban egyre gyakoribbá váltak a migránsokkal és a menedékkérőkkel szemben elkövetett rasszista gyűlölet-bűncselekmények; mivel e gyűlölet-bűncselekményeknek nagyon kevés elkövetőjét állították bíróság elé;

| P. | mivel még ha az irányelv 1. cikke valamennyi áldozat számára megkülönböztetés nélkül egyenlő jogokat biztosít is, a valóságban a tagállamok többsége nem léptetett életbe annak biztosítására szolgáló politikákat vagy eljárásokat, hogy az okmányokkal nem rendelkező áldozatok bevándorlásügyi szankciók kockázata nélkül biztonságosan bejelenthessék munkaerejük kizsákmányolását, a nemi alapú erőszakot és a visszaélés egyéb formáit; mivel ez aránytalanul sújtja a nőket és a lányokat, akik a leginkább ki vannak téve az emberkereskedelemnek és a szexuális kizsákmányolásnak; mivel az FRA által „Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről” címmel készített felmérés megállapítja, hogy nyolcból csak egy válaszadó tett bejelentést vagy panaszt az etnikai vagy migráns háttere miatt legutóbb tapasztalt megkülönböztetéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

P.

mivel még ha az irányelv 1. cikke valamennyi áldozat számára megkülönböztetés nélkül egyenlő jogokat biztosít is, a valóságban a tagállamok többsége nem léptetett életbe annak biztosítására szolgáló politikákat vagy eljárásokat, hogy az okmányokkal nem rendelkező áldozatok bevándorlásügyi szankciók kockázata nélkül biztonságosan bejelenthessék munkaerejük kizsákmányolását, a nemi alapú erőszakot és a visszaélés egyéb formáit; mivel ez aránytalanul sújtja a nőket és a lányokat, akik a leginkább ki vannak téve az emberkereskedelemnek és a szexuális kizsákmányolásnak; mivel az FRA által „Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről” címmel készített felmérés megállapítja, hogy nyolcból csak egy válaszadó tett bejelentést vagy panaszt az etnikai vagy migráns háttere miatt legutóbb tapasztalt megkülönböztetéssel kapcsolatban;

| Q. | mivel az irányelv 1. cikke előírja, hogy az irányelvben meghatározott jogok megkülönböztetésmentes módon – többek között a tartózkodásra való jogosultságuktól függetlenül – alkalmazandók az áldozatokra; |
| --- | --- |

Q.

mivel az irányelv 1. cikke előírja, hogy az irányelvben meghatározott jogok megkülönböztetésmentes módon – többek között a tartózkodásra való jogosultságuktól függetlenül – alkalmazandók az áldozatokra;

| R. | mivel a #MeToo kampány rámutatott arra, hogy az igazságszolgáltatási rendszer nem szolgáltat megfelelően igazságot és védelmet a nőknek és lányoknak, és hogy a nemi alapú erőszak áldozatai emiatt nem kapják meg a szükséges támogatást; |
| --- | --- |

R.

mivel a #MeToo kampány rámutatott arra, hogy az igazságszolgáltatási rendszer nem szolgáltat megfelelően igazságot és védelmet a nőknek és lányoknak, és hogy a nemi alapú erőszak áldozatai emiatt nem kapják meg a szükséges támogatást;

| S. | mivel az Isztambuli Egyezmény ratifikálása és teljes körű végrehajtása egy koherens európai jogi keretet biztosít a nőket érő erőszak elleni küzdelem és az annak áldozatul esett személyek védelme számára; mivel a nemi alapú erőszak fogalommeghatározásának az Isztambuli Egyezményen kell alapulnia, és el kell ismerni a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formáinak strukturális jellegét, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőtlenséggel fennálló kapcsolatát, ami továbbra is elterjedt jelenség a társadalomban; mivel az egymással szoros kapcsolatban álló személyek közötti erőszakot nemi dimenzióból kell értékelni, mivel aránytalan mértékben sújtja a nőket; |
| --- | --- |

S.

mivel az Isztambuli Egyezmény ratifikálása és teljes körű végrehajtása egy koherens európai jogi keretet biztosít a nőket érő erőszak elleni küzdelem és az annak áldozatul esett személyek védelme számára; mivel a nemi alapú erőszak fogalommeghatározásának az Isztambuli Egyezményen kell alapulnia, és el kell ismerni a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formáinak strukturális jellegét, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőtlenséggel fennálló kapcsolatát, ami továbbra is elterjedt jelenség a társadalomban; mivel az egymással szoros kapcsolatban álló személyek közötti erőszakot nemi dimenzióból kell értékelni, mivel aránytalan mértékben sújtja a nőket;

| T. | mivel a nők vannak a legjobban kitéve a zaklatásnak, ami a nemi alapú erőszak egyik gyakori formája, és mivel a zaklatást mint a bűncselekmények külön kategóriáját hét tagállam büntető törvénykönyve egyáltalán nem veszi figyelembe; |
| --- | --- |

T.

mivel a nők vannak a legjobban kitéve a zaklatásnak, ami a nemi alapú erőszak egyik gyakori formája, és mivel a zaklatást mint a bűncselekmények külön kategóriáját hét tagállam büntető törvénykönyve egyáltalán nem veszi figyelembe;

| U. | mivel különös figyelmet kell fordítani a nemi alapú erőszakot és családon belüli erőszakot elszenvedő női áldozatok gyermekeinek biztonságára és védelmére; |
| --- | --- |

U.

mivel különös figyelmet kell fordítani a nemi alapú erőszakot és családon belüli erőszakot elszenvedő női áldozatok gyermekeinek biztonságára és védelmére;

| V. | mivel az áldozatokat gyakran nem tájékoztatják megfelelően a bírósági eljárásról és annak kimeneteléről; mivel az áldozatok gyakran a médiából vagy más külső forrásból értesülnek arról, hogy támadóikat szabadon bocsátották, ahelyett, hogy illetékes hatóságok értesítenék őket erről; |
| --- | --- |

V.

mivel az áldozatokat gyakran nem tájékoztatják megfelelően a bírósági eljárásról és annak kimeneteléről; mivel az áldozatok gyakran a médiából vagy más külső forrásból értesülnek arról, hogy támadóikat szabadon bocsátották, ahelyett, hogy illetékes hatóságok értesítenék őket erről;

| W. | mivel az áldozatokat és családtagjaikat nem látják el elég információval a jogaikról, amikor az állandó lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kerül sor a bűncselekmény elkövetésére; mivel az „áldozat” fogalmának meghatározása tagállamonként más és más; mivel ennek következményeképpen a nemzeti jogszabályok hatálya eltérő (olykor például kiterjed az áldozat családtagjaira is); |
| --- | --- |

W.

mivel az áldozatokat és családtagjaikat nem látják el elég információval a jogaikról, amikor az állandó lakóhelyük szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kerül sor a bűncselekmény elkövetésére; mivel az „áldozat” fogalmának meghatározása tagállamonként más és más; mivel ennek következményeképpen a nemzeti jogszabályok hatálya eltérő (olykor például kiterjed az áldozat családtagjaira is);

| X. | mivel a könnyen elérhető és széles körben hirdetett segélyvonalak sok nő számára az első lépést jelentik ahhoz, hogy segítségben és támogatásban részesüljön, amikor a velük szoros kapcsolatban álló személy részéről szenved el erőszakot; |
| --- | --- |

X.

mivel a könnyen elérhető és széles körben hirdetett segélyvonalak sok nő számára az első lépést jelentik ahhoz, hogy segítségben és támogatásban részesüljön, amikor a velük szoros kapcsolatban álló személy részéről szenved el erőszakot;

| Y. | mivel az európaiaknak mindössze 27 %-a ismeri az Európa-szerte egységes 112-es segélyhívószámot; mivel és egyelőre nincs mindenkinek hozzáférése ehhez; |
| --- | --- |

Y.

mivel az európaiaknak mindössze 27 %-a ismeri az Európa-szerte egységes 112-es segélyhívószámot; mivel és egyelőre nincs mindenkinek hozzáférése ehhez;

| Z. | mivel számos esetben az áldozat egyben a legfontosabb tanú is, ezért a bírósági eljárás során védelmet kell biztosítani számára az elkövető esetleges megtorló vagy fenyegető magatartásával szemben, megelőzve az újbóli vagy másodlagos viktimizációt; mivel a tanú vallomása alapvető fontosságú egyrészt az igazságszolgáltatás megfelelő működése és az igazságszolgáltatásba vetett bizalom, másrészt a nyomozás és a szervezett bűnözői vagy terrorista csoportokkal szemben indított (és esetleg azok felszámolásához vezető) bűnüldözési eljárások hatékonysága szempontjából; mivel a tagállamoknak meg kell hozniuk a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy hatékony védelmet nyújtsanak a tanúknak, és fokozniuk kell a bevált gyakorlatok cseréjét és a nemzetközi együttműködést ezen a területen; |
| --- | --- |

Z.

mivel számos esetben az áldozat egyben a legfontosabb tanú is, ezért a bírósági eljárás során védelmet kell biztosítani számára az elkövető esetleges megtorló vagy fenyegető magatartásával szemben, megelőzve az újbóli vagy másodlagos viktimizációt; mivel a tanú vallomása alapvető fontosságú egyrészt az igazságszolgáltatás megfelelő működése és az igazságszolgáltatásba vetett bizalom, másrészt a nyomozás és a szervezett bűnözői vagy terrorista csoportokkal szemben indított (és esetleg azok felszámolásához vezető) bűnüldözési eljárások hatékonysága szempontjából; mivel a tagállamoknak meg kell hozniuk a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy hatékony védelmet nyújtsanak a tanúknak, és fokozniuk kell a bevált gyakorlatok cseréjét és a nemzetközi együttműködést ezen a területen;

| AA. | mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtása terén hiányosságok mutatkoztak, különösen a következők tekintetében:






  — | az áldozatok sajátos szükségleteinek megfelelő szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- | --- |

AA.

mivel az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtása terén hiányosságok mutatkoztak, különösen a következők tekintetében:

—

az áldozatok sajátos szükségleteinek megfelelő szolgáltatások nyújtása;

| — | az áldozatok egyéni elbírálásának szavatolására vonatkozó követelmények megfelelő végrehajtása; |
| --- | --- |

—

az áldozatok egyéni elbírálásának szavatolására vonatkozó követelmények megfelelő végrehajtása;

| — | a feljelentés másolatának az állítólagos elkövető számára történő megküldését lehetővé tevő megfelelő mechanizmusok kialakítása; |
| --- | --- |

—

a feljelentés másolatának az állítólagos elkövető számára történő megküldését lehetővé tevő megfelelő mechanizmusok kialakítása;

| — | egyenlő hozzáférés és szakértői segítségnyújtó szolgáltatások biztosítása valamennyi áldozat, köztük a fogyatékossággal élő személyek, az LMBTI személyek, a gyermekáldozatok, a nemi alapú (többek között szexuális) erőszak áldozatai, az előítéletből vagy a becsület védelmében elkövetett bűncselekmények áldozatai számára, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e állandó lakóhellyel; |
| --- | --- |

—

egyenlő hozzáférés és szakértői segítségnyújtó szolgáltatások biztosítása valamennyi áldozat, köztük a fogyatékossággal élő személyek, az LMBTI személyek, a gyermekáldozatok, a nemi alapú (többek között szexuális) erőszak áldozatai, az előítéletből vagy a becsület védelmében elkövetett bűncselekmények áldozatai számára, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e állandó lakóhellyel;

| — | gyors, hatékony és az áldozatokkal szemben kíméletes – a veszélyeztetett csoportok sajátos szükségleteit figyelembe vevő – eljárások biztosítása a büntetőjogi ügyekben; |
| --- | --- |

—

gyors, hatékony és az áldozatokkal szemben kíméletes – a veszélyeztetett csoportok sajátos szükségleteit figyelembe vevő – eljárások biztosítása a büntetőjogi ügyekben;

| — | adatok gyűjtése az erőszak kultúrájáról, a nőgyűlöletről és a nemi sztereotípiákról, valamint ezeknek a gyűlölet-bűncselekmények előfordulásával fennálló kapcsolatáról, továbbá ezeknek a kérdéseknek az elemzése;






  — | az áldozatok tájékoztatása az elkövetők büntetőjogi vagy eljárásjogi helyzetéről; |
| --- | --- | --- |

—

adatok gyűjtése az erőszak kultúrájáról, a nőgyűlöletről és a nemi sztereotípiákról, valamint ezeknek a gyűlölet-bűncselekmények előfordulásával fennálló kapcsolatáról, továbbá ezeknek a kérdéseknek az elemzése;

—

az áldozatok tájékoztatása az elkövetők büntetőjogi vagy eljárásjogi helyzetéről;

| AB. | mivel a bűncselekmények áldozatai rendszeresen arról számolnak be, hogy magának az igazságszolgáltatási eljárásnak az elhúzódása is az áldozattá válás egyik típusa („másodlagos” vagy „újbóli” viktimizáció); mivel több tényező is befolyásolja, hogy az áldozatok milyennek élik meg a rendszert, és ezek közé tartozik, hogy az eljárás során hogyan bánnak velük, és hogy milyen szinten van lehetőségük az ellenőrzésre vagy a részvételre; |
| --- | --- |

AB.

mivel a bűncselekmények áldozatai rendszeresen arról számolnak be, hogy magának az igazságszolgáltatási eljárásnak az elhúzódása is az áldozattá válás egyik típusa („másodlagos” vagy „újbóli” viktimizáció); mivel több tényező is befolyásolja, hogy az áldozatok milyennek élik meg a rendszert, és ezek közé tartozik, hogy az eljárás során hogyan bánnak velük, és hogy milyen szinten van lehetőségük az ellenőrzésre vagy a részvételre;

| AC. | mivel a terrorizmus áldozatait olyan támadások érték, amelyek végső célja az volt, hogy a társadalomnak vagy az általuk képviselt nagyobb csoportnak okozzanak kárt; mivel ezért ezek az áldozatok az ellenük elkövetett bűncselekmény sajátos természete miatt külön figyelmet, támogatást és társadalmi elismerést igényelnek; |
| --- | --- |

AC.

mivel a terrorizmus áldozatait olyan támadások érték, amelyek végső célja az volt, hogy a társadalomnak vagy az általuk képviselt nagyobb csoportnak okozzanak kárt; mivel ezért ezek az áldozatok az ellenük elkövetett bűncselekmény sajátos természete miatt külön figyelmet, támogatást és társadalmi elismerést igényelnek;

| AD. | mivel a 2016-os brüsszeli terrortámadás áldozatai esetében bizonyos jogok, például a pénzügyi segítséghez és kártérítéshez való jog nem érvényesültek az áldozatokról szóló irányelv előírásainak megfelelően; |
| --- | --- |

AD.

mivel a 2016-os brüsszeli terrortámadás áldozatai esetében bizonyos jogok, például a pénzügyi segítséghez és kártérítéshez való jog nem érvényesültek az áldozatokról szóló irányelv előírásainak megfelelően;

Az irányelv végrehajtásának értékelése

| 1. | bírálja a Bizottságot amiatt, hogy 2017 novemberéig elmulasztotta jelentés benyújtását a Parlamentnek és a Tanácsnak az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtásáról, pedig ezt az irányelv 29. cikke előírja; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt, és küldjenek el minden idevágó adatot és statisztikát a Bizottságnak, hogy elősegítsék az irányelv végrehajtásáról készített értékelését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kritikával illeti, hogy 2017 szeptemberéig, azaz az átültetésre vonatkozó határidő lejárta után két évvel a 27 tagállam közül csak 23 ültette át hivatalosan az áldozatok jogairól szóló irányelvet, és még közöttük is vannak olyanok, amelyek csupán részben és csak néhány rendelkezés tekintetében felelnek meg az irányelvnek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi, hogy egyes tagállamok sikeresen végrehajtják az áldozatok jogairól szóló irányelv bizonyos rendelkezéseit, biztosítva nevezetesen:






  — | a tolmácsolás és a fordítás igénybevételéhez való jogot, |
| --- | --- | --- |

3.

—

a tolmácsolás és a fordítás igénybevételéhez való jogot,

| — | a meghallgatáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

a meghallgatáshoz való jogot,

| — | a gyermekáldozatok védelmét, |
| --- | --- |

—

a gyermekáldozatok védelmét,

| — | az áldozatokat feljelentés megtételekor megillető jogokat, |
| --- | --- |

—

az áldozatokat feljelentés megtételekor megillető jogokat,

| — | a tájékoztatáshoz való jogot (az eljáró illetékes hatósággal való első kapcsolatfelvételtől kezdve); |
| --- | --- |

—

a tájékoztatáshoz való jogot (az eljáró illetékes hatósággal való első kapcsolatfelvételtől kezdve);

| 4. | helyteleníti azonban az irányelv átültetésében és végrehajtásában számos tagállamban továbbra is fennálló jelentős hiányosságokat, különösen a következők tekintetében:






  — | túl bonyolultak a támogatási szolgáltatások szükségességének megállapítására irányuló eljárások, többek között az áldozatok nem férnek hozzá a jogi segítségnyújtáshoz és a kártérítéshez, nincsen pénzügyi támogatás és következetlenek a nemzeti áldozatkezelési mechanizmusok, |
| --- | --- | --- |

4.

—

túl bonyolultak a támogatási szolgáltatások szükségességének megállapítására irányuló eljárások, többek között az áldozatok nem férnek hozzá a jogi segítségnyújtáshoz és a kártérítéshez, nincsen pénzügyi támogatás és következetlenek a nemzeti áldozatkezelési mechanizmusok,

| — | egyértelmű tájékoztatás csupán egyetlen nyelven áll rendelkezésre, ami de facto megnehezíti az áldozatok számára, hogy külföldön, egy másik tagállamban védelemért folyamodjanak, |
| --- | --- |

—

egyértelmű tájékoztatás csupán egyetlen nyelven áll rendelkezésre, ami de facto megnehezíti az áldozatok számára, hogy külföldön, egy másik tagállamban védelemért folyamodjanak,

| — | nincs jogalkotási keret a határokon átnyúló ügyekre és a más tagállamokban állandó lakóhellyel rendelkező áldozatok jogaira vonatkozóan, továbbá nem biztosítják intézkedések, hogy a hiányzó vagy bizonytalan tartózkodási jogosultság ne akadályozza az áldozatokat abban, hogy érvényesíteni tudják az ezen irányelv szerint őket megillető jogokat; |
| --- | --- |

—

nincs jogalkotási keret a határokon átnyúló ügyekre és a más tagállamokban állandó lakóhellyel rendelkező áldozatok jogaira vonatkozóan, továbbá nem biztosítják intézkedések, hogy a hiányzó vagy bizonytalan tartózkodási jogosultság ne akadályozza az áldozatokat abban, hogy érvényesíteni tudják az ezen irányelv szerint őket megillető jogokat;

| 5. | kiemeli annak nélkülözhetetlenségét, hogy az első kapcsolatfelvétel az áldozatokkal megfelelően történjen, különösen a nemi alapú erőszak áldozatai esetében; megjegyzi azonban, hogy a leginkább kiszolgáltatott áldozatok – például kiskorúak, iskolázatlan, fogyatékkal élő vagy idős áldozatok, valamint (nyelvi okokból) a migráns munkavállalók és az emberkereskedelem áldozatai – esetleg nehezen értik meg a velük közölt információkat, és ennek következményeként az irányelv 4. cikkében rögzített jogukat, azaz a tájékoztatáshoz való jogot nem képesek maradéktalanul gyakorolni, ezért biztosítani kell, hogy az áldozatnak képzett személy nyújtson segítséget; megjegyzi, hogy a 4. cikk az irányelv egyik erőssége, mivel lehetővé teszi az áldozatok számára, hogy az irányelvben meghatározottak szerint gyakorolják a rendelkezésre álló támogatáshoz és védelemhez való jogukat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az igazságszolgáltatáshoz való könnyű hozzáférést, mivel ez nagyban hozzájárul a hallgatás megtöréséhez és az áldozat igazságérzetének növeléséhez, csökkenti a büntetlenség esélyét, és lehetővé teszi, hogy az áldozat megkezdje a pszichológiai felépülés folyamatát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyan hajtsák végre és érvényesítsék az áldozatok jogairól szóló irányelv 4. cikkében biztosított, a tájékoztatáshoz való jogot valamennyi áldozat és potenciális áldozat számára; kiemeli, hogy javítani kell a tagállamokon belüli tájékoztatási mechanizmusokat annak érdekében, hogy az áldozatok ne csak tisztában legyenek a jogaikkal, hanem azt is tudják, hogy miként gyakorolhatják azokat; rámutat, hogy azoknak a szakembereknek, akik elsőként foglalkoznak az áldozatokkal, egyben az első tájékoztatási állomásként is kell szolgálniuk a jogok, valamint az áldozattá válást előidéző helyzetek kezelésére irányuló programok tekintetében; hangsúlyozza, hogy ha a büntetőeljárást megelőzően, annak folyamán és azt követően nem nyújtanak tájékoztatást az áldozatnak, akkor az áldozatok gyengén tudják érvényesíteni jogaikat, elégedetlenség alakul ki az igazságszolgáltatási rendszerrel szemben, ez pedig elbátortalanítja az áldozatokat attól, hogy aktívan részt vegyenek a büntetőeljárásokban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy túl sok tagállam még mindig nem vezette be jogrendjébe az egyéni elbírálást, és ez az áldozatok konkrét szükségleteinek észlelése és azonosítása, a velük szemben alkalmazandó tisztelet- és méltóságteljes bánásmód, valamint ennek következtében a sajátos szükségleteiknek megfelelő védelem biztosítása szempontjából a hatékonyság kárára válik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy ha az irányelv nemzeti jogba történő átültetése bizonyos tagállamokban elmarad, akkor azok polgárai hátrányos helyzetbe kerülnek az őket európai polgárokként megillető jogok gyakorlása tekintetében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálja, hogy az áldozatok jogairól szóló irányelv korlátozza az áldozat jogi segítségnyújtásban részesüléshez való jogának gyakorlását, ugyanis egyrészt a tagállamokat mindössze abban az esetben kötelezi a jogi segítségnyújtásra, ha az áldozat büntetőeljárásban részes fél, másrészt úgy rendelkezik, hogy nemzeti jogszabályokban kell meghatározni azokat a feltételeket vagy eljárási szabályokat, amelyek alapján az áldozatok költségmentesen jogi segítségnyújtásban részesülhetnek; hangsúlyozza, hogy e korlátozások különösen hátrányosak lehetnek a nemi alapú erőszak azon áldozatai számára, akik hivatalos panaszt nem emelnek, így ügyeikkel az igazságszolgáltatási rendszer büntetőeljárás keretében nem foglalkozik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy egyéb jogi eszközök, amelyek hasonló kiegészítéseket fűznek az áldozatok jogaihoz, bonyolultabbá teszik az áldozatokról szóló irányelvnek való megfelelést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a harmadik országbeli állampolgárok és azon uniós polgárok, akik állandó lakóhelyüktől eltérő uniós tagállamban váltak bűncselekmény áldozatává, ugyancsak élvezhetik az ezen tagállam biztosított jogokat, támogatást és védelmet (a tartózkodásra való jogosultságuktól függetlenül), és hogy az állandó lakóhelyüktől eltérő tagállamban elkövetett bűncselekmények áldozatai egyúttal panaszt nyújthatnak be az állandó lakóhelyük szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz is; megjegyzi azonban, hogy e jogot gyakran aláássa, hogy a tagállamok területenkívüliségre vonatkozó rendelkezései jogbizonytalanságot keltenek; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a tartózkodásra való jogosultság ne legyen az áldozatokat megillető jogok teljes körű gyakorlásának előfeltétele, és hogy adjanak világos tájékoztatást a területenkívüliségre vonatkozó nemzeti jogszabályaikról; felhívja a tagállamokat, hogy garantálják a lakóhelytől eltérő tagállamban bűncselekmények áldozatává vált személyek számára a hozzáférést a rendelkezésre álló segítő szolgáltatásokhoz és a jogaikra vonatkozó információkhoz, valamint hogy fogadjanak el olyan egyedi intézkedéseket, amelyek különös figyelmet fordítanak az áldozatoknak juttatandó kártérítésre és a bűnüldözési eljárások során az áldozatokat megillető jogok érvényre juttatására; felhívja ezzel összefüggésben a tagállamokat megfelelő intézkedések foganatosítására, megkönnyítve az illetékes hatóságok vagy a szakértői segítséget nyújtó szervezetek közötti együttműködést annak érdekében, hogy garantálják az áldozatok tényleges hozzáférését ezekhez az információkhoz. |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy a tartózkodás tekintetében szabálytalan helyzetben lévő áldozatok számára is biztosítani kell jogaik érvényesülését és a szolgáltatásokhoz, így az ezen irányelvben előírt különleges szolgáltatásokhoz, többek között a tagállamok által biztosított jogi védelemhez, pszichológiai és pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést, anélkül, hogy kitoloncolástól kellene tartaniuk; felszólítja a tagállamokat olyan intézkedések életbe léptetésére, amelyek biztosítják, hogy az áldozatok megkülönböztetés nélkül hozzáférést kapjanak e jogokhoz és szolgáltatásokhoz; üdvözli, hogy egyes tagállamok humanitárius alapon (vagy a büntetőügyi eljárás időtartamára) tartózkodási engedélyt bocsátanak ki az okmányokkal nem rendelkező áldozatok számára, mert ez a bűncselekmények bejelentésére bátoríthatja őket, és az elkövetők büntetlenségének légköre ellen hathat; bátorítja a tagállamokat olyan jogszabályok hatályba léptetésére, amelyek lehetőségeket biztosítanak az okmánnyal nem rendelkező áldozatok vagy az eltartotti alapon tartózkodásra jogosult áldozatok számára a visszaélésre alkalmat adó helyzetekből való szabadulásra, lehetővé téve számukra, hogy önálló tartózkodási jogosultságot szerezzenek; sürgeti a Bizottságot, hogy bátorítsa és segítse elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét és értékelését, integrálva az áldozatok és a civil társadalom nézőpontjait; |
| --- | --- |

13.

Ajánlások

Egyéni elbírálás

| 14. | emlékeztet arra, hogy az áldozatok jogairól szóló irányelv egyik legfontosabb célkitűzése az, hogy az EU-ban mindenütt javítsa a bűncselekmények áldozatainak helyzetét, és hogy az áldozatokat helyezze a büntető igazságszolgáltatási rendszer középpontjába; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg a gyűlölet-bűncselekmények, többek között az LMBTI személyek elleni támadások vagy rasszista indíttatású bűncselekmények áldozatainak jogait; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza az egyéni elbírálás rendkívüli fontosságát, amelynek köszönhetően az áldozat már a jogi eljárás kezdetétől tájékoztatásban részesül a jogairól és arról, hogy joga van önálló döntéseket hozni abban az eljárásban, amelyben részt vesz, ha pedig gyermek, akkor joga van a gyermekek esetében alkalmazandó különleges eljárási biztosítékokra; felhívja a tagállamokat, hogy kellő időben és megfelelően ültessék át jogszabályaikba az áldozatok egyéni értékelését, kezdve a hatáskörrel rendelkező hatósággal való első kapcsolatfelvételtől (ami az áldozatok sajátos szükségleteinek elismerése és azonosítása szempontjából fontos eljárási intézkedés), és később e sajátos szükségleteiknek megfelelő egyedi védelemben részesítsék őket, megelőzve a másodlagos és ismételt áldozattá válásukat, megfélemlítésüket és a velük szemben alkalmazott megtorlást; hangsúlyozza, hogy az aktuális támogatási szükségletek meghatározása érdekében az egyéni elbírálást rendszeresen felül kell vizsgálni, és hogy a bűncselekmény után megfelelő időtartamon belül a traumára adott reakciókkal kapcsolatos aktuális ismeretek alapján nyomon követési felülvizsgálatot is biztosítani kell az áldozatok számára; emlékeztet arra, hogy az emberkereskedelem áldozatainak és a szexuális erőszak gyermekáldozatainak eseteit különösen egyéni elbírálás alá kell vonni, tekintettel e bűncselekmények társadalmi, fizikai és pszichológiai következményeire; emlékeztet arra, hogy az egyéni elbírálás során a nemi szempontokat tekintetbe kell venni, mivel a nemi alapú erőszak női és LMBTQI áldozatai az újbóli áldozattá válás magas kockázata miatt különös figyelmet és védelmet igényelnek, és ezért egyedi intézkedéseket és szakértői támogatást kell biztosítani számukra; |
| --- | --- |

16.

Áldozatsegítő szolgáltatások

| 17. | sajnálja, hogy az áldozatsegítő szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében az áldozatok nehézséggel szembesülnek; sajnálja, hogy néhány tagállamban még mindig nem hoztak létre áldozatsegítő szolgáltatásokat; hangsúlyozza, hogy az áldozatokra vonatkozó jogoknak érvényesülnük kell és az áldozatsegítő szolgáltatásoknak elérhetőnek kell lenniük minden áldozat számára még abban az esetben is, ha az érintett személy még nem bizonyította, hogy bűncselekmény áldozata lett, illetve ha hivatalos eljárásra vagy intézkedésre még nem került sor az ügyben; felhívja a tagállamokat, hogy létesítsenek a nők számára menedékotthonokat és központokat, továbbá folyamatosan növeljék számukat és javítsák minőségüket, támogatva a nemi alapú erőszak bármely formájának áldozatává vált nőket, gondoskodva arról, hogy a súlyos erőszakot túlélt nőktől sohasem szabad megtagadni az elhelyezést; nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a szolgáltatásokat tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy megfelelőbben kielégítsék minden nő szükségleteit, különös figyelmet fordítva a fogyatékkal élő nőkre és a migráns nőkre, közöttük a hivatalos okmányokkal nem rendelkező migráns nőkre is; hangsúlyozza, hogy az ilyen szolgáltatásoknak tartalmazniuk kell az elhelyezéssel szorosan össze nem függő szakértői támogatást is, mint amilyen például a tájékoztatás és a tanácsadás, a bírósági kíséret és felkereső szolgáltatások; úgy véli, hogy a nők számára létesített menedékotthonokban a hét minden napján és bármely órában díjmentesen segítséget kell adni a közeli kapcsolatokban elkövetett erőszak valamennyi női áldozatának és gyermekeiknek annak érdekében, hogy biztonságban érezhessék magukat, és módjuk legyen feljelentést tenni a nemi alapú erőszak eseteiben; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a gyermekek és minden bűncselekmény – különösen az emberkereskedelem, a szexuális kizsákmányolás, a nemi alapú erőszak és a szexuális zaklatás – gyermekáldozatai egyéni elbírálására; emlékeztet arra, hogy az irányelv 22. cikkének (4) bekezdése értelmében a gyermekáldozatokat mindig olyan áldozatoknak kell tekinteni, akiknek a sérülékenységük miatt specifikus védelmi szükségleteik vannak; hangsúlyozza, hogy a gyermekek és a fiatalkorú áldozatokkal oly módon kell bánni, amely megfelelően figyelembe veszi kiszolgáltatottságukat; |
| --- | --- |

18.

Képzés

| 19. | hangsúlyozza, hogy további uniós szintű képzési programok biztosítása döntő fontossággal bír az eljárások tagállamok közötti összehangolása és egységesítése, valamint az európai polgárokkal való egyenlő bánásmód kialakítása szempontjából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak célzott képzés a terrorcselekmények áldozatait segítő személyek számára, valamint biztosítsák az ehhez szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak a nemi szempontokat megismertető képzést és iránymutatásokat a bűncselekmények áldozataival foglalkozó valamennyi szereplő, például a jogi eljárásban részt vevő személyek, rendőrök, ügyészek, bírák, egészségügyi szakemberek, szociális munkások és a civil társadalom szervezetei számára; bátorítja a tagállamokat, hogy e képzési célokra megfelelően használják fel az uniós forrásokat; felszólítja a tagállamokat különösen arra, hogy eleget tegyenek a rendőrtisztek képzésére vonatkozó valamennyi követelménynek, biztosítva, hogy a bűncselekmények kivizsgálásakor az érintett rendőrök képesek legyenek az egyéni elbírálás megfelelő és a kellő időben történő lefolytatására; felhívja a tagállamokat, hogy előzzék meg a bűncselekmény áldozatává vált személyek újbóli vagy másodlagos áldozattá válását, tájékoztassák az áldozatokat jogaikról. és a rendelkezésükre álló szolgáltatásokról, valamint juttassák érvényre jogaikat, mivel mindezek a poszttraumatikus stressz csökkentésének eszközei; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak e képzést a civil társadalommal és a nem kormányzati szervezetekkel együttműködve az oktatási programok részévé kell tenniük, kötelező, célzott, rendszeres képzésben részesítve a bűncselekmények áldozataival a munkája során érintkező valamennyi személyt annak érdekében, hogy minden áldozattípus sajátos jellemzőit és szükségleteit figyelembe vevő szemléletmódot alakítsanak ki, segítsék a szakembereket az erőszak megelőzésében, valamint megfelelő támogatást bocsássanak a kiszolgáltatott csoportok, például a gyermekek, a nők, a nemi alapú erőszak áldozatai, az emberkereskedelem áldozatai, az LMBTI személyek és a fogyatékossággal élő személyek rendelkezésére; rámutat, hogy az irányelv célkitűzéseinek hatékony megvalósításához alapvetően fontos a személyre szabott képzés biztosítása; úgy véli, hogy e képzésnek iránymutatást kell tartalmaznia arról, miként védhetők meg az áldozatok a további zaklatástól, visszaéléstől és erőszaktól, és miként biztosítható fizikai és mentális integritásuk tiszteletben tartása; úgy véli továbbá, hogy minden képzési szakaszban hangsúlyt kell adni a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, mert ez az elv az irányelv egyik sarokköve; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet arra, hogy a bűncselekmények gyermekáldozatai különösen kiszolgáltatottak, ezért megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a gyermekekkel kapcsolatos bűncselekmények áldozataival foglalkozó szakemberek képzésére, különösen a szexuális visszaélés és a szexuális kizsákmányolás eseteiben, figyelembe véve a különböző korcsoportokkal összefüggő sajátos szükségleteket; hangsúlyozza, hogy e szakembereknek a gyermekekkel barátságos módon kell kommunikálniuk; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ösztönzi a Bizottságot, hogy töltse fel gyakorlati tartalommal a terrorizmus áldozatainak nemzetközi napját azáltal, hogy évente legalább kétszer nemzetközi találkozót szervez kifejezetten a tagállamok helyi, regionális és állami hatóságai közötti tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, valamint az áldozatok tanúságtételeinek összegyűjtése érdekében. úgy véli, hogy ez hozzájárulna az irányelv gyors, egységes és teljes körű átültetéséhez, a közös alkalmazási problémák korai azonosításához és a figyelemfelkeltő képesség folyamatos értékelésére irányuló folyamathoz, olyan operatív dimenziót teremtve, amely kifejezésre juttatja a szolidaritást és az áldozatok intézményi és társadalmi támogatását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi szakemberek kulcsszerepet játszanak a családon belüli erőszak áldozatainak észlelésében, mivel a szoros kapcsolatban élő nőkkel szemben elkövetett erőszak a fizikai és mentális egészségre egyaránt hosszú távú hatást gyakorol; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az áldozatsegítő szolgáltatásokra és az áldozatok jogaira vonatkozó információk hozzáférhetők legyenek az egészségügyi szakemberek számára, és hogy az áldozatok hatékony segítése érdekében bocsássanak egyedi, célzott képzési lehetőségeket az egészségügyi szakemberek széles skálája – körzeti orvosok, sürgősségi segélyre szakosodott orvosok, nővérek, gyógyászati asszisztensek, klinikai szociális munkások és betegfogadó alkalmazottak – számára, hogy módjuk legyen a lehetséges visszaélések eseteinek azonosítására, és bátoríthassák a női áldozatokat arra, hogy felvegyék a kapcsolatot az illetékes hatósággal; |
| --- | --- |

24.

Határokon átnyúló dimenzió

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy az áldozat állandó lakóhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban elkövetett súlyos bűncselekmény esetében – például ha az áldozat életét vesztette vagy súlyos sérülést szenvedett – bocsássanak pénzügyi és jogi segítséget a családtagok számára, különösen azokban az esetekben, amelyekben a családtagok nem rendelkeznek elégséges pénzügyi erőforrásokkal ahhoz, hogy az adott tagállamba utazzanak annak érdekében, hogy ott bíróság előtt megjelenjenek, a pszichológia segítségnyújtás költségét fedezzék vagy az áldozatot hazaszállítsák; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék egyszerűbbé a valamely országban nemi alapú erőszak ügyében meghozott ítéletek továbbításához kapcsolódó eljárásokat, és gyorsítsák fel a továbbítás folyamatát, különösen a nemzetközi házaspárok ügyében annak érdekében, hogy a házaspár két tagjának országa szerinti hatóságok minél előbb meg tudják hozni a megfelelő intézkedéseket, és meg tudják akadályozni, hogy a szülői felügyeleti jogot esetleg egy másik országban nemi alapú erőszak ügyében terhelt fél részére adják meg; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fejlesszék tovább az áldozatok jogait, hogy az EU vezető szerepet játszhasson az áldozatok jogainak védelmében; |
| --- | --- |

27.

Eljárási jogok

| 28. | kiemeli, hogy az áldozat számára ingyenes jogi segítséget kell nyújtani, és emellett a bürokratikus terheket is a lehető legalacsonyabbra kell szorítani; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja különösen a tagállamokat, hogy hozzanak létre a bűncselemények bizalmas és névtelen bejelentésére szolgáló eljárásokat, különösen a fogyatékossággal élő személyekkel és kiskorúakkal szemben elkövetett szexuális visszaélés eseteiben azzal a céllal, hogy nyomon lehessen követni a bejelentéseket és meg lehessen állapítani azok összesített számát, valamint biztosítva, hogy az okmányokkal nem rendelkező áldozatok a bevándorlással kapcsolatos következmények kockázata nélkül bejelentést tehessenek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy a büntetőeljárások minden egyes szakaszában fokozottan alkalmazzanak olyan intézkedéseket, amelyek szavatolják a gyermekáldozatok védelmét, többek között a nemi alapú erőszak áldozatává vált gyermekek sajátos szükségleteinek kielégítését, különösen azokban az esetekben, amikor a gyermek anyját az anya élettársa meggyilkolta, valamint biztosítsák, hogy a gyermekek a továbbiakban is segítséget, szociális és pszichológiai támogatást kapjanak annak megakadályozása érdekében, hogy másodlagos viktimizáció kockázata fenyegesse őket; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a gyermekáldozatokkal kapcsolatos bűncselekmények bejelentésére szolgáló nemzeti segélyvonalak szerepét, mivel ritka, hogy a gyermekek maguk jelentik be azokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a tagállamokat, hogy a felügyeleti és láthatási jogok meghatározásakor vegyék figyelembe a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak, ezen belül a családon belüli súlyos erőszak eseteit, és úgy véli, hogy az áldozatoknak nyújtott védelem és támogató szolgáltatások vonatkozásában ugyancsak figyelembe kell venni a gyermek tanúk jogait és szükségleteit is; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékezteti a tagállamokat arra a rendelkezésre, amelynek értelmében ingyenes fordítási és tolmácsolási szolgáltatásokat kell biztosítaniuk, és felhívja a figyelmet arra, hogy az áldozatokat megillető hatékony védelem akadályozásának és a velük szembeni elleni hátrányos megkülönböztetés formájának minősülhet az, ha a tájékoztatás nem áll más nyelveken is rendelkezésre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt és működjenek együtt az áldozatok uniós rendelkezésekben rögzített jogainak szélesebb közönséggel való megismertetését célzó tájékoztatási kampányokban, amelyek kitérnek a gyermekáldozatok sajátos szükségleteire is; hangsúlyozza, hogy e figyelemfelhívó kampányokat iskolákban is meg kell szervezni annak érdekében, hogy tájékoztassák a gyermekeket a jogaikról, valamint hogy eszközöket biztosítsanak a számukra bármely bűncselekmény felismerésére, amelynek áldozatai vagy tanúi lehetnek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak kampányokat, amelyek bátorítják a nőket és az LMGTQI személyeket a nemi alapú erőszak bármely formájának bejelentésére, aminek köszönhetően védelemben részesülhjenek és megkapják a szükséges támogatást; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy osszák meg egymással az áldozatorientált megközelítéssel kapcsolatos bevált gyakorlataikat, amelyeket a rendőrök a mindennapi munkájukban alkalmazhatnak; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy regionális és nemzeti szinten egyaránt indítsanak tudatosító kampányokat az igazságszolgáltatási rendszerben és a médiában annak érdekében, hogy megelőzzék a nemi alapú erőszak eseteit és az újbóli áldozattá válást, és mozdítsák elő a közvélemény kulturális változását annak érdekében, hogy elkerüljék az áldozathibáztató hozzáállást vagy magatartásformákat, amelyek további traumát okozhatnak bizonyos bűncselekmények, például a nemi alapú erőszak és a szexuális erőszak áldozatainak; felhívja a tagállamokat a magánszektor, az információtechnológiai szektor és a média ösztönzésére arra, hogy maximálisan használják ki a lehetőségeiket, és vegyenek részt a nőkkel szembeni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzésében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a tagállamokat a bevált gyakorlatok megosztására olyan mechanizmusok kialakítása tekintetében, amelyek az áldozatok számára megkönnyítik az általuk elszenvedett bűncselekmények bejelentését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be konkrét intézkedéseket a tömeges sérüléssel járó támadások esetére, lehetővé téve egyszerre sok áldozat részvételét egyetlen büntetőeljárásban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy külön figyelmet kell fordítani a megfélemlítés és a megtorlás veszélyére, valamint arra, hogy ‒ a kihallgatás és a vallomástétel során is ‒ meg kell óvni az áldozatok méltóságát és testi épségét, annak meghatározása érdekében, hogy a büntetőeljárás során esetükben alkalmazzanak-e (és ha igen, milyen mértékben) védelmi intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az áldozatok kötelező jelleggel folyamatos tájékoztatást kapjanak az elkövetőkkel szemben indított büntetőjogi eljárások fejleményeiről, különösen, amikor a bíróság kimondja a szabadságvesztésre vonatkozó ítéletet, illetve amikor büntetésüket letöltve szabadulnak; |
| --- | --- |

39.

Intézményi perspektíva

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse az irányelvben meghatározott jelentéstételi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli annak fontosságát, hogy minden bűncselekmény vonatkozásában releváns, lebontott és összehasonlítható adatokat bocsássanak rendelkezésre, különösen a nőkkel szembeni erőszak és az emberkereskedelem esetében, hogy biztosítsák a probléma jobb megértését, és hogy ismertebbé tegyék, értékeljék és javítsák a tagállamok áldozatokat segítő intézkedéseit; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy orvosolja az irányelv végrehajtásával kapcsolatos igazságügyi és gyakorlati hiányosságokat a különböző áldozatvédelmi eszközök – mint például az európai védelmi határozatról szóló 2011/99/EU irányelv, az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről, valamint az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv, a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv, valamint a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az EU-ban történő befagyasztásáról és elkobzásáról szóló 2014/42/EU irányelv – megfelelő kölcsönhatásai révén; felszólítja a tagállamokat és az EU-t, hogy a nők és lányok elleni erőszak megelőzése és az áldozatok védelme érdekében ratifikálják és teljes körűen hajtsák végre az Európa Tanács Isztambuli Egyezményét (15) annak érdekében, hogy megelőzzék és felszámolják a nők és lányok elleni erőszakot és biztosítsák, hogy Európában az áldozatok maradéktalanul érvényesíteni tudják jogaikat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy építsen be ágazati vizsgálatokat a nyomon követési és jelentéstételi tevékenységeibe, biztosítva az irányelv egységes alkalmazását valamennyi áldozat védelme érdekében, függetlenül attól, hogy az áldozattá válás milyen alapon (például fajra, bőrszínre, vallásra, nemre, nemi identitásra, nemi önkifejezésre, szexuális irányultságra, nemi jellegre, fogyatékosságra, migrációs státuszra vagy bármely egyéb státuszra vonatkozó okokból) következett be, illetve mely sajátos jellemzői vannak; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy az „áldozat” fogalma az áldozatok családtagjaira is kiterjed, és felszólítja a tagállamokat, hogy a „családtagok” kifejezést – és más kulcsfontosságú kifejezéseket, többek között a „különösen kiszolgáltatott” személy fogalmát – szélesen értelmezzék annak érdekében, hogy ne szűkítsék szükségtelenül a potenciális jogosultaknak tekinthető személyek körét; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az írásbeli és szóbeli kommunikáció egyszerű nyelvhasználati normák szerint történjen, alkalmazkodva a kiskorúakhoz és a fogyatékossággal élő személyekhez, olyan nyelven, amelyet az áldozatok megértenek, így az áldozatok a büntetőeljárások előtt, alatt és után egyaránt átfogó, megfelelő és célzott tájékoztatást kapjanak; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy olyan esetekben, amikor a jogok gyakorlása korlátozott időszakhoz van kötve, figyelembe vegyék a fordításból és tolmácsolásból származó késedelmeket; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja – a nemi alapú erőszak gyakori formájáról lévén szó, amely esetében különleges preventív intézkedésekre van szükség – azt a hét tagállamot, amelyek eddig még nem tették meg, hogy minősítsék a zaklatást bűncselekménynek, amint erre felszólít az Isztambuli Egyezmény 34. cikke, és támaszkodva az áldozatok védelméről szóló irányelv vonatkozó rendelkezéseire, többek között a magánélet védelméhez való jogról, a védelemhez való jogról és különösen az elkövetővel vagy adott esetben más potenciális elkövetőkkel vagy bűntársakkal való érintkezés elkerülésének jogáról szóló előírásokra; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja az államokat, hogy előzzék meg a támadóhoz kapcsolódó szociális közeg részéről megnyilvánuló megalázásból és az áldozat becsülete elleni támadásokból fakadó további viktimizációt; emlékeztet arra, hogy ezek a megnyilvánulások másodlagos viktimizációt valósítanak meg, és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 10. cikke (2) bekezdésének, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően nem tartoznak a szabad véleménynyilvánítás tárgykörébe (16); |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a támadás bejelentésére sürgősségi információs telefonvonal álljon rendelkezésre és ez lehetőleg legyen része a 112-es európai segélyhívó számon elérhető szolgáltatásoknak, és rendelkezésekben írják elő az idegen nyelven történő segítségnyújtást; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre nemzeti jogukban az áldozatok jogairól szóló irányelv 22. cikkét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy amennyiben a terrorista támadás áldozata nem rendelkezik állandó lakóhellyel abban a tagállamban, ahol a cselekmény történt, úgy az áldozat támogatásának elősegítése érdekében ennek a tagállamnak együtt kell működnie az állandó lakóhely szerinti tagállammal; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy a hét minden napján 24 órában biztosítsanak ingyenesen nemzeti segélyvonalakat a nemi alapú erőszak áldozatául esett nők és LMBTQI személyek számára; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy áldozatsegítő szolgáltatásokkal – többek között pszichológiai támogatással a büntetőügyi eljárások előtt, alatt és után egyaránt – szavatolják a segítséget az áldozatok számára; hangsúlyozza a civil társadalom fontos szerepét az áldozatok támogatásában; úgy véli azonban, hogy az áldozatok számára nyújtandó alapvető szolgáltatások tekintetében a kormányoknak nem csupán a nem kormányzati szervezetekre (a „voluntarizmusra”) kell támaszkodniuk; nyomatékosan kéri, hogy a tagállamok biztosítsák a nők jogait és az áldozatok jogait képviselő nem kormányzati szervezetek rendelkezésére álló finanszírozás és egyéb források növelését, és hogy teremtsenek kapacitást áldozatvédelmi mechanizmusok kifejlesztésére, bevonva e folyamatba az igazságszolgáltatási hatóságokat, az egészségügyi és szociális szolgálatokat és a civil társadalmat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólítja a tagállamokat, hogy vészhelyzeti válaszintézkedési tervben nyújtsanak szakértői támogatást a terrorizmus áldozatainak annak biztosítása érdekében, hogy mind a támadás után azonnal, mind pedig hosszú távon megkapják a megfelelő támogatási szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be konkrét intézkedéseket azon áldozatok tájékoztatásának biztosítására, akik nem rendelkeznek állandó lakhellyel a terrortámadás elkövetése szerinti tagállamban; úgy véli, hogy az ilyen intézkedéseknek különös figyelmet kell fordítaniuk az adott tagállamban állandó lakóhellyel nem rendelkező áldozatokat a büntetőjogi eljárások során megillető jogokra és kártérítésre; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy mindig lépjenek fel a büntetlenséggel szemben, és biztosítsák az elkövetők igazságszolgáltatás elé állítását, mert az áldozatok csak így érezhetik, hogy védelemben részesülnek; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy több ágazatot átfogó módon dolgozzanak azoknak a rendszerszintű tényezőknek az azonosításán és kezelésén, amelyek hozzájárulnak a kiszolgáltatott helyzetű és/vagy nagymértékű hátrányos megkülönböztetéssel szembesülő emberek újbóli áldozattá válásához, ha ugyanis ezt nem teszik meg, akkor az súlyos hatást gyakorolhat az áldozat pszichológiai felépülési folyamatára; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre jogi mechanizmusokat a konkrét terrorcselekmények dicsőítésének büntetendőségére abban az esetben, ha az megalázza az áldozatokat, és másodlagos áldozattá válást okozhat azzal, hogy sérti az áldozatok méltóságát és felépülését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a terrorizmus áldozatainak, mint a demokratikus pluralizmus védelmét jelképező személyeknek, kiemelt helyet kell biztosítani az európai társadalomban; kéri e célból konferenciák és emlékező rendezvények szervezését, valamint audiovizuális anyagok készítését az európai polgárok tudatosságának növelése érdekében, továbbá kéri az áldozatokkal kapcsolatos hivatalos ügyintézés céljaira szolgáló európai nyilvántartás létrehozását; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemi alapú erőszak – beleértve a szexuális erőszak – áldozatainak erőteljesebb védelmét, javítva az igazságszolgáltatáshoz való jogukat és a büntetőeljárások hatékonyságát; |
| --- | --- |

58.

| 59. | emlékeztet a terrortámadások áldozatainak sajátos helyzetére, ami egyedi besorolást és egyedi szükségletek kielégítését igényli; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki irányelvet kifejezetten a terrorizmus áldozatainak védelméről; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a tagállamokat, hogy a sajátos szükségletekkel rendelkező áldozatok, például a gyermekek, a nemi alapú erőszak áldozatául esett nők, az emberkereskedelem áldozatai, az LGBTI-személyek és a fogyatékkal élő emberek számára nyújtott célzott támogatás részeként nyújtsanak áldozatsegítő szolgáltatásokat, például traumakezelést és tanácsadást, valamint biztosítsanak hozzáférést a szükséges egészségügyi (közöttük a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos) szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja a tagállamokat megfelelő minőségellenőrzési mechanizmusok létrehozására annak értékelése kapcsán, hogy a bűncselekmények áldozatok általi bejelentésének ösztönzése és az áldozatok hatékony védelme céljával nyújtott támogatási szolgáltatásaik megfelelnek-e az irányelvben foglalt, a nemi szempontokat figyelembe vevő, nő- és gyermekbarát követelményeknek; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy segítsék az áldozatokat jogi, pénzügyi és gyakorlati problémáik megoldásában, valamint az újbóli áldozattá válás kockázatának elhárításában; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy népszerűsítse az „InfoVictims” elnevezésű uniós finanszírozású projektet mint olyan potenciális eszközt, amely tájékoztatja az áldozatokat a büntetőeljárásokról, különböző kommunikációs eszközöket, például tájékoztatókat és posztereket használva; úgy véli, hogy e projekt javítja a bűncselekmények áldozatainak tájékoztatásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre összehangolt mechanizmusokat a területükön elkövetett terrortámadások áldozatává vált személyekre vonatkozó információk gyűjtésére, valamint egyablakos rendszer létrehozása és továbbfejlesztése révén bocsássanak az áldozatok rendelkezésére internetes portált és sürgősségi segélyhívó vonalat, illetve más kommunikációs eszközöket, például e-mailt vagy multimédiás üzenetközvetítő eszközöket, térítésmentesen és bizalmasan működő, könnyen hozzáférhető segítő szakszolgálat közreműködésével biztonságos, személyre szabott, egyedi és érdemleges, a felhasználó szükségleteivel összhangban álló tájékoztatást biztosítva az áldozatok számára; hangsúlyozza, hogy e szolgálatnak az áldozatok sajátos szükségleteit figyelembe véve kell támogatást nyújtania, például érzelmi és pszichológiai segítséget, jogi, pénzügyi és gyakorlati tanácsadást és tájékoztatást, továbbá segíteni kell az áldozatokat a különböző közigazgatási szervekkel való kapcsolattartásban, szükség esetén képviseletüket is ellátva, éspedig nemcsak a támadást közvelenül követően, hanem a büntetőeljárások során is; valamint segítséget kell nyújtania a kártérítési igénnyel kapcsolatos nemzeti eljárások során is; |
| --- | --- |

64.

| 65. | felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül vezessenek be megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék az áldozatok és családtagjaik magánélete elleni, különösen a nyomozási tevékenységgel kapcsolatos és a jogi eljárások során bekövetkező esetleges támadásokat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jelenlegi európai igazságügyi portált alakítsa át olyan felhasználóbarát platformmá, amely tömör és könnyen érthető tájékoztatást ad az áldozatoknak a jogaikról és az általuk követendő eljárásról; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felszólítja a tagállamokat, hogy – a véleménynyilvánítás szabadságának teljes tiszteletben tartása mellett – a médiával és az újságírókkal közösen vállaljanak kötelezettséget arra, hogy terrortámadás esetén önszabályozó intézkedéseket elfogadva garantálják az áldozatok és családtagjaik magánéletének védelmét, elismerik az áldozatokat segítő és támogató szolgáltatásokat nyújtó szervezetekkel folytatott együttműködés értékét, és segítenek az áldozatoknak a rivaldafénybe kerüléssel kapcsolatos nehézségeik kezelésében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a tagállamokat koordinációs mechanizmusok létrehozására annak biztosítása érdekében, hogy az áldozatok számára a bűncselekmény elkövetését közvetlenül követően nyújtott, a nemi szempontokat is figyelembe vevő támogatás és a hosszú távon szükséges segítségnyújtás közötti átmenet minél gördülékenyebb legyen; emlékeztet arra, hogy az áldozatok számára szükséges segítő szolgáltatások többségét biztosító helyi és regionális hatóságokat a tervezés, a döntéshozás és a végrehajtás minden szakaszában be kell vonni; hangsúlyozza, hogy mivel különböző szervezetek különböző szakaszokban nyújtanak segítő szolgáltatásokat, ezért a fent említett mechanizmusokkal elsősorban a segítség huzamos ideig tartó folyamatosságát kell szavatolni; úgy véli, hogy emellett e mechanizmusoknak határokon átnyúló funkciókkal is rendelkezniük kell annak érdekében, hogy akkor is nyújtsanak áldozatsegítő szolgáltatásokat és garantálják az áldozat tájékoztatáshoz, segítségnyújtási szolgáltatáshoz és a lakóhelyén történő kártérítéshez való jogát, ha a bűncselekmény elkövetésére az áldozat lakóhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban került sor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólítja a tagállamokat, hogy terrortámadás esetén hozzanak létre koordinációs központokat, tömörítve a kellő tapasztalattal rendelkező szervezetek képviselőit és szakértőket, akik információkat, támogatást és gyakorlati szolgáltatásokat nyújtanak az áldozatoknak, valamint családjaiknak és hozzátartozóiknak. hangsúlyozza, hogy a szolgáltatásoknak bizalmasnak, díjmentesnek és a terrorizmus valamennyi áldozata számára könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük és különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  a) | érzelmi és pszichológiai szakszolgálat, beleértve a traumakezelést és konkrétan a terrorizmus áldozatainak szükségeihez igazodó tanácsadást; |
| --- | --- | --- |

69.

a)

érzelmi és pszichológiai szakszolgálat, beleértve a traumakezelést és konkrétan a terrorizmus áldozatainak szükségeihez igazodó tanácsadást;

| b) | szakmai átképzési szolgáltatásokat az új munkahely keresése vagy az életpálya módosítás szándéka során sérülést és hátrányt szenvedő áldozatok segítésére; |
| --- | --- |

b)

szakmai átképzési szolgáltatásokat az új munkahely keresése vagy az életpálya módosítás szándéka során sérülést és hátrányt szenvedő áldozatok segítésére;

| c) | az áldozatok számára biztonságos virtuális kapcsolatok biztosítása más áldozatokkal és áldozatsegítő csoportokkal; |
| --- | --- |

c)

az áldozatok számára biztonságos virtuális kapcsolatok biztosítása más áldozatokkal és áldozatsegítő csoportokkal;

| d) | közösségi alapú támogatási szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

közösségi alapú támogatási szolgáltatások;

| e) | a családtagokat tájékoztató szolgáltatások az áldozatok és maradványaik azonosításáról és a maradványok hazaszállításáról; |
| --- | --- |

e)

a családtagokat tájékoztató szolgáltatások az áldozatok és maradványaik azonosításáról és a maradványok hazaszállításáról;

| 70. | sajnálja, hogy az Isztambuli Egyezményhez képest az áldozatokról szóló irányelv alkalmazási köre a nemi alapú erőszak áldozatait (köztük a női nemi szervek megcsonkítását elszenvedett személyeket) illetően korlátozottabb; üdvözli ugyanakkor az irányelvben előírt szigorúbb elszámoltathatósági mechanizmusokat, és hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak áldozatainak nyújtott védelem maximalizálása érdekében a két jogi eszközt együttesen kell előmozdítani; |
| --- | --- |

70.

| 71. | bátorítja a tagállamokat, hogy bocsássanak megfelelő tájékoztató anyagokat és ingyenes jogi segítségnyújtást a terrorizmus büntetőeljárásban is részt vevő áldozatainak rendelkezésére annak érdekében, hogy kártérítésben részesülhessenek; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a terrorcselekmények áldozatainak segítségnyújtására szolgáló európai alap létrehozásáról; |
| --- | --- |

72.

| 73. | felkéri az uniós tagállamokat, hogy hozzanak létre:






  a) | kifejezetten e célból létrehozott honlapot, amelyen tegyék elérhetővé a területükön elkövetett terrortámadások következtében létrehozott segítségnyújtási szolgáltatásokra vonatkozó valamennyi nyilvános információt, többek között az alábbi, sürgősségi alapon közzéteendő tájékoztatásokat; az áldozatok, családtagok és a nyilvánosság számára a terrortámadást követően nyújtandó támogatásért és tájékoztatásért felelős minden szervezet kapcsolattartási adatai, valamint a támadásról és a támadásra adott válaszként hozott intézkedésekről szóló tájékoztatás, ideértve a hiányzó áldozatok felkutatására, a velük való kapcsolat felvételére és a hazatérésüket segítő intézkedésekre vonatkozó szóló információkat, különösen az alábbiak vonatkozásában:






  i. | tájékoztatás a támadás következményeképpen elveszített vagyontárgyak visszaszerzésének módjáról; |
| --- | --- | --- | --- |

73.

a)

kifejezetten e célból létrehozott honlapot, amelyen tegyék elérhetővé a területükön elkövetett terrortámadások következtében létrehozott segítségnyújtási szolgáltatásokra vonatkozó valamennyi nyilvános információt, többek között az alábbi, sürgősségi alapon közzéteendő tájékoztatásokat; az áldozatok, családtagok és a nyilvánosság számára a terrortámadást követően nyújtandó támogatásért és tájékoztatásért felelős minden szervezet kapcsolattartási adatai, valamint a támadásról és a támadásra adott válaszként hozott intézkedésekről szóló tájékoztatás, ideértve a hiányzó áldozatok felkutatására, a velük való kapcsolat felvételére és a hazatérésüket segítő intézkedésekre vonatkozó szóló információkat, különösen az alábbiak vonatkozásában:

i.

tájékoztatás a támadás következményeképpen elveszített vagyontárgyak visszaszerzésének módjáról;

| ii. | az áldozatok szokásos pszichológiai reakciói a támadásra és az áldozatoknak szóló iránymutatás a negatív reakciók mérséklésének módjairól, valamint tájékoztatás a szemmel nem látható esetleges sérülésekről, például halláskárosodásról; |
| --- | --- |

ii.

az áldozatok szokásos pszichológiai reakciói a támadásra és az áldozatoknak szóló iránymutatás a negatív reakciók mérséklésének módjairól, valamint tájékoztatás a szemmel nem látható esetleges sérülésekről, például halláskárosodásról;

| iii. | tájékoztatás az azonosító okmányok pótlásának lehetőségéről; |
| --- | --- |

iii.

tájékoztatás az azonosító okmányok pótlásának lehetőségéről;

| iv. | tájékoztatás pénzügyi segítség, kártérítés vagy kormányzati juttatások szerzésének lehetőségeiről; |
| --- | --- |

iv.

tájékoztatás pénzügyi segítség, kártérítés vagy kormányzati juttatások szerzésének lehetőségeiről;

| v. | tájékoztatás a terrorizmus áldozatainak és családtagjainak konkrét jogairól, ideértve a bűnügyi eljárások keretében fennálló jogokról, az áldozatok jogairól szóló irányelvben leírtak szerint; |
| --- | --- |

v.

tájékoztatás a terrorizmus áldozatainak és családtagjainak konkrét jogairól, ideértve a bűnügyi eljárások keretében fennálló jogokról, az áldozatok jogairól szóló irányelvben leírtak szerint;

| vi. | minden egyéb információ, ami szükséges lehet ahhoz, hogy az áldozatok tájékozottak legyenek jogaikról, biztonságukról, illetve a rendelkezésükre álló szolgáltatásokról; |
| --- | --- |

vi.

minden egyéb információ, ami szükséges lehet ahhoz, hogy az áldozatok tájékozottak legyenek jogaikról, biztonságukról, illetve a rendelkezésükre álló szolgáltatásokról;

| b) | a terrortámadások áldozatai és családtagjai részére rendelkezésre álló, az áldozatoknak információkat nyújtó magán weboldal, amely nem nyilvános; |
| --- | --- |

b)

a terrortámadások áldozatai és családtagjai részére rendelkezésre álló, az áldozatoknak információkat nyújtó magán weboldal, amely nem nyilvános;

| c) | annak megtervezése, hogy miként tájékoztassák a családtagokat az áldozatok helyzetéről; |
| --- | --- |

c)

annak megtervezése, hogy miként tájékoztassák a családtagokat az áldozatok helyzetéről;

| d) | egységes adatgyűjtés az áldozatokról az áldozatok fogadásáért, kezeléséért és segítéséért felelős valamennyi hatóság és szervezet részéről; az információkat a terrortámadásra adott válaszban részt vevő és az áldozatokat és családjaikat támogató valamennyi szervezet igényeinek megfelelően kell gyűjteni; |
| --- | --- |

d)

egységes adatgyűjtés az áldozatokról az áldozatok fogadásáért, kezeléséért és segítéséért felelős valamennyi hatóság és szervezet részéről; az információkat a terrortámadásra adott válaszban részt vevő és az áldozatokat és családjaikat támogató valamennyi szervezet igényeinek megfelelően kell gyűjteni;

| 74. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzák létre az áldozatsegítő szolgáltatások nemzeti hálózatát az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szervezetek közötti együttműködés javítása érdekében, és kezdeményezzék munkacsoportok létrehozását a bevált gyakorlatok megosztása, képzések kidolgozása, valamint a hatóságok és a bűncselekmények áldozatai közötti kommunikáció javítása érdekében; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson párbeszédet a tagállamokkal annak érdekében, hogy csökkentsék az egyes tagállamokban a terrortámadások áldozatainak nyújtott nemzeti pénzügyi kártérítés összegei között tapasztalható jókora eltéréseket (17); |
| --- | --- |

75.

| 76. | hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy a tagállamok tiszteletteljes, kíméletes és szakszerű módon kommunikáljanak az áldozatokkal, bátorítva őket, hogy bejelentsék a bűncselekményeket a bűnüldöző szerveknek vagy az orvosi ellátást biztosító személyeknek; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a 112-es segélyvonal a fogyatékossággal élő személyek számára is maradéktalanul hozzáférhető legyen, és hogy induljanak kampányok e szolgáltatás széles körű megismertetése érdekében; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő európai stratégiát a nemi alapú erőszak minden formájának megelőzésére és felszámolására vonatkozóan, és hogy e stratégia foglaljon magába olyan jogi aktust is, amely támogatást biztosít a tagállamok számára a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi formájának megelőzésében és felszámolásában; ismételten felhívja a Tanácsot arra, hogy aktiválja az „áthidaló klauzulát”, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak (és a nemi alapú erőszak egyéb formái) is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények közé tartozzon; |
| --- | --- |

78.

| 79. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat a megfelelő kártérítési összegeknek az elkövetőktől történő behajtására; |
| --- | --- |

79.

| 80. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal és más érintett szereplőkkel, többek között a civil társadalom képviselőivel maradéktalanul együttműködve hatékonyan hajtsák végre az áldozatok jogairól szóló irányelv valamennyi rendelkezését, biztosítva a szükséges gazdasági és pénzügyi erőforrásokat; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felszólítja a Bizottságot, hogy a személyes biztonság védelmét, valamint az egyének nemi alapú és interperszonális erőszakkal szembeni védelmét prioritásként vegye fel az európai biztonsági stratégiába; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  HL L 131., 2017.5.20., 11. o.

(2)  HL L 131., 2017.5.20., 13. o.

(3)  HL L 82., 2001.3.22., 1. o.

(4)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

(5)  HL L 132., 2016.5.21., 1. o.

(6)  HL L 181., 2013.6.29., 4. o.

(7)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(8)  HL L 338., 2011.12.21., 2. o.

(9)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(10)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0501.

(12)  HL L 127., 2014.4.29., 39. o.

(13)  HL L 261., 2004.8.6., 15. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0329.

(15)  Ld. az Isztambuli Egyezmény megkötéséről szóló, 2017. szeptember 12-i európai parlamenti állásfoglalást.

(16)  A Törvényszék C-573 sz. ügyben (Féret kontra Belgium) 2009. július 16-án hozott ítélete.

(17)  A nemzeti pénzügyi kártérítés egyes tagállamokban szimbolikus (egy EUR), más tagállamokban pedig elérheti, sőt meghaladja a 250 000 EUR összeget.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/128

---

P8_TA(2018)0230

Éves jelentés a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása a közös kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről (2017/2070(INI))

(2020/C 76/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem: a felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című közleményére,

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 13-i jelentésére „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia végrehajtásáról (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. szeptember 13-i jelentésére „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia végrehajtásáról (COM(2017)0491),

| — | tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. november 9-i jelentésére a szabadkereskedelmi megállapodások 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti végrehajtásáról (COM(2017)0654),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatára,

| — | tekintettel Jean-Claude Junckernek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló 2017. szeptember 13-i beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jean-Claude Junckernek, a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló 2017. szeptember 13-i beszédére,

| — | tekintettel a WTO 11. miniszteri konferenciáját (Buenos Aires, 2017. december 10–13.) előkészítő többoldalú tárgyalásokról szóló 2017. november 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 11. miniszteri konferenciáját (Buenos Aires, 2017. december 10–13.) előkészítő többoldalú tárgyalásokról szóló 2017. november 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális és környezetvédelmi normákról, az emberi jogokról és a vállalati felelősségvállalásról szóló 2010. évi parlamenti ajánlások végrehajtásáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) irányuló tárgyalásokról szóló európai parlamenti ajánlásokat tartalmazó, 2016. február 3-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelem és az uniós kereskedelmi politikák globális értékláncokra gyakorolt hatásáról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2017. november 15-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2017. november 15-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális kereskedelmi stratégia felé” című 2017. december 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2017. március 16-i álláspontjára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2017. március 16-i álláspontjára (8),

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2016. október 4-i álláspontjára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2016/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében az első olvasat során kialakított 2016. október 4-i álláspontjára (9),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottság „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című 2006. május 24-i közleményére (COM(2006)0249, SEC(2006)0643), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című 2006. május 24-i közleményére (COM(2006)0249, SEC(2006)0643),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2017. május 16-i 2/15. számú véleményére a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) 2017. május 16-i 2/15. számú véleményére a Szingapúrral kötendő szabadkereskedelmi megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről,

| — | tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló, 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodások uniós mezőgazdasági ágazatra gyakorolt kumulatív hatásáról szóló, 2016. november 15-i bizottsági tanulmányra;

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló 2015. július 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2015)0144),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, amely tiltja a rabszolgaságot és a szolgaságot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, amely tiltja a rabszolgaságot és a szolgaságot,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0166/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0166/2018),

| A. | mivel a közös kereskedelempolitika olyan kereskedelmi megállapodásokból és jogalkotási eszközökből áll, amelyeknek célja, hogy biztosítsák az Unió offenzív és defenzív kereskedelmi érdekeit, előmozdítsák a fenntartható növekedést és a tisztességes munkahelyek létrehozását, biztosítsák az európai normák és szabályok tiszteletben tartását, garantálják az államok szabályozáshoz fűződő jogait és a polgárok jólétét, előmozdítsák az Unió értékeit; és mivel e célok tiszteletben tartása megköveteli az Unió kereskedelempolitikájának helyes irányultságát és annak tisztességesebb és átláthatóbb módon történő teljes körű és hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

A.

mivel a közös kereskedelempolitika olyan kereskedelmi megállapodásokból és jogalkotási eszközökből áll, amelyeknek célja, hogy biztosítsák az Unió offenzív és defenzív kereskedelmi érdekeit, előmozdítsák a fenntartható növekedést és a tisztességes munkahelyek létrehozását, biztosítsák az európai normák és szabályok tiszteletben tartását, garantálják az államok szabályozáshoz fűződő jogait és a polgárok jólétét, előmozdítsák az Unió értékeit; és mivel e célok tiszteletben tartása megköveteli az Unió kereskedelempolitikájának helyes irányultságát és annak tisztességesebb és átláthatóbb módon történő teljes körű és hatékony végrehajtását;

| B. | mivel a fejlesztési politikáról szóló 2017. évi konszenzussal az Unió elkötelezte magát a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia mellett, amelynek célja a fenntartható fejlődés megvalósítása és az átalakulás meggyorsítása azáltal, hogy hangsúlyt helyez a fejlesztéspolitika horizontális elemeire, például a nemek közötti egyenlőségre, az ifjúságra, a beruházásra és a kereskedelemre, a fenntartható energia- és éghajlat-politikára, a jó kormányzásra, a demokráciára, a jogállamiságra és az emberi jogokra, a migrációra és a mobilitásra annak érdekében, hogy külső szakpolitikáinak mindegyike – többek között a közös kereskedelempolitika – révén hozzájárulhasson az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében meghatározott célokhoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a fejlesztési politikáról szóló 2017. évi konszenzussal az Unió elkötelezte magát a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia mellett, amelynek célja a fenntartható fejlődés megvalósítása és az átalakulás meggyorsítása azáltal, hogy hangsúlyt helyez a fejlesztéspolitika horizontális elemeire, például a nemek közötti egyenlőségre, az ifjúságra, a beruházásra és a kereskedelemre, a fenntartható energia- és éghajlat-politikára, a jó kormányzásra, a demokráciára, a jogállamiságra és az emberi jogokra, a migrációra és a mobilitásra annak érdekében, hogy külső szakpolitikáinak mindegyike – többek között a közös kereskedelempolitika – révén hozzájárulhasson az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjében meghatározott célokhoz;

| C. | mivel az Unió elkötelezett aziránt, hogy többek között kereskedelmi kapcsolatai útján is előmozdítsa a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munkának az ENSZ 2005. évi csúcstalálkozója zárónyilatkozatában és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa 2006. évi magas szintű ülésszakának miniszteri nyilatkozatában megállapított elvét; mivel az Európai Tanács több alkalommal is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy erősíteni kell a globalizáció szociális dimenzióját, és ezt figyelembe kell venni a különböző belső és külső politikákban és a nemzetközi együttműködésben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió elkötelezett aziránt, hogy többek között kereskedelmi kapcsolatai útján is előmozdítsa a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munkának az ENSZ 2005. évi csúcstalálkozója zárónyilatkozatában és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa 2006. évi magas szintű ülésszakának miniszteri nyilatkozatában megállapított elvét; mivel az Európai Tanács több alkalommal is hangsúlyozta annak fontosságát, hogy erősíteni kell a globalizáció szociális dimenzióját, és ezt figyelembe kell venni a különböző belső és külső politikákban és a nemzetközi együttműködésben;

| D. | mivel az Unió a világ vezető kereskedelmi hatalma és a világ legnagyobb egységes piaca, továbbá a világ legnagyobb áru- és szolgáltatásexportőre, és ez az ágazat 31 millió munkahelyet tart el Európában, 67%-kal többet, mint az 1990-es évek közepén; |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió a világ vezető kereskedelmi hatalma és a világ legnagyobb egységes piaca, továbbá a világ legnagyobb áru- és szolgáltatásexportőre, és ez az ágazat 31 millió munkahelyet tart el Európában, 67%-kal többet, mint az 1990-es évek közepén;

| E. | mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) az egyetlen olyan világméretű nemzetközi szervezet, amely a különféle gazdasági térségek vagy országok közötti kereskedelem globális szabályaival foglalkozik; |
| --- | --- |

E.

mivel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) az egyetlen olyan világméretű nemzetközi szervezet, amely a különféle gazdasági térségek vagy országok közötti kereskedelem globális szabályaival foglalkozik;

| F. | mivel a végrehajtás és az érvényesítés szakasza döntő és alapvető fontosságú az uniós kereskedelempolitika eredményességének biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a végrehajtás és az érvényesítés szakasza döntő és alapvető fontosságú az uniós kereskedelempolitika eredményességének biztosítása szempontjából;

| G. | mivel az uniós polgárok egyre inkább igénylik, hogy az uniós kereskedelempolitika gondoskodjon arról, hogy az uniós piacra kerülő árukat tisztességes és fenntartható feltételek mellett állítsák elő; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós polgárok egyre inkább igénylik, hogy az uniós kereskedelempolitika gondoskodjon arról, hogy az uniós piacra kerülő árukat tisztességes és fenntartható feltételek mellett állítsák elő;

| H. | mivel az európai vállalatok kedvezményekre jogosító kivitelük mintegy 70%-ában használják ki a kereskedelmi megállapodások keretében rendelkezésre álló vámkedvezményeket, míg partnereink esetében ez a kihasználtsági arány körülbelül 90%-os, és mivel a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházás serkentése érdekében alapvető fontosságú, hogy az európai vállalatok teljes mértékben kihasználják ezeket az előnyöket; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai vállalatok kedvezményekre jogosító kivitelük mintegy 70%-ában használják ki a kereskedelmi megállapodások keretében rendelkezésre álló vámkedvezményeket, míg partnereink esetében ez a kihasználtsági arány körülbelül 90%-os, és mivel a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházás serkentése érdekében alapvető fontosságú, hogy az európai vállalatok teljes mértékben kihasználják ezeket az előnyöket;

| I. | mivel a kkv-k az európai gazdaság motorjai, az Unió kivitelének 30%-át, munkahelyeinek pedig 90%-át adják, és mivel alapvető fontosságú, hogy teljes körűen bevonják őket az uniós kereskedelempolitika végrehajtásába, megerősítve ezáltal a kivitelben, az innovációban és a nemzetközi dimenzióban játszott szerepét; |
| --- | --- |

I.

mivel a kkv-k az európai gazdaság motorjai, az Unió kivitelének 30%-át, munkahelyeinek pedig 90%-át adják, és mivel alapvető fontosságú, hogy teljes körűen bevonják őket az uniós kereskedelempolitika végrehajtásába, megerősítve ezáltal a kivitelben, az innovációban és a nemzetközi dimenzióban játszott szerepét;

| J. | mivel az Unió a szolgáltatások legnagyobb exportőre a világon, és ebben az ágazatban az Unió kereskedelmi többlete 2000 óta megtízszereződött, és 2016-ban meghaladta a 120 milliárd eurót; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a szolgáltatások legnagyobb exportőre a világon, és ebben az ágazatban az Unió kereskedelmi többlete 2000 óta megtízszereződött, és 2016-ban meghaladta a 120 milliárd eurót;

| K. | mivel világos és pontos válaszokat kell adni a közös kereskedelempolitikáról és annak végrehajtásáról zajló nyilvános vita keretében felvetett kérdésekre; |
| --- | --- |

K.

mivel világos és pontos válaszokat kell adni a közös kereskedelempolitikáról és annak végrehajtásáról zajló nyilvános vita keretében felvetett kérdésekre;

| L. | mivel „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia szerint a közös kereskedelempolitika olyan értékalapú szakpolitika, amelynek célja többek között a jó kormányzás, az átláthatóság, a fenntartható fejlődés és a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok előmozdítása; |
| --- | --- |

L.

mivel „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia szerint a közös kereskedelempolitika olyan értékalapú szakpolitika, amelynek célja többek között a jó kormányzás, az átláthatóság, a fenntartható fejlődés és a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok előmozdítása;

| M. | mivel a kiszámíthatóság, az átláthatóság, a stabilitás és a tisztességesebb versenyfeltételek érdekében a kereskedelempolitikának összhangban kell lennie az Unió más külső és belső politikájával, valamint a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével, szem előtt tartva többek között az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia célkitűzéseit is; |
| --- | --- |

M.

mivel a kiszámíthatóság, az átláthatóság, a stabilitás és a tisztességesebb versenyfeltételek érdekében a kereskedelempolitikának összhangban kell lennie az Unió más külső és belső politikájával, valamint a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvével, szem előtt tartva többek között az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia célkitűzéseit is;

A kereskedelempolitika aktuális háttere

| 1. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi környezet alapvető változásokon ment át „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia közzététele óta, és új kihívásoknak, valamint konkrét feladatoknak kell megfelelni a kereskedelem terén; aggasztónak tartja egyes olyan protekcionista kereskedelmi gyakorlatok világszerte megfigyelhető terjedését, amelyek összeegyeztethetetlenek a WTO szabályaival, és ismételten kifejezi támogatását a nyitott, tisztességes, kiegyensúlyozott, fenntartható és szabályalapú kereskedelmi rendszer iránt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi az ázsiai kontinens gazdasági jelentőségének növekedését és az Egyesült Államok visszahúzódását a kereskedelem terén, ami bizonytalanságot gerjeszt a nemzetközi kereskedelemben, továbbá a nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos belföldi kritikákat és a tisztességes kereskedelemre vonatkozó igényt; felhívja a Bizottságot, hogy kereskedelempolitikáját igazítsa ki olyan módon, hogy kezelje ezeket a fejleményeket, és legyen reakcióképesebb és felelősségteljesebb, ezzel egyidejűleg pedig alakítson ki hosszú távú stratégiát a nemzetközi környezet említett változásai fényében; hangsúlyozza, hogy ebben a változó globális környezetben az európai polgárok számára egyre fontosabbá válik az Unió értékalapú kereskedelmi menetrend előmozdításában játszott szerepe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli a szolgáltatások, különösen a digitális szolgáltatások, ezen belül az árukereskedelem szolgálatosodása (5. mód), az adatáramlás és az elektronikus kereskedelem növekvő fontosságát a nemzetközi kereskedelemben; kiemeli, hogy a fogyasztókat érintő valós előnyök biztosítása, az európai vállalatok nemzetközi piacokhoz való hozzáférésének javítása és az alapvető jogok, többek között az adatvédelem és a magánélet védelméhez való jog világszerte való tiszteletben tartásának garantálása érdekében meg kell erősíteni az említett ágazatokra vonatkozó szabályokat; rámutat arra, hogy a személyes adatok védelme nem képezheti alku tárgyát a kereskedelmi megállapodásokban, úgy véli, hogy a polgárok digitális jogait elő kell mozdítani a kereskedelmi megállapodásokon keresztül, és emlékeztet az „Út egy digitális kereskedelmi stratégia felé” című állásfoglalásában az adatvédelemmel és a digitális kereskedelemmel kapcsolatban megfogalmazott álláspontjára; kiemeli, hogy az uniós kereskedelempolitika fontos szerepet játszhat a digitális szakadék áthidalása terén; arra buzdítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a digitális kereskedelem napirendjét a szabadkereskedelmi megállapodásokról jelenleg zajló és jövőbeli tárgyalásokon, valamint a WTO-ban; kéri, hogy valamennyi jövőbeli – többek között jelenleg tárgyalás alatt álló – kereskedelmi megállapodásba illesszenek be digitális kereskedelemről szóló fejezeteket, és emlékeztet az indokolatlan adatlokalizációs követelmények megakadályozásának fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon olyan digitális kereskedelmi stratégiát, amely figyelembe veszi a kis- és középvállalkozások számára általa kínált lehetőségeket azáltal, hogy megkönnyíti a globális piacokra való bejutást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépése hatással lesz a belső és külső kereskedelemre; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul hozzon intézkedéseket a brexit kereskedelempolitikára gyakorolt hatásaira való felkészülés érdekében, hogy biztosítsa a folyamatosságot az uniós kereskedelempolitika végrehajtása és a harmadik országokkal való kapcsolatok terén, továbbá megoldásokat tartalmaz a WTO-n belüli közös kötelezettségvállalások tekintetében is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi az EUB 2017. május 16-i 2/15. számú véleményét az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásról, amely megállapítja, hogy az EU–Szingapúr megállapodás – a portfólióbefektetések kérdése és a beruházó és állam közötti vitarendezés kivételével – az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb tisztázzák a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások szerkezetével kapcsolatos döntésüket, és teljes mértékben tartsák tiszteletben a tárgyalási irányelvek elfogadására, a tárgyalásokra, az aláírandó és megkötendő javaslatok jogalapjára és különösen a nemzetközi kereskedelmi megállapodások Tanács által történő aláírására és megkötésére vonatkozó hatáskörök e megosztását az Unió és tagállamai között annak érdekében, hogy ne késleltessék tovább azon kereskedelmi megállapodásokat, amelyekben már megegyezés született a kereskedelmi partnerekkel, de még ratifikálásra várnak; rámutat arra, hogy a Parlamentet minden kereskedelmi tárgyalás megkezdésétől fogva, a tárgyalási irányelvek elfogadását megelőzően folyamatosan be kell vonni, és teljes körűen és idejében tájékoztatni kell a mandátumátruházás és a kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások, valamint a végrehajtás minden szakaszában; kéri, hogy a szükséges intézkedéseket intézményközi megállapodás révén hozzák meg, a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás keretében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat arra, hogy az USA tárgyalásoktól való visszalépése ellenére a fennmaradó 11 országnak sikerült megállapodásra jutnia a Csendes-óceáni Partnerségi Megállapodásról Tokióban, 2018. január 23-án; |
| --- | --- |

6.

Az Unió kereskedelmi tárgyalási menetrendjének jelenlegi állása

| 7. | sajnálatosnak tartja, hogy nem sikerült megállapodást elérni a WTO Buenos Aires-i miniszteri konferenciáján; hangsúlyozza a multilaterális rendszer elsődleges politikai és gazdasági fontosságát, és ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a rendszert; felhívja az Uniót, hogy tevékenyen mozdítsa elő a korszerűsített, multilaterális szabályokra irányuló javaslatokat, figyelembe véve a globális értékláncok nyomán jelentkező új kihívásokat, és támogassa a WTO központi szerepét a kereskedelem globális rendszerében; üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás hatálybalépését; üdvözli a legkevésbé fejlett országok WTO-mentességének 2033-ig való kiterjesztését a gyógyszerkészítményekre; sajnálatosnak tartja egyes többoldalú megállapodások be nem tartását, és felhívja a Bizottságot, hogy a WTO-n belül tegyen többet a többoldalú szabályok és megállapodások tényleges végrehajtásáért; emlékeztet korábbi kérésére, hogy a Bizottság vállaljon szerepet a WTO menetrendjének alakításában, különösen a vállalati társadalmi felelősségvállalás, valamint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés vonatkozásában; ismételten hangot ad aggodalmának amiatt, hogy az USA megakadályozza az új kinevezéseket a WTO fellebbviteli testületébe, és hangsúlyozza a jól működő vitarendezési rendszer fontosságát a WTO-n belül; felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a harmadik országok által megvalósított tisztességtelen verseny és protekcionista gyakorlatok kezelésére irányuló együttműködést fő partnereinkkel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi, hogy megrekedtek a többoldalú tárgyalások a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TiSA) és a környezeti termékekről; kéri az Uniót, hogy vállaljon kezdeményező szerepet e két tárgyalás újraindítása érdekében, és a TiSA-tárgyalások esetében kövesse az Európai Parlament TiSA-ra vonatkozó álláspontját; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű stratégia elfogadása óta több szabadkereskedelmi megállapodás, például a Kanadával és az Ecuadorral kötött szabadkereskedelmi megállapodás, az EU–Ukrajna társulási megállapodás mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló rendelkezései, valamint több afrikai országgal kötött gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) teljes körűen vagy ideiglenesen hatályba lépett, és hogy Szingapúrral, Vietnammal és Japánnal is sor került kereskedelmi megállapodás megkötésére; hangsúlyozza, hogy elegendő politikai és adminisztratív támogatást kell nyújtani annak biztosítására, hogy a kereskedelmi megállapodásokról megfelelő időn belül megegyezés születhessen, és azokat ratifikálni lehessen; támogatja a Chilével és Mexikóval kötött kereskedelmi megállapodások korszerűsítésére irányuló, jelenleg is zajló folyamatot; emlékeztet azon kérésére, hogy a Parlament álláspontjait figyelembe véve kezdjék meg a tárgyalásokat Ausztráliával és Új-Zélanddal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Unió stratégiai partnereivel fennálló, kölcsönösen előnyös kereskedelmi és befektetési kapcsolatokat még inkább támogatni és bővíteni kell; felhív az erőfeszítések megújítására a Kínával kötendő átfogó beruházási megállapodásról szóló tárgyalásokban történő továbblépés érdekében, különös tekintettel a piacra jutás kezelésében mutatkozó kölcsönösségre és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos előrelépésre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a megkötött megállapodások és az Unió folyamatban levő és közelgő kétoldalú tárgyalásai lehetőségeket kínálnak a növekedésre a piacra jutáson és a kereskedelmi akadályok megszüntetésén keresztül; kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan egyeztessen az érdekelt felekkel, hogy értékelje a prioritásokat a folyamatban lévő tárgyalások során; emlékeztet arra, hogy a tartalomnak elsőbbséget kell élveznie a tárgyalások ütemével szemben, hogy a tárgyalásokat a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében kell folytatni, hogy az Unió szociális modelljét és a környezetet érintő fenyegetéseket megelőzve garantálni kell az uniós szabályokat és normákat, és hogy az EUMSZ 14. és 106. cikkével, valamint 26. jegyzőkönyvével összhangban a közszolgáltatásokat, ezen belül az általános érdekű szolgáltatásokat és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat, valamint az audiovizuális szolgáltatásokat ki kell vonni e megállapodások hatálya alól; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak valamennyi kereskedelmi tárgyalás során gondoskodnia kell arról, hogy az uniós, nemzeti és helyi hatóságok – a korábbi kereskedelmi megállapodásokhoz hasonlóan – maradéktalanul fenntartsák jogukat bármilyen olyan intézkedés bevezetésére, elfogadására, fenntartására vagy hatályon kívül helyezésére, amely a közszolgáltatások kiszervezésére, szervezésére, finanszírozására és nyújtására vonatkozik; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ötévente vizsgálják felül, és szükség esetén aktualizálják a folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó megbízatásaikat, hogy hozzáigazítsák azokat az esetlegesen változó környezethez és kihívásokhoz, és illesszenek felülvizsgálati záradékokat a kereskedelmi megállapodásokba a lehető leghatékonyabb végrehajtás és a megállapodások kiigazíthatóságának biztosítására annak érdekében, hogy az aktuális helyzetet tükrözzék, és alkalmazkodjanak ahhoz, feltéve, ha a parlamenti ellenőrzés és az átláthatóság garantált; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat arra, hogy a Bizottság több alkalommal bejelentette a beruházásokról szóló tárgyalások megkezdését Hongkonggal és Tajvannal, és felhívja a Bizottságot, hogy fejezze be az előkészítő munkát a beruházásokról szóló megállapodásokról szóló hivatalos tárgyalások mielőbbi megkezdése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kiemeli, hogy az európai gazdaság számára fontosak a belső és külső beruházások, és hogy szükség van az európai beruházók külföldi védelmének garantálására; kéri a Bizottságot, hogy folytassa a beruházási viták eldöntésére szolgáló új multilaterális rendszerrel kapcsolatos munkát, amelynek többek között az államok szabályozáshoz fűződő jogának garantálásán és az átláthatóságon kell alapulnia, és fellebbezési mechanizmust, szigorú összeférhetetlenségi szabályokat, valamint magatartási kódexet kell tartalmaznia; úgy véli, hogy ennek az új rendszernek foglalkoznia kell a beruházók kötelezettségeivel, meg kell akadályoznia a komolytalan jogvitákat, fenn kell tartania közérdekből történő szabályozáshoz való jogot és el kell kerülnie a szabályozás befagyasztását, garantálnia kell a bíróság előtti egyenlőséget (különös tekintettel a mikrovállalkozásokra és a kkv-kra), a bíróságok függetlenségét, átláthatóságát és elszámoltathatóságát; meg kell vizsgálni többek között a viszontkeresetekre vonatkozó eljárási rendelkezések esetleges beillesztését abban az esetben, ha a kereset tárgyát képező beruházásokat az alkalmazandó jogszabályokat megsértve hajtották végre és elkerülve a különböző jogi útvonalakon keresztül elindított párhuzamos kereseteket, ezáltal tisztázva a kereset és a belföldi bíróságok viszonyát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri a tagállamokat, hogy végre oldják fel a beruházó és állam közötti, szerződésen alapuló választottbírósági eljárás átláthatóságára vonatkozó mauritiusi egyezménnyel kapcsolatos eljárást, miután az Európai Unió Bírósága most már egyértelműsítette a hatásköri kérdéseket, és kéri a Bizottságot, hogy e tekintetben kettőzze meg erőfeszítéseit; kéri továbbá, hogy a tagállamok kétoldalú befektetési egyezményeivel kapcsolatos szerzett jogokról szóló rendelet 2020-ban esedékes felülvizsgálatát hozzák előbbre; |
| --- | --- |

15.

| 16. | arra számít, hogy az Unió és tagállamai fokozottan szerepet vállalnak az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségéről szóló, kötelező erejű szerződésre irányuló, az ENSZ keretében zajló tanácskozásokban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalommal állapítja meg, hogy a származási szabályoknak a mindenki számára előnyös kereskedelem stratégiájában bejelentett reformját még nem hajtották végre; kiemeli a származási szabályok bonyolultságát, és ismételten szorgalmazza korszerűbb, könnyen alkalmazható és egyértelműbb származási szabályok kidolgozását; kiemeli az Euromed 10. miniszteri konferenciáján a származási szabályokra vonatkozó pán-euromediterrán egyezmény 2018 végéig történő felülvizsgálatára tett kötelezettségvállalást; ismételten kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a származási szabályok aktuális helyzetéről, figyelembe véve a származási szabályok és a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások kumulatív hatásait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat arra, hogy az Unió kereskedelempolitikájának végrehajtása során különös figyelmet kell fordítani a mezőgazdasági termékekre, valamint az európai termelők és fogyasztók érdekeire, különösen a valamennyi szabadkereskedelmi megállapodás ezen ágazatra gyakorolt halmozott hatása fényében; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások – különösen a Japánnal kötött megállapodás keretében – gazdasági kilátásokat kínálnak az agrár-élelmiszeripari ágazat számára; megállapítja, hogy az Unió világviszonylatban az agrár-élelmiszeripari termékek legnagyobb exportőre; kiemeli annak fontosságát, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre az érzékeny mezőgazdasági termékek védelme és az Unió agrár-élelmiszeripari kivitellel összefüggő offenzív érdekeinek előmozdítása között, többek között átmeneti időszakok és megfelelő kvóták meghatározásával, valamint – egyes esetekben – a legérzékenyebb termékek esetleges kizárása révén; rámutat arra, hogy alapvető fontosságú az egészségügyi és növény-egészségügyi normák garantálása az Unió elővigyázatossági elvével összhangban, fellépve ugyanakkor mindennemű diszkriminatív bánásmód ellen ezen a területen; |
| --- | --- |

18.

A viszonosság elve mint az Unió kereskedelempolitikájának pillére, valamint a tisztességes versenyfeltételek garanciája

| 19. | határozottan úgy vélekedik, hogy az uniós kereskedelempolitika egyik fő célkitűzése a tisztességes verseny előmozdítása és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása kell, hogy legyen; üdvözli, hogy az Unió kereskedelmi stratégiájának végrehajtásáról szóló jelentés többször hivatkozik a viszonosság elvére; rámutat arra, hogy a kölcsönösségnek az uniós kereskedelempolitika pillérei között kell szerepelnie, figyelembe véve ugyanakkor adott esetben az aszimmetria szükségességét a fejlődő országokkal szemben, valamint a legkevésbé fejlett nemzetekkel szembeni preferenciális elbánásra vonatkozó rendelkezéseket; tudomásul veszi a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió belső közbeszerzési piacához való hozzáféréséről szóló módosított bizottsági javaslatot, amely az egyenlő versenyfeltételek megteremtésének fontos eszköze lehet a harmadik országok piacra jutása tekintetében; véleménye szerint az Európai Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítására irányuló kezdeményezés célja az Unió biztonságának és közrendjének védelme, és a piaci hozzáférés területén nagyobb teret biztosíthatna a kölcsönösség számára, biztosítva egyúttal a nyitottság fennmaradását a közvetlen külföldi befektetések felé; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat arra, hogy a kereskedelempolitika végrehajtásának elő kell segítenie a tisztességes, egyenlő és méltányos versenyfeltételek garantálását a vállalkozások számára; üdvözli az új dömpingellenes módszertan elfogadását a harmadik országokban tapasztalható torzulások esetén; tudomásul veszi a piacvédelmi eszközök korszerűsítésével kapcsolatban elért intézményközi megállapodást; hangsúlyozza az általuk kínált új lehetőségeket, különösen a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetet meghaladó vámok előírása tekintetében; kiemeli annak fontosságát, hogy a működési zavarok vagy visszaélések orvoslását célzó azonnali beavatkozás révén biztosítva legyen ezen új eszközök megfelelő, arányos és a WTO-joggal és az Unió más jogi kötelezettségeivel teljes összhangban történő végrehajtása; üdvözli a Bizottság proaktív álláspontját a piacvédelmi eszközök 2016. évi alkalmazását illetően, és hasonló határozottságra és reakciókészségre hív fel olyan esetekben, amikor ezeket az eszközöket egyes kereskedelmi partnereink nem megfelelően használják fel az uniós kivitellel szemben; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálja, hogy a kereskedelempolitika végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés alig tesz említést a vámigazgatási szerveknél megvalósítandó koordinációs munkáról; rámutat arra, hogy a kereskedelmi politikának fel kell lépnie a jogellenes kereskedelem ellen annak érdekében, hogy fenntartsa az uniós vállalkozások versenyképességét, és garantálja a fogyasztók magas szintű biztonságát; rámutat továbbá e tekintetben a versenypolitika fontos szerepére és e célból a kétoldalú és többoldalú tárgyalások szükségességére; |
| --- | --- |

21.

Hatékony horizontális intézkedések alkalmazása a mindenki számára előnyös kereskedelempolitika végrehajtása érdekében

| 22. | kéri, hogy a kereskedelempolitika végrehajtása legyen az Unió kereskedelmi stratégiájának szerves része; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy működési zavarok, akadályok vagy kötelezettségek valamely partner általi be nem tartása esetén haladéktalanul használja fel a rendelkezésére álló eszközöket, különösen a vitarendezési mechanizmust, továbbá az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló rendelkezéseiben előírt, hatályos ad hoc eljárásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel a jelenleg rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásokat azzal a céllal, hogy javítsa a kereskedelmi megállapodások társjogalkotók általi elfogadásra való előkészítését és a kereskedelempolitika végrehajtását, és kéri egy, a kereskedelempolitika végrehajtásának nyomon követésével és folyamatos értékelésével megbízott és a Parlamentnek is jelentést tevő külön szolgálat felállítását a Bizottságon belül; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy elsősorban informatika segítségével tegyenek többet az adminisztratív akadályok és a szükségtelen terhek visszaszorításáért, a technikai eljárások egyszerűsítésért és a kereskedelmi megállapodások és eszközök kihasználása érdekében lépéseket tevő vállalkozások támogatásáért; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli az Unió küldöttségeinek a tagállamok nagykövetségeivel és a szociális partnerekkel közösen végzett létfontosságú munkáját, amely lehetővé teszi a kereskedelmi rendelkezések megfelelő végrehajtása, továbbá a problémák és az akadályok gyors azonosítása és eredményes kezelése érdekében történő gyors és közvetlen fellépést; úgy véli, hogy a fokozottabb egységesség biztosítása érdekében az uniós küldöttségek számára előnyös lenne egy egységes szabályrendszeren és iránymutatásokon alapuló racionalizált rendszer; kéri a Bizottságot, hogy az uniós küldöttségek harmadik országokban való jelenlétét erőteljesebben kapcsolja össze a meglévő és új szabadkereskedelmi megoldások végrehajtásával, különös tekintettel a helyi vállalkozói környezet megerősítésére; arra buzdítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy egyebek mellett az európai kereskedelmi kamarák bevonásával folytassák a gazdasági diplomácia területén végzett munkájukat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy készíttessen tanulmányt a kereskedelmi megállapodások kumulatív hatásairól ágazatonként és országonként annak érdekében, hogy előmozdítsa kereskedelempolitikánk értékelését és hatásainak előrejelzését és kiigazítását; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy egyes ágazatok kereskedelemmel összefüggő gazdasági nehézségekkel szembesülhetnek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális szempontokat figyelembe véve dolgozzanak ki kísérő politikákat a kereskedelem liberalizálásából fakadó előnyök maximalizálása és a lehetséges hátrányok minimálisra csökkentése érdekében; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy erősítse az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap hatékonyságát, és tegye azt proaktívabbá; |
| --- | --- |

28.

| 29. | arra buzdítja a Bizottságot, hogy folytassa és mélyítse el a nemzetközi szervezetekkel és fórumokkal, többek között például a G20 csoporttal, az ENSZ-szel, az OECD-vel, az ILO-val, a Világbankkal, a Vámigazgatások Világszervezetével és a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel a nemzetközi szabványok kidolgozása, végrehajtása, valamint a kereskedelem nyomon követése – ezen belül a társadalmi és környezeti szempontok – terén folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

29.

A Bizottság szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló első jelentésének elemzése

| 30. | üdvözli a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló jelentés Bizottság általi közzétételét; kéri a Bizottságot, hogy folytassa e jelentés évenkénti megjelentetésének gyakorlatát; emellett azonban ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság készítsen mélyrehatóbb átfogó tanulmányokat az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak végrehajtásáról, foglalkozzon mélyrehatóbban a témával, és gondoskodjon arról, hogy a tanulmányok releváns és megfelelő ökonometriai és minőségi elemzést és értelmezést nyújtsanak az adatokról, konkrét ajánlásokat tartalmazzanak, helyezzék kontextusba a közzétett adatokat, és nyújtsanak további kvalitatív információkat, többek között – a szabályok végrehajtása vonatkozásában – a szabadkereskedelmi megállapodások egyes részeivel, például a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetekkel és a közbeszerzéssel kapcsolatban; kiemeli, hogy ez lehetővé fogja tenni a megállapodások valós helyi hatásának átfogó és jobb értékelését, ezáltal a jelentés eredményesen mutathat irányt az uniós intézmények számára az Unió kereskedelmi stratégiájának meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatban; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy e vizsgálatok esetében közös módszertant kell meghatározni és alkalmazni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a hatályos uniós kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások MFN-elbánásra vonatkozó rendelkezéseiről és az ezek által a harmadik országokban való további uniós piacra jutás garantálására – az Unió szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő partnerei által megtárgyalt szabadkereskedelmi megállapodások útján – kifejtett gyakorlati hatásról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy több információ és számadat hiányzik a jelentésből; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a partnerországokkal szorosabban együttműködve szerezzen be több adatot és információt a megállapodások végrehajtásáról; kéri a Bizottságot, hogy adjon tájékoztatást egyebek mellett az összes szabadkereskedelmi megállapodás növekedésre és foglalkoztatásra gyakorolt hatásáról, a szabadkereskedelmi megállapodásoknak a kereskedelmi forgalom alakulásához való hozzájárulásáról, valamint a kereskedelmi és beruházási megállapodásoknak a beruházások áramlására és a szolgáltatások kereskedelmére gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aggasztónak tartja, hogy gyengén használják ki az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban előírt kereskedelmi kedvezményeket, különösen pedig azt, hogy az európai exportőrök ezeket kisebb mértékben használják ki, mint a partnerországok exportőrei; kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb állapítsa meg e kiegyensúlyozatlan helyzet okait, és orvosolja azokat; kéri a Bizottságot, hogy elemezze az összetett származási szabályok és a preferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági szereplők általi kihasználása közötti összefüggéseket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb dolgozzanak ki intézkedéseket annak érdekében, hogy jobb tájékoztatást adjanak a gazdasági szereplőknek a szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő kereskedelmi kedvezményekről; úgy véli, hogy részletes információkra van szükség – többek között mikroszinten –, hogy megfelelően értékelni lehessen az uniós szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását, |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ugyanolyan nagy figyelmet kell fordítania a szabadkereskedelmi megállapodások rendelkezéseinek végrehajtására, mint amekkorát a tárgyalási szakasznak szentel; kéri a Bizottságot, hogy az Unió érintett kereskedelmi partnereivel vitassa meg a végrehajtással kapcsolatos nehézségeket annak érdekében, hogy ezekre megoldás szülessen, továbbá, hogy ezzel kapcsolatban tegye rendszeressé az európai gazdasági szereplőkkel folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy diverzifikálja megközelítését az általa vizsgált ágazatokban, és ismertesse a kereskedelmi megállapodások végrehajtásának az érzékenynek tekinthető ágazatokra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli azt a bejelentést, hogy végrehajtási menetrend készül minden egyes kereskedelmi megállapodásról, és kéri a Bizottságot, hogy vonjon be minden érdekelt felet ezek elkészítésébe; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az egyértelmű értékelés alapjául szolgáló kívánt célokat és konkrét kritériumokat, ilyen például a nem vámjellegű akadályok megszüntetése terén elért előrelépés, a kedvezmények és kvóták kihasználtsági aránya vagy a szabályozási együttműködéssel összefüggő helyzet, valamint a kereskedelem és a fenntartható fejlődés területén elért előrelépés; elvárja, hogy a végrehajtási ütemterveket a hivatalos beterjesztéssel párhuzamosan küldjék meg a Parlamentnek, és kéri, hogy a menetrendekkel kapcsolatos helyzetértékeléseket építsék be a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló éves jelentésbe; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat, hogy a kereskedelmi megállapodások, a társulási megállapodások kereskedelmi záradékait is beleértve csak az Európai Parlament általi megerősítésüket követően léphetnek hatályba; alapvető fontosságúnak tartja azon gyakorlat átfogó tiszteletben tartását, hogy a politikai szempontból fontos megállapodások átmeneti alkalmazásával bevárják a Parlament egyetértését, ahogy arra Cecilia Malmström biztos 2014. szeptember 29-i meghallgatásán ígéretet tett; |
| --- | --- |

37.

A közös kereskedelempolitika kkv-kra vonatkozó sajátos rendelkezései

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy egy integráltabb globális megközelítés, valamint a kkv-k nemzetközivé válását és az export irányába történő fejlesztését támogató valódi stratégia kidolgozása érdekében értékelje a kkv-k számára létrehozott eszközkészletet; arra buzdítja a Bizottságot, hogy a nemzetközi fórumokon mozdítsa elő ezt a megközelítést; támogatja a kkv-k számára tartandó hatékony tájékoztatási kampányokkal kapcsolatos kötelezettségvállalást az uniós szabadkereskedelmi megállapodások vonatkozásában a kedvezmények jobb kihasználási rátájára törekedve; hangsúlyozza a többnyelvűség jelentőségét a valamennyi tagállam kkv-inak címzett kommunikáció során; kéri nagyobb jogi és adminisztrációs támogatás rendelkezésre bocsátását a külföldi piacokra exportálni tervező kkv-k számára, nem csak a weboldalak frissítése, hanem olyan új eszközök felhasználásának megfontolása révén, mint például az online technikai csevegőszolgáltatások, amelyek alapszintű és könnyebben elérhető támogatást nyújthatnak; kéri, hogy az uniós küldöttségek vegyenek részt az érintett tengerentúli piacokra való exportálással kapcsolatos tájékoztatásnyújtásban a kkv-k segítése céljából; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálja, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés kevés kkv-kkal kapcsolatos információt tartalmaz; kéri a Bizottságot, hogy jelentésében szenteljen külön részt a kereskedelmi megállapodások kkv-kra gyakorolt hatásainak és a kkv-specifikus rendelkezések alkalmazásának; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli a kkv-knak szentelt egyedi fejezetek beillesztését a jelenleg tárgyalás alatt álló szabadkereskedelmi megállapodásokba, és kéri a Bizottságot, hogy folytassa azt a gyakorlatot, hogy kkv-specifikus fejezeteket és rendelkezéseket tárgyal meg és foglal bele az általa tárgyalt megállapodásokba és jogalkotási javaslataiba annak érdekében, hogy javítsa a kis- és középvállalkozások képességét a kereskedelemben és a beruházásokban való részvételre; hangsúlyozza, hogy az összetett származási szabályok megértése, aktualizálása és alkalmazhatóságának megkönnyítése rendkívül fontos a kkv-k számára, és a tárgyalásokon kkv-specifikus rendelkezéseket kell elérni a kisvállalkozások külföldi közbeszerzési piacokhoz való hozzáférése ügyének kezelése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy törekedjen a kkv-kra szabott, származási szabályokra vonatkozó kalkulátor rendelkezésre bocsátására, amely kifejezetten lehetővé teszi számukra a hatályos megállapodások szerinti kedvezmények kihasználását a kedvezmények kihasználási rátájának növelése céljából; |
| --- | --- |

40.

A közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés és a földrajzi jelzések oltalma fontossága

| 41. | rámutat arra, hogy a földrajzi jelzések oltalma az Unió egyik offenzív érdeke a megállapodásokról folyó tárgyalásokon; hangsúlyozza, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szól jelentés szerint egyes partnerek nem tartják tiszteletben a földrajzi jelzések oltalmára vonatkozó rendelkezéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb lépjen fel e kötelezettségek betartatása érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rámutat arra, hogy az Unió közbeszerzési piaca a legnyitottabb a világon; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes partnerek – az uniós vállalkozások kárára – nem tesznek eleget a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseknek, és egyes harmadik országokban rendkívül korlátozott a közbeszerzési piachoz való hozzáférés; kéri a Bizottságot, hogy munkálkodjon a harmadik országok közbeszerzési piacaihoz való nagyobb hozzáférés elérése érdekében, és vizsgálja meg a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés tekintetében saját vállalkozásaikat előnyben részesítő harmadik országokkal szemben alkalmazandó intézkedések – a kormányzati közbeszerzésekről szóló megállapodások szabályaival összhangban történő – bevezetésének lehetőségét; kéri a Bizottságot, hogy gyűjtsön és tegyen közzé a vállalkozások szintjére lebontott adatokat a szabadkereskedelmi megállapodások közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseinek kihasználásáról, hogy jobban megismerhetők legyenek az uniós vállalkozások által tapasztalt nehézségek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy több évre kiterjedően adjon bővebb tájékoztatást és vonatkozó statisztikákat a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés alakulásáról, és közöljön konkrét információkat a földrajzi jelzések oltalma által lehetővé tett előnyökről; |
| --- | --- |

43.

A kereskedelempolitika eredményes végrehajtása elősegíti az uniós értékek előmozdítását és védelmét

| 44. | emlékeztet arra, hogy a közös kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia az Unió által képviselt és az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében meghatározott értékek előmozdításához, valamint a 21. cikkben foglalt célok, többek között a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok, az alapvető jogok és szabadságok, az egyenlőség, az emberi méltóság tiszteletben tartása, valamint a környezet és a szociális jogok védelme megvalósításához; úgy véli, hogy e célok megvalósítása határozott és fenntartható fellépéseket követel a Bizottság részéről; hangsúlyozza, hogy az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás az elsődleges fokmérői annak, hogy az uniós kereskedelempolitika milyen mértékben járul hozzá a fenntartható fejlődés elfogadott globális céljaihoz; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy szisztematikusan kövesse nyomon az általános vámkedvezmény-rendszert (GSP) és különösen a GSP+ rendszert, és folytassa a kétévenkénti jelentések nyilvánosságra hozatalának gyakorlatát; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a kedvezményezett országokkal, az EKSZ-szel, az Unió küldöttségeivel, a tagállamok külképviseleteivel, a nemzetközi szervezetekkel, a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal együttesen végzett munkáját annak érdekében, hogy javítsa az információgyűjtést, és a nyomon követés során készítsen mélyrehatóbb elemzéseket, hogy világosan értékelhető legyen a rendszer minden vonatkozásának végrehajtása; hangsúlyozza, hogy a GSP eredményessége azon múlik, hogy a Bizottság képes-e nyomon követni és végrehajtani a jogszabályok rendelkezéseit a nemzetközi munkaügyi vagy környezetvédelmi normák betartásának elmulasztása esetén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rámutat arra, hogy az új generációs megállapodások emberi jogi záradékokat és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteket tartalmaznak, amelyeknek maradéktalan végrehajtása az emberi jogok, az uniós értékek és a magas színvonalú szociális és környezetvédelmi normák tiszteletben tartásának biztosítását és előmozdítását szolgálja; tudomásul veszi a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteknek a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésben található értékelését, és szorgalmazza a kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések időben történő végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki pontos és konkrét módszert e fejezetek végrehajtásának nyomon követésére és értékelésére, tekintettel arra, hogy ezek kizárólag mennyiségi adatok alapján nem értékelhetők; emlékeztet arra, hogy egyes esetekben, például az EU-Korea szabadkereskedelmi megállapodásnál nehézségekbe ütközik a kereskedelemre és fenntartható fejlesztésre vonatkozó rendelkezések végrehajtása, ezért ismételten kéri a kereskedelemre és fenntartható fejlesztésre vonatkozó fejezetek érvényesítésének és nyomon követésének a civil társadalmi szervezetek, többek között a szociális partnerek bevonásával történő erősítését minden kereskedelmi megállapodásban; sajnálja, hogy a Bizottság idő előtt lezárta a kereskedelmi megállapodásokban szereplő, fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek megerősítésének módjairól – ezen belül más lehetőségek mellett a szankcióalapú megközelítés vizsgálatáról – szóló vitát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ezzel összefüggésben emlékeztet a belső tanácsadó csoportok fontos szerepére; hangsúlyozza a kereskedelmi partnerek belső tanácsadó csoportjaival való strukturáltabb és átláthatóbb kapcsolat lehetséges hozzáadott értékét, elismerve, hogy ezek kulcsszerepet játszanak a helyi szükségletek és a helyi törekvések jobb megértésében; úgy ítéli meg, hogy elengedhetetlen a belső tanácsadó csoportok részvétele a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek jobb nyomonkövetéséhez és végrehajtásához szükséges folyamatokban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli a kereskedelemösztönző támogatás stratégiájának felülvizsgálatát, és támogatja a fejlődő országok kapacitásainak erősítésére irányuló célkitűzést annak érdekében, hogy jobban kihasználhassák az Unióval kötött kereskedelmi megállapodások által kínált lehetőségeket; hangsúlyozza továbbá, hogy a stratégiának segítenie kell a tisztességes és etikus kereskedelem előmozdítását, és kulcsfontosságú eszközzé kell válnia a fokozódó globális egyenlőtlenségek elleni küzdelem és az EU partnerországai gazdasági fejlődésének támogatása terén; ösztönzi a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a fejlődő országoknak azon intézkedések elfogadásához, amelyek többek között kivitelük európai piacra jutásának fenntartásához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükségesek; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megerősíti, hogy támogatja a korrupció elleni harcra vonatkozó ambiciózus rendelkezések beillesztését minden jövőbeli kereskedelmi megállapodásba az Unió kizárólagos hatáskörén belül; üdvözli a korrupcióellenes rendelkezések napirendre kerülését az EU–Mexikó és az EU–Chile társulási megállapodások aktualizásáról folyó tárgyalásokon; emlékeztet arra, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások jó lehetőséget kínálnak az együttműködés fokozására a pénzmosás, az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

49.

| 50. | üdvözli, hogy a kereskedelmi stratégia végrehajtásáról szóló bizottsági jelentésben figyelembe vették a nők és férfiak közötti egyenlőség kérdését; kiemeli azt a célkitűzést, hogy a nők a férfiakkal azonos mértékben részesüljenek a kereskedelem nyújtotta előnyökből, többek között a kereskedelemösztönző támogatási stratégián keresztül is; hangsúlyozza, hogy ez proaktív megközelítést igényel a Bizottság részéről, előmozdítva a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését az EU kereskedelempolitikájában, és kéri a Bizottságot, hogy jövőbeli éves végrehajtási jelentéseibe építse be ezt a szempontot; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli a Bizottság annak biztosítására irányuló kötelezettségvállalását, hogy az EU és Chile közötti jelenlegi társulási megállapodás korszerűsítésére irányuló kereskedelmi tárgyalások – az Unióban elsőként – egy, a nemek közötti esélyegyenlőségről és a kereskedelemről szóló fejezetet is tartalmazni fognak; megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy mozdítsák elő és támogassák egy nemek közötti egyenlőségről szóló külön fejezet beillesztését az EU kereskedelmi és beruházási megállapodásaiba; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a kínzás elleni egyezmény elfogadását, és hangsúlyozza a rendelet megfelelő végrehajtása és kereskedelmi partnereink általi betartása biztosításának fontosságát; támogatja a kínzóeszközök kereskedelmének beszüntetésére irányuló szövetség nemzetközi szintű létrehozását; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló (EU) 2017/821 rendelet elfogadását, amely a globális értéklánc felelősségteljesebb kezelésének elősegítésére irányul; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett szereplőket, hogy kezdjék meg a rendelet hatálybalépésével összefüggő előkészítő munkájukat; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a kísérő intézkedések hatékony kidolgozásáról, és biztosítsa a szükséges szakértelmet és támogatást az érintett tagállamok és nemzeti érdekelt felek számára, különös hangsúlyt fektetve a kkv-k támogatására a rendelet szerinti átvilágítási követelményeknek való megfelelésre való képességük fokozásában; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felismeri az integrált globális ellátási láncok terjedését a nemzetközi kereskedelmi szerkezetekben; megismétli a globális értékláncok átláthatóságát és elszámoltathatóságát biztosító stratégiák és szabályok kidolgozásának módjaira irányuló törekvésekre vonatkozó felhívását, és hangsúlyozza, hogy a közös kereskedelempolitika végrehajtásának garantálnia kell a globális értéklánc felelősségteljes kezelését; kéri a Bizottságot, hogy kereskedelempolitikája részeként mozdítsa elő és erősítse meg a vállalati társadalmi felelősségvállalást, konkrét szabályok és gyakorlatok kidolgozására irányuló további fellépéseket is beleértve, figyelembe véve az az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveit a vállalati társadalmi felelősségvállalás eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében; megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalást építse be valamennyi kereskedelmi megállapodásba, és a Parlament által kért kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet javított, civil társadalmat bevonó, független nyomon követése keretein belül ténylegesen kövesse nyomon ezeket a rendelkezéseket; megerősíti, hogy támogatja az olyan nemzetközi kezdeményezéseket, mint a bangladesi fenntarthatósági paktum, és kéri a Bizottságot, hogy összpontosítson annak végrehajtására; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot és az összes nemzetközi szereplőt, hogy tartsák be a ruházati és lábbeliiparon belüli felelős ellátási lánc tekintetében követendő, kellő gondosságra vonatkozó új OECD-iránymutatásokat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet rá, hogy az uniós kereskedelmi és beruházási politikának globálisan hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődéshez, a regionális integrációhoz és a fejlődő országoknak a regionális, majd végső soron a globális értékláncokba történő bevonásához, gazdasági diverzifikáció segítségével, melyhez méltányos és fejlődésbarát globális kereskedelmi szabályokra van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy politikai és technikai segítségnyújtás révén továbbra is támogassa egy méltányos afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezet fejlődését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | emlékeztet arra, hogy az Unió elkötelezett a gyermekmunka legrosszabb formáinak globális szintű felszámolása mellett, mivel ez az EUSZ 21. cikkében rögzített értékeinkből fakad; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a gyermekmunka, illetve a kényszermunka vagy az újkori rabszolgaság egyéb formáinak felhasználásával előállított termékek behozatalának tilalmára; ezzel összefüggésben kiemeli a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló 182. számú és a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 138. számú ILO-egyezmény ratifikálásának fontosságát az ezt eddig elmulasztó országok részéről; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tudomásul veszi a gazdasági partnerségi megállapodások megkötése és végrehajtása terén elért előrelépést; úgy véli, hogy mélységében elemezni kell ezeknek az afrikai gazdaságra és annak ágazataira, azok munkaerőpiacára, valamint az Afrikán belüli régióközi kereskedelem előmozdítására gyakorolt hatásait; felhívja a Bizottságot, hogy a hiteles partnerség szellemében a lezáratlan kérdések tisztázása érdekében vigye előre a párbeszédet; emlékeztet arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások aszimmetrikus megállapodások, melyekben a fejlesztési és kereskedelmi szempontoknak azonos súlyt kell kapniuk; ezzel összefüggésben felhív a kísérő rendelkezések, köztük az EFA-források kifizetésének időbeli végrehajtására; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli továbbá a CARIFORUM gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtását; megjegyzi, hogy további figyelemfelkeltésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a CARICOM-országok részesülhessenek a megállapodás nyújtotta előnyökből; üdvözli a konzultatív vegyes bizottság létrehozását, de sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli civil társadalmi intézmények időben történő összehívására; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ismét felszólítja az EU-t, hogy törekedjen megfelelő és hatékony megoldások kidolgozására egy átlátható és működőképes „társadalmi és környezeti nyomon követhetőségi” címkézési rendszernek a teljes értékláncban való bevezetése érdekében, a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodással összhangban, és ezzel párhuzamosan nemzetközi szinten is segítse elő a hasonló intézkedéseket; |
| --- | --- |

60.

Az Unió kereskedelempolitikájának végrehajtását az átláthatóságnak és az információhoz való hozzáférésnek kell jellemeznie

| 61. | tudomásul veszi a Bizottság által az átláthatósággal kapcsolatban végzett munkát, és felkéri a Bizottságot, hogy tárgyalásai során biztosítsa a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, és teljes mértékben tartsa tiszteletben a más tárgyalások során kialakult bevált gyakorlatot; véleménye szerint a Bizottság kulcsfontosságú célkitűzései között kell szerepelnie az átláthatóság megvalósításának; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák nyilvánosságra a tárgyalásokkal és a megállapodások végrehajtásával kapcsolatos dokumentumokat anélkül, hogy aláásnák az Unió tárgyalási pozícióit; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki valódi stratégiát a kereskedelempolitikára és az egyes kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tájékoztatással kapcsolatban a lehető legtöbb információ átadása és az egyes szereplők számára való adaptálása érdekében, hogy ez utóbbiak kihasználhassák a megállapodások előnyeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a megkötött szerződésekre vonatkozó figyelemfelhívó intézkedéseket a gazdasági szereplők számára, rendszeres párbeszédet fenntartva a szakmai szövetségekkel, a vállalkozásokkal és a civil társadalommal; |
| --- | --- |

62.

| 63. | üdvözli, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségre (TTIP) a CETA-ra, a TiSA-ra, a Japánnal, Chilével és a Tunéziával kötött megállapodásokra, valamint a multilaterális beruházási bíróságról szóló egyezményre vonatkozó tárgyalási megbízatások Tanács általi, valamint az Ausztráliával, az Új-Zélanddal kötendő megállapodásokra vonatkozó tárgyalási megbízatástervezet Bizottság általi nyilvánosságra hozatalát; felhívja a Tanácsot és a tagállamokat az összes tárgyalási megbízatás közzétételére, a Bizottságot pedig a jövőbeli tárgyalások megnyitására vonatkozó valamennyi megbízatástervezet nyilvánosságra hozatalára; kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a tárgyalási megbízatások összeállítása és elfogadása során építsék be a Parlament által megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ismételten kéri, hogy vonják be jobban a tagállamokat, az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a gazdasági szereplőket és a civil társadalom és a szociális partnerek képviselőit a kereskedelempolitika és többek között a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezések nyomon követésébe; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé „megerősített partnerségre” irányuló cselekvési tervet és leírást a kereskedelmi megállapodások végrehajtására; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa az egyes kereskedelmi megállapodásokkal összefüggő hatásvizsgálatok minőségét, és azok ágazati és földrajzi elemzést is tartalmazzanak; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a jobb és még inkább időben történő tájékoztatás a kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó előzetes és utólagos hatásvizsgálatokban található adatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

65.

| 66. | üdvözli a kereskedelempolitika nyomon követésével foglalkozó tanácsadó csoport felállításáról szóló bejelentést; hangsúlyozza az új testület gyors, átlátható, nyilvános és inkluzív módon történő létrehozásának fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tegye közzé a tanácsadó csoport ülés- és munkadokumentumait; kéri továbbá a Bizottságot, hogy határozzon meg eljárásokat annak érdekében, hogy a tanácsadó csoport megfelelő válaszokat kapjon az általa felvetett problémákra; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  HL C 101., 2018.3.16., 30. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0439.

(3)  HL C 101., 2018.3.16., 19. o.

(4)  HL C 35., 2018.1.31., 21. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0330.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0437.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0488.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0090.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0369.

(10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0225.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/139

---

P8_TA(2018)0231

Az Iránban bebörtönzött uniós és iráni kettős állampolgárságú személyek helyzete

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Iránban bebörtönzött EU–iráni kettős állampolgárságú személyek helyzetéről (2018/2717(RSP))

(2020/C 76/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „Az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról a nukleáris megállapodást követően” című, 2016. október 25-i (1), az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. április 3-i (2), az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban című, 2011. november 17-i (3) és az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Iránról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen „Az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról a nukleáris megállapodást követően” című, 2016. október 25-i (1), az EU Iránnal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. április 3-i (2), az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban című, 2011. november 17-i (3) és az EU Iránnal kapcsolatos megközelítéséről szóló, 2011. március 10-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseiről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU emberi jogokról szóló éves jelentéseiről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálbüntetésről, a kínzásról, a véleménynyilvánítás szabadságáról és az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az új uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, melynek célja, hogy az emberi jogok védelme és felügyelete az uniós politikák középpontjába kerüljön, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új uniós stratégiai keretre és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervre, melynek célja, hogy az emberi jogok védelme és felügyelete az uniós politikák középpontjába kerüljön,

| — | tekintettel a 2018. április 12-i (CFSP) 2018/568 számú tanácsi határozatra (5), amely az emberi jogok súlyos iráni megsértéseivel kapcsolatos korlátozó intézkedések hatályát egy évvel, 2019. április 13-ig kiterjeszti, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018. április 12-i (CFSP) 2018/568 számú tanácsi határozatra (5), amely az emberi jogok súlyos iráni megsértéseivel kapcsolatos korlátozó intézkedések hatályát egy évvel, 2019. április 13-ig kiterjeszti,

| — | tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) és Javad Zarif, az Iráni Iszlám Köztársaság külügyminisztere által Teheránban tett 2016. április 16-i közös nyilatkozatra, amelyben megállapodtak abban, hogy párbeszédet indítanak az emberi jogokról, valamint az emberi jogok kérdései kapcsán kölcsönös látogatásokat szerveznek az EU és Irán között, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a főképviselő) és Javad Zarif, az Iráni Iszlám Köztársaság külügyminisztere által Teheránban tett 2016. április 16-i közös nyilatkozatra, amelyben megállapodtak abban, hogy párbeszédet indítanak az emberi jogokról, valamint az emberi jogok kérdései kapcsán kölcsönös látogatásokat szerveznek az EU és Irán között,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának éves jelentésére, valamint a főbiztos hivatala és az ENSZ-főtitkár által az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható helyzetéről szóló 2018. március 23-i jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának éves jelentésére, valamint a főbiztos hivatala és az ENSZ-főtitkár által az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható helyzetéről szóló 2018. március 23-i jelentésekre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), amelynek Irán is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), amelynek Irán is részes fele,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel iráni börtönökben több EU–iráni kettős állampolgársággal rendelkező személyt tartanak fogva, köztük a kémtevékenységgel megvádolt Ahmadreza Djalali svéd–iráni kutatót, akit tisztességtelen tárgyalás után halálra ítéltek anélkül, hogy ügyvédi segítséget kaphatott volna, illetve – az azonnali kivégzés árnyékában és rossz egészségi állapota ellenére – megtagadták tőle a szükséges orvosi ellátást; |
| --- | --- |

A.

mivel iráni börtönökben több EU–iráni kettős állampolgársággal rendelkező személyt tartanak fogva, köztük a kémtevékenységgel megvádolt Ahmadreza Djalali svéd–iráni kutatót, akit tisztességtelen tárgyalás után halálra ítéltek anélkül, hogy ügyvédi segítséget kaphatott volna, illetve – az azonnali kivégzés árnyékában és rossz egészségi állapota ellenére – megtagadták tőle a szükséges orvosi ellátást;

| B. | mivel Kamran Ghaderi osztrák–iráni állampolgárt Iránban tett üzleti útja során letartóztatták és 10 év börtönre ítélték, miután a vádhatóság kényszerrel vallomástételre bírta; mivel jelenleg az – egy jótékonysági szervezetnek dolgozó és előrehaladott depressziótól szenvedő – brit–iráni állampolgárságú Nazanin Zaghari-Ratcliffe asszonyt is fogva tartják; mivel Abbas Edalat brit–iráni egyetemi kutatót 2018 áprilisában letartóztatták és az ellene emelt vádakat a mai napig nem ismertették; |
| --- | --- |

B.

mivel Kamran Ghaderi osztrák–iráni állampolgárt Iránban tett üzleti útja során letartóztatták és 10 év börtönre ítélték, miután a vádhatóság kényszerrel vallomástételre bírta; mivel jelenleg az – egy jótékonysági szervezetnek dolgozó és előrehaladott depressziótól szenvedő – brit–iráni állampolgárságú Nazanin Zaghari-Ratcliffe asszonyt is fogva tartják; mivel Abbas Edalat brit–iráni egyetemi kutatót 2018 áprilisában letartóztatták és az ellene emelt vádakat a mai napig nem ismertették;

| C. | mivel a letartóztatott EU–iráni kettős állampolgárságú személyek esetében továbbra is az a gyakorlat, hogy hosszú ideig magánzárkában tartják, illetve vallatják őket, esetükben mellőzik a jogszerű eljárást, megtagadják tőlük a konzuli segítséget és az ENSZ vagy humanitárius szervezetek képviselőivel való találkozás lehetőségét, a titkos tárgyalások alkalmával a letartóztatott csak korlátozottan jut jogi segítséghez, hosszú börtönbüntetéseket szabnak ki rájuk homályos vagy pontatlan „nemzetbiztonsági” és „kémkedési” vádak alapján, továbbá a bebörtönzöttek ellen államilag támogatott rágalmazó kampányt folytatnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a letartóztatott EU–iráni kettős állampolgárságú személyek esetében továbbra is az a gyakorlat, hogy hosszú ideig magánzárkában tartják, illetve vallatják őket, esetükben mellőzik a jogszerű eljárást, megtagadják tőlük a konzuli segítséget és az ENSZ vagy humanitárius szervezetek képviselőivel való találkozás lehetőségét, a titkos tárgyalások alkalmával a letartóztatott csak korlátozottan jut jogi segítséghez, hosszú börtönbüntetéseket szabnak ki rájuk homályos vagy pontatlan „nemzetbiztonsági” és „kémkedési” vádak alapján, továbbá a bebörtönzöttek ellen államilag támogatott rágalmazó kampányt folytatnak;

| D. | mivel Iránnak, amely részes fele a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának, kötelezettségei értelmében tiszteletben kellene tartania a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságot, valamint a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; |
| --- | --- |

D.

mivel Iránnak, amely részes fele a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának, kötelezettségei értelmében tiszteletben kellene tartania a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságot, valamint a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát;

| E. | mivel Irán továbbra is bebörtönöz civil társadalmi aktivistákat, az emberi jogok védőit, környezetvédőket és politikai aktivistákat, sőt az utóbbi időben e letartóztatások gyakoribbá váltak; mivel az emberi jogok védőit, a környezetvédőket és a politikai aktivistákat jelenleg is aktívan üldözik békés fellépésük miatt; |
| --- | --- |

E.

mivel Irán továbbra is bebörtönöz civil társadalmi aktivistákat, az emberi jogok védőit, környezetvédőket és politikai aktivistákat, sőt az utóbbi időben e letartóztatások gyakoribbá váltak; mivel az emberi jogok védőit, a környezetvédőket és a politikai aktivistákat jelenleg is aktívan üldözik békés fellépésük miatt;

| F. | mivel az Iránban fogva tartott kettős állampolgárságú személyek nem mindig jutnak ügyvédhez és tisztességes tárgyaláshoz; mivel a gyakorlatban Irán a kettős állampolgárságú személyeket kizárólag iráni állampolgárnak tekinti, ami behatárolja annak lehetőségét, hogy a külföldi nagykövetségek kapcsolatba lépjenek az országban fogva tartott állampolgáraikkal, illetve hogy a fogva tartottak konzuli védelmet kaphassanak; |
| --- | --- |

F.

mivel az Iránban fogva tartott kettős állampolgárságú személyek nem mindig jutnak ügyvédhez és tisztességes tárgyaláshoz; mivel a gyakorlatban Irán a kettős állampolgárságú személyeket kizárólag iráni állampolgárnak tekinti, ami behatárolja annak lehetőségét, hogy a külföldi nagykövetségek kapcsolatba lépjenek az országban fogva tartott állampolgáraikkal, illetve hogy a fogva tartottak konzuli védelmet kaphassanak;

| G. | mivel több politikai fogoly és nemzetbiztonsági bűncselekménnyel vádolt személy súlyos következményekkel járó károkat szenvedett amiatt, hogy fogva tartásuk során nem jutottak megfelelő orvosi ellátáshoz; |
| --- | --- |

G.

mivel több politikai fogoly és nemzetbiztonsági bűncselekménnyel vádolt személy súlyos következményekkel járó károkat szenvedett amiatt, hogy fogva tartásuk során nem jutottak megfelelő orvosi ellátáshoz;

| 1. | elítéli az EU–iráni kettős állampolgárságú személyek folytatódó – tisztességtelen tárgyalás után történő – bebörtönzését az iráni hatóságok által; felhív azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátásukra vagy arra, hogy ügyüket a nemzetközi normáknak megfelelően tisztességes formában újratárgyalják, a jogaik megsértésében felelős tisztviselőket pedig számoltassák el; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kifejezi súlyos aggodalmát amiatt, hogy EU–iráni kettős állampolgárságú személyeket Iránba való belépésükkor – anélkül, hogy prima facie bizonyítékkal rendelkeznének ellenük bűncselekmény elkövetésére – letartóztatnak; hangsúlyozza, hogy ezek a letartóztatások hátrányt okoznak az emberek közötti kapcsolatok lehetőségének; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kifogásolja, hogy az EU–iráni kettős állampolgárságú személyeket az iráni börtönökben rossz körülmények között tartják fogva, és hogy gyakran kényszerrel – kínzás és embertelen bánásmód révén – bírják őket vallomástételre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az iráni hatóságokat annak garantálására, hogy Ahmadreza Djalali teljes körű ügyvédi segítséghez jusson, valamint kérésére megkapja a szükséges orvosi ellátást; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy semmisítsék meg a rá kiszabott halálos ítéletet és a nemzetközi közösség kérését teljesítve haladéktalanul engedjék szabadon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy sor kerüljön Kamran Ghaderi ügyének a tisztességes tárgyalás feltételeinek megfelelő újratárgyalására, haladéktalanul engedjék szabadon – a korábbi szabadon bocsátásra már jogosult – Nazanin Zaghari-Ratcliffe asszonyt, és sürgősen ismertessék az Abbas Edalat elleni vádakat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a vádlottak választásuk szerinti ügyvéd általi segítségnyújtáshoz való alapvető jogát, valamint a tisztességes tárgyaláshoz való jogát, annak megfelelően, ahogyan erre Irán az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatban foglaltak szerint nemzetközi kötelezettséget vállalt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli – hiteles beszámolókra alapozva – a kínzás és más embertelen bánásmód megtörtént eseteit, amelyekre különösen kihallgatások alatt került sor, és felszólítja az iráni hatóságokat a bebörtönzöttek emberi méltóságának tiszteletben tartására; kifogást emel a fogva tartás körülményeinek kegyetlen és embertelen jellege miatt, és felszólítja Iránt annak biztosítására, hogy valamennyi fogva tartott hozzájusson a megfelelő orvosi ellátáshoz; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az igazságszolgáltatást, hogy tartsák tiszteletben a tisztességes tárgyalás és a megfelelő eljárás elveit, biztosítsák a gyanúsítottak számára az ügyvédi segítség igénybevételének, a konzuli látogatások, továbbá az ENSZ és a humanitárius szervezetek képviselőivel való találkozásnak a lehetőségét, valamint az orvosi és egészségügyi ellátáshoz való teljes körű hozzáférést, összhangban Irán nemzetközi kötelezettségeivel; felszólítja Iránt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a jogszabályok felülvizsgálata érdekében, hogy biztosíthatók legyenek a tisztességes tárgyalások, valamint az ügyvédi segítséghez való hozzáférés a nyomozati szakaszban, véget vetve a kínzás eredményeként kicsikart vallomástételeknek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy hozzanak létre belső munkacsoportot azon uniós állampolgárok támogatására, akikre halálbüntetés vagy nyilvánvalóan tisztességtelen tárgyalás várhat harmadik országokban, ekképpen erősítve a számukra elérhető nemzeti konzuli vagy diplomáciai szolgálatoktól várható támogatást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy működjenek együtt az uniós tagállamok teheráni nagykövetségeivel az iráni börtönökben jelenleg fogva tartott EU–iráni kettős állampolgárságú személyek névsorának összeállítása, valamint az egyes esetek szoros figyelemmel követése érdekében, mivel a polgárok biztonsága és alapvető jogaiknak védelme a legnagyobb fontosságú kérdés az EU számára; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólít az Iránban bebörtönzött valamennyi emberijog-védő szabadon bocsátására és a megfélemlítésüket célzó valamennyi cselekmény beszüntetésére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy jelentősen szigorodtak a halálbüntetéssel sújtható kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények miatti elítélés feltételei, amely az első lépés az iráni halálbüntetés-moratórium végrehajtása felé; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja Iránt, hogy mélyítse el a nemzetközi emberi jogi mechanizmusok iránti kötelezettségvállalását a különleges előadókkal és a különleges mechanizmusokkal való együttműködés révén, ideértve a megbízottak országba való bejutás iránti kérelmeinek jóváhagyását; sürgeti az iráni hatóságokat, hogy külön is biztosítsák, hogy az ENSZ iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó jövőbeli különleges előadója beléphessen az országba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | támogatja az átfogó közös cselekvési terv aláírása után elindított EU–Irán magas szintű párbeszéd keretében az emberi jogokról folytatott megbeszéléseket; hangsúlyozza, hogy az EU-nak továbbra is eltökélten fel kell hívnia – mind kétoldalú, mind többoldalú fórumokon – a figyelmet az emberi jogok iráni helyzetével kapcsolatos aggodalmaira; |
| --- | --- |

14.

| 15. | újfent felhívja a figyelmet Irán belépésére az emberi jogokról folytatott párbeszédbe, és üdvözli az iráni hatóságok részéről a párbeszéd folytatására való nyitottságot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a főképviselőt, hogy a hatóságokkal szemben tegye szóvá a börtönviszonyok és az emberi jogok megsértéseinek kérdését, kiemelve az Iránban bebörtönzött EU–iráni kettős állampolgárságú személyek ügyét, annak érdekében, hogy véget vessenek az iráni börtönökben alkalmazott kegyetlen és embertelen bánásmódnak; felhívja a főképviselőt és a tagállamokat, hogy az iráni hatóságokkal szemben rendszeresen adjanak hangot az emberi jogokat illető aggodalmaiknak, beleértve a politikai foglyok és az emberijog-védők helyzetét, valamint a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint Irán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0402.

(2)  HL C 408., 2017.11.30., 39. o.

(3)  HL C 153. E, 2013.5.31., 157. o.

(4)  HL C 199. E, 2012.7.7., 163. o.

(5)  HL L 95., 2018.4.13., 14. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/142 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/142

---

P8_TA(2018)0232

Szaúd-arábiai nőjogi jogvédők

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a szaúd-arábiai nőjogi jogvédők helyzetéről (2018/2712(RSP))

(2020/C 76/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló korábbi, különösen a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló, 2014. március 11-i (1), a Ráif Badavi ügyéről szóló, 2015. február 12-i (2), valamint az Ali Mohammed al-Nimr ügyéről szóló, 2015. október 8-i (3) állásfoglalásaira; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábiáról szóló korábbi, különösen a Szaúd-Arábiáról, az Unióval való kapcsolatairól, illetve a Közel-Keleten és Észak-Afrikában játszott szerepéről szóló, 2014. március 11-i (1), a Ráif Badavi ügyéről szóló, 2015. február 12-i (2), valamint az Ali Mohammed al-Nimr ügyéről szóló, 2015. október 8-i (3) állásfoglalásaira;

| — | tekintettel arra, hogy 2015-ben Ráif Badavi szaúdi bloggernek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2015-ben Ráif Badavi szaúdi bloggernek ítélték oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által tett 2018. május 29-i nyilatkozatra a legutóbbi szaúd-arábiai letartóztatásokról, köztük az Al-Rashid dinasztiához tartozó Nawaf Talal Rasheed herceg – Nawaf Talal bin Abdul Aziz Al-Rashid egykori költő fia – önkényes letartóztatásáról és eltűnéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által tett 2018. május 29-i nyilatkozatra a legutóbbi szaúd-arábiai letartóztatásokról, köztük az Al-Rashid dinasztiához tartozó Nawaf Talal Rasheed herceg – Nawaf Talal bin Abdul Aziz Al-Rashid egykori költő fia – önkényes letartóztatásáról és eltűnéséről,

| — | tekintettel a szaúd-arábiai állambiztonsági elnökségnek a hét gyanúsított letartóztatásáról szóló, 2018. május 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szaúd-arábiai állambiztonsági elnökségnek a hét gyanúsított letartóztatásáról szóló, 2018. május 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a bántalmazást törvényen kívül helyező, a szaúdi súra tanács által 2018. május 28-án jóváhagyott új jogszabálytervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bántalmazást törvényen kívül helyező, a szaúdi súra tanács által 2018. május 28-án jóváhagyott új jogszabálytervezetre,

| — | tekintettel a Szaúd-Arábia és más országok által Katar ellen bevezetett szankciók emberi jogi hatására országon belül és regionálisan egyaránt, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatala (OHCHR) által 2017 decemberében kiadott, az Öböl-válság emberi jogi hatásáról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szaúd-Arábia és más országok által Katar ellen bevezetett szankciók emberi jogi hatására országon belül és regionálisan egyaránt, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatala (OHCHR) által 2017 decemberében kiadott, az Öböl-válság emberi jogi hatásáról szóló jelentésre,

| — | tekintettel arra, hogy Szaúd-Arábia tagja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának (CSW), valamint hogy 2019 januárjától tagja lesz a CSW végrehajtó tanácsának, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Szaúd-Arábia tagja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának (CSW), valamint hogy 2019 januárjától tagja lesz a CSW végrehajtó tanácsának,

| — | tekintettel Hrisztosz Sztilianidesz biztos által az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, a Bizottság alelnökének (főképviselő/alelnök) nevében a 2017. július 4-i európai parlamenti vita során tett felszólalásra Szaúd-Arábia megválasztásáról a CSW tagjának; |
| --- | --- |

—

tekintettel Hrisztosz Sztilianidesz biztos által az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, a Bizottság alelnökének (főképviselő/alelnök) nevében a 2017. július 4-i európai parlamenti vita során tett felszólalásra Szaúd-Arábia megválasztásáról a CSW tagjának;

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottságnak a Szaúd-Arábiáról szóló együttes harmadik és negyedik időszaki, 2018. március 9-i jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottságnak a Szaúd-Arábiáról szóló együttes harmadik és negyedik időszaki, 2018. március 9-i jelentésére (4),

| — | tekintettel az ALQST, az Emberi Jogok Öböl-menti Központja (GCHR) és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) 2018. március 7-i közös beadványára Szaúd-Arábiáról a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 69. ülésén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ALQST, az Emberi Jogok Öböl-menti Központja (GCHR) és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) 2018. március 7-i közös beadványára Szaúd-Arábiáról a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 69. ülésén,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára;

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2018. május 15. óta a szaúdi hatóságok hét nőt – Loujain al-Hathloul, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Aziza al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar – és négy férfit – Ibrahim Fahad Al-Nafjan, Ibrahim al-Modeimigh, Mohammed al-Rabiah és Abdulaziz al-Meshaal – tartóztattak le a nőjogi aktivizmusuk miatt; mivel a letartóztatott emberi jogi jogvédőket azóta azzal vádolták meg, hogy támogatják a külföldi körök tevékenységeit, érzékeny kormányzati pozíciók számára vesznek fel embereket, és a királyság destabilizációja céljából pénzelik a külföldi köröket; mivel ezek az aktivisták a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom ellen és a férfi gyámok rendszerének eltörléséért kampányoltak; mivel a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom 2018. június 24-ére tervezett feloldása előtt tartóztatták le őket; |
| --- | --- |

A.

mivel 2018. május 15. óta a szaúdi hatóságok hét nőt – Loujain al-Hathloul, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Aziza al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar – és négy férfit – Ibrahim Fahad Al-Nafjan, Ibrahim al-Modeimigh, Mohammed al-Rabiah és Abdulaziz al-Meshaal – tartóztattak le a nőjogi aktivizmusuk miatt; mivel a letartóztatott emberi jogi jogvédőket azóta azzal vádolták meg, hogy támogatják a külföldi körök tevékenységeit, érzékeny kormányzati pozíciók számára vesznek fel embereket, és a királyság destabilizációja céljából pénzelik a külföldi köröket; mivel ezek az aktivisták a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom ellen és a férfi gyámok rendszerének eltörléséért kampányoltak; mivel a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom 2018. június 24-ére tervezett feloldása előtt tartóztatták le őket;

| B. | mivel Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana és Hessah al-Sheikh a jelentések szerint 2018. május 24-én szabadlábra került; |
| --- | --- |

B.

mivel Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana és Hessah al-Sheikh a jelentések szerint 2018. május 24-én szabadlábra került;

| C. | mivel Loujain al-Hathloul esete különösen aggasztó, mivel őt akarata ellenére Abu-Dzabiból Szaúd-Arábiába szállították 2018 márciusában, miután részt vett a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság Szaúd-Arábia vizsgálatáról szóló ülésén; mivel a közelmúltbeli letartóztatásáig utazási tilalmat rendeltek el számára, és jelenleg a jelentések szerint más aktivistákkal együtt teljes elkülönítésben tartják; |
| --- | --- |

C.

mivel Loujain al-Hathloul esete különösen aggasztó, mivel őt akarata ellenére Abu-Dzabiból Szaúd-Arábiába szállították 2018 márciusában, miután részt vett a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság Szaúd-Arábia vizsgálatáról szóló ülésén; mivel a közelmúltbeli letartóztatásáig utazási tilalmat rendeltek el számára, és jelenleg a jelentések szerint más aktivistákkal együtt teljes elkülönítésben tartják;

| D. | mivel Szaúd-Arábiában kivételesen szigorú korlátozások vonatkoznak a nőkre, annak ellenére, hogy a foglalkoztatás terén kormányzati reformok születtek a közelmúltban a nők jogainak érvényesítésére; mivel a szaúdi politikai és szociális rendszer továbbra is antidemokratikus és megkülönböztető, másodrendű polgárokként kezeli a nőket, nem teszi lehetővé a vallás és a hit szabadságát, komoly hátrányos megkülönböztetésben részesíti az ország jelentős külföldi munkaerejét, és súlyosan elnyom minden tiltakozó hangot; |
| --- | --- |

D.

mivel Szaúd-Arábiában kivételesen szigorú korlátozások vonatkoznak a nőkre, annak ellenére, hogy a foglalkoztatás terén kormányzati reformok születtek a közelmúltban a nők jogainak érvényesítésére; mivel a szaúdi politikai és szociális rendszer továbbra is antidemokratikus és megkülönböztető, másodrendű polgárokként kezeli a nőket, nem teszi lehetővé a vallás és a hit szabadságát, komoly hátrányos megkülönböztetésben részesíti az ország jelentős külföldi munkaerejét, és súlyosan elnyom minden tiltakozó hangot;

| E. | mivel az ügy vizsgálata és megtárgyalása még mindig folyik, és nehezen érkezik információ a letartóztatásokról, mivel a szaúdi hatóságok alig adnak információt; |
| --- | --- |

E.

mivel az ügy vizsgálata és megtárgyalása még mindig folyik, és nehezen érkezik információ a letartóztatásokról, mivel a szaúdi hatóságok alig adnak információt;

| F. | mivel 2018. május 25-én a szaúdi hatóságok letartóztatták a neves emberi jogi jogvédő Mohammed al-Bajadit, a betiltott szaúdi civil és politikai jogok egyesületének alapító tagját, amely bántalmazással gyanúsította meg a biztonsági erőket; |
| --- | --- |

F.

mivel 2018. május 25-én a szaúdi hatóságok letartóztatták a neves emberi jogi jogvédő Mohammed al-Bajadit, a betiltott szaúdi civil és politikai jogok egyesületének alapító tagját, amely bántalmazással gyanúsította meg a biztonsági erőket;

| G. | mivel az emberi jogi jogvédők letartóztatása után néhány nappal kormányközeli médiacsatornák és közösségi média platformok rosszindulatú lejáratókampányt indítottak ellenük, az állambiztonságot fenyegető árulónak kiáltva ki őket; mivel szakértők szerint az emberi jogi jogvédők ellen jelenleg folytatott lejárató kampány azt sejteti, hogy valószínűleg nagyon súlyos büntetést akarnak kiróni rájuk; |
| --- | --- |

G.

mivel az emberi jogi jogvédők letartóztatása után néhány nappal kormányközeli médiacsatornák és közösségi média platformok rosszindulatú lejáratókampányt indítottak ellenük, az állambiztonságot fenyegető árulónak kiáltva ki őket; mivel szakértők szerint az emberi jogi jogvédők ellen jelenleg folytatott lejárató kampány azt sejteti, hogy valószínűleg nagyon súlyos büntetést akarnak kiróni rájuk;

| H. | mivel a szaúdi társadalom fokozatosan, de folyamatosan változik, és mivel a szaúdi hatóságok számos intézkedést fogadtak el a nők egyenlő polgárokként való elismerésének javítására, mint például szavazati jog biztosítása számukra a helyhatósági választásokon, hozzáférés biztosítása számukra a konzultatív súra tanácshoz és a nemzeti emberi jogi tanácshoz, a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom feloldása, valamint hozzáférés biztosítása számukra nyilvános sporteseményekhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a szaúdi társadalom fokozatosan, de folyamatosan változik, és mivel a szaúdi hatóságok számos intézkedést fogadtak el a nők egyenlő polgárokként való elismerésének javítására, mint például szavazati jog biztosítása számukra a helyhatósági választásokon, hozzáférés biztosítása számukra a konzultatív súra tanácshoz és a nemzeti emberi jogi tanácshoz, a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom feloldása, valamint hozzáférés biztosítása számukra nyilvános sporteseményekhez;

| I. | mivel a nők szerepvállalásának megerősítésén alapuló, az ország gazdasági és szociális átalakítását felvázoló „Vízió 2030” című reformterv valódi esély lehetne a szaúdi nők számára a törvény előtti egyenjogúságuk biztosítására, ami alapvető fontosságú a CEDAW szerinti jogaik teljes mértékű érvényesítéséhez; mivel azonban a nőjogi aktivisták közelmúltbeli letartóztatási hulláma a jelek szerint akadályozza ezt a célt, és sokan visszakoznak a reformtervtől; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők szerepvállalásának megerősítésén alapuló, az ország gazdasági és szociális átalakítását felvázoló „Vízió 2030” című reformterv valódi esély lehetne a szaúdi nők számára a törvény előtti egyenjogúságuk biztosítására, ami alapvető fontosságú a CEDAW szerinti jogaik teljes mértékű érvényesítéséhez; mivel azonban a nőjogi aktivisták közelmúltbeli letartóztatási hulláma a jelek szerint akadályozza ezt a célt, és sokan visszakoznak a reformtervtől;

| J. | mivel Mohammad bin Salman Al Saud, a szaúdi trónörökös szóban támogatásáról biztosította a nőjogi reformokat, főleg az Európában és az Egyesült Államokban tett körútján, de eddig korlátozott mértékben valósultak csak meg ezek a reformok, és a nők jogait legsúlyosabban csorbító férfi gyámok rendszere még mindig fennáll; mivel emellett a herceg felügyelte a neves aktivisták, ügyvédek és emberi jogi jogvédők nagyszabású letartóztatását, ami csak erősödött azóta, hogy hozzáfogott az ország biztonsági intézményei feletti ellenőrzésének megszilárdításához; |
| --- | --- |

J.

mivel Mohammad bin Salman Al Saud, a szaúdi trónörökös szóban támogatásáról biztosította a nőjogi reformokat, főleg az Európában és az Egyesült Államokban tett körútján, de eddig korlátozott mértékben valósultak csak meg ezek a reformok, és a nők jogait legsúlyosabban csorbító férfi gyámok rendszere még mindig fennáll; mivel emellett a herceg felügyelte a neves aktivisták, ügyvédek és emberi jogi jogvédők nagyszabású letartóztatását, ami csak erősödött azóta, hogy hozzáfogott az ország biztonsági intézményei feletti ellenőrzésének megszilárdításához;

| K. | mivel Szaúd-Arábiának számos megkülönböztető jogszabálya van, különösen a személyes állapothoz, a női migráns munkavállalókhoz, a családi állapot törvényéhez, a munka törvénykönyvéhez, a nemzetiségi törvényhez és a férfi gyámok rendszeréhez kapcsolódó rendelkezések, amely utóbbi értelmében a CEDAW szerint őket megillető legtöbb jogot a nők csak egy férfi gyám jóváhagyásával gyakorolhatják; |
| --- | --- |

K.

mivel Szaúd-Arábiának számos megkülönböztető jogszabálya van, különösen a személyes állapothoz, a női migráns munkavállalókhoz, a családi állapot törvényéhez, a munka törvénykönyvéhez, a nemzetiségi törvényhez és a férfi gyámok rendszeréhez kapcsolódó rendelkezések, amely utóbbi értelmében a CEDAW szerint őket megillető legtöbb jogot a nők csak egy férfi gyám jóváhagyásával gyakorolhatják;

| L. | mivel Szaúd-Arábiában igen élénk az online emberi jogi jogvédők közössége, és a Közel-Keleten itt a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma; mivel Szaúd-Arábia szerepel a Riporterek határok nélkül szervezetnek az internet ellenségeit felsoroló listáján a szaúdi média és az internet cenzúrázása miatt, valamint azért, mert büntetést ró ki azokra, akik a kormányt vagy a vallást bírálják; mivel a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága a demokratizálódási folyamat és a reform lényeges előfeltétele, valamint biztosítja a hatalom alapvető ellenőrzését; mivel a 2015. évi Szaharov-díjas Ráif Badavi még mindig börtönben ül csupán azért, mert békésen hangot adott a véleményének; |
| --- | --- |

L.

mivel Szaúd-Arábiában igen élénk az online emberi jogi jogvédők közössége, és a Közel-Keleten itt a legmagasabb a Twitter-felhasználók száma; mivel Szaúd-Arábia szerepel a Riporterek határok nélkül szervezetnek az internet ellenségeit felsoroló listáján a szaúdi média és az internet cenzúrázása miatt, valamint azért, mert büntetést ró ki azokra, akik a kormányt vagy a vallást bírálják; mivel a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint az online és a hagyományos sajtó és média szabadsága a demokratizálódási folyamat és a reform lényeges előfeltétele, valamint biztosítja a hatalom alapvető ellenőrzését; mivel a 2015. évi Szaharov-díjas Ráif Badavi még mindig börtönben ül csupán azért, mert békésen hangot adott a véleményének;

| M. | mivel Szaúd-Arábiának 2015-ben 0,847 volt az ENSZ humán fejlettségi mutatójának értéke, 38. helyen a 188 ország és terület közül; mivel Szaúd-Arábiában az ENSZ nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatójának értéke 0,257, 50. helyen a 159 országból 2015-ben; mivel Szaúd-Arábia a 144-ből a 138. helyen végzett a nemek közötti szakadékról szóló, a Világgazdasági Fórum által kiadott 2017-es globális jelentésben; |
| --- | --- |

M.

mivel Szaúd-Arábiának 2015-ben 0,847 volt az ENSZ humán fejlettségi mutatójának értéke, 38. helyen a 188 ország és terület közül; mivel Szaúd-Arábiában az ENSZ nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatójának értéke 0,257, 50. helyen a 159 országból 2015-ben; mivel Szaúd-Arábia a 144-ből a 138. helyen végzett a nemek közötti szakadékról szóló, a Világgazdasági Fórum által kiadott 2017-es globális jelentésben;

| N. | mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság szerint Szaúd-Arábiának a CEDAW-egyezménnyel kapcsolatos általános kifogása nem egyeztethető össze az egyezmény tárgyával és céljával, és annak 28. cikke értelmében megengedhetetlen; mivel Szaúd-Arábia vezetés kötelezettséget vállalt arra, hogy „a legmagasabb szintű normák fenntartását képviseli az emberi jogok előmozdításában és védelmében”, amikor sikeresen pályázott az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2013. évi tagságára; |
| --- | --- |

N.

mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság szerint Szaúd-Arábiának a CEDAW-egyezménnyel kapcsolatos általános kifogása nem egyeztethető össze az egyezmény tárgyával és céljával, és annak 28. cikke értelmében megengedhetetlen; mivel Szaúd-Arábia vezetés kötelezettséget vállalt arra, hogy „a legmagasabb szintű normák fenntartását képviseli az emberi jogok előmozdításában és védelmében”, amikor sikeresen pályázott az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2013. évi tagságára;

| 1. | felszólítja a szaúdi hatóságokat Eman al-Nafjan, Aziza al-Youssef, Loujain al-Hathloul, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroush, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar, Mohammed al-Rabiah és Ibrahim al-Modeimigh, és az ország minden más emberi jogi jogvédője elleni, az igazságszolgáltatási szinten is zajló bántalmazás minden formájának beszüntetésére, hogy indokolatlan akadályoztatás és a megtorlástól való félelem nélkül folytathassák a munkájukat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli a Szaúd-Arábiában zajló, az emberi jogi jogvédők, köztük a nőjogi jogvédők elnyomását, ami aláássa az ország reformfolyamatának hitelességét; felszólítja Szaúd-Arábia kormányát, hogy azonnal és feltétel nélkül engedje szabadon a csupán a szólásszabadsághoz való joguk és a békés emberi jogi munkájuk gyakorlása miatt fogva tartott és elítélt összes emberi jogi jogvédőt és más lelkiismereti foglyot; elítéli a nők és a lányok elleni folyamatos, rendszerszintű hátrányos megkülönböztetést Szaúd-Arábiában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tiszteletét fejezi ki a tisztességtelen és megkülönböztető bánásmód ellen küzdő szaúdi nők és nőjogi jogvédők, valamint azok iránt, akik a nehézségek ellenére megvédték az emberi jogokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az arra tett ígéretet, hogy a Vízió 2030 terv részeként a királyság területén feloldják a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalmat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy minden fogvatartottra, köztük az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó bánásmódnak tiszteletben kell tartania a bármely formában fogva tartott vagy börtönbüntetésüket töltő személyek védelméről szóló ENSZ-elveket, melyeket az ENSZ Közgyűlése 1988. december 9-én fogadott el a 43/173. számú határozattal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a nemzetközi, főleg az Unióban található autógyártók már elkezdték a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó hirdetési kampányt a gépjárművezetéssel kapcsolatosan a nőkre vonatkozó tilalom feloldása előtt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mélységesen aggasztja a nemi alapú erőszak elterjedése Szaúd-Arábiában, ami nagyrészt bejelentés és dokumentálás nélkül marad, és amit olyan kifogásokkal indokolnak, mint hogy a nőket a férfi gyámsággal kell fegyelmezni; sürgeti a szaúdi hatóságokat, hogy fogadjanak el átfogó jogszabályokat a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak minden formájának, különösen a nemi erőszak, köztük a párkapcsolaton belüli nemi erőszak, a szexuális támadás és a szexuális zaklatás konkrét megfogalmazására és büntetésére, valamint hogy töröljék el a nők igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését gátló minden akadályt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggasztja a férfi gyámság rendszerének megléte, amelynek értelmében még mindig számos területen, köztük a nemzetközi utazás, az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a lakóhely megválasztása, a házasságkötés, az igazságszolgáltatási rendszer ellen panasz benyújtása, a bántalmazott nők számára fenntartott állami menedékhely elhagyása, és a fogdák elhagyása terén elvárt a férfi gyám jóváhagyása; kiemeli, hogy ez a rendszer az országot kormányzó, mélyen gyökerező patriarchális rendszer leképezése; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a szaúdi hatóságokat az egyesületekről és alapítványokról szóló 2015. decemberi törvény felülvizsgálatára, hogy a női aktivisták megszervezhessék magukat, és szabadon és függetlenül, a hatóságok indokolatlan beavatkozása nélkül végezhessék a munkájukat; sürgeti emellett a terrorizmus elleni törvény, a kiberbűnözés elleni törvény és a sajtóról és a publikációkról szóló törvény felülvizsgálatát is, amelyeket ismételten felhasználnak az emberi jogi jogvédők elleni eljárásokban, emellett sürgeti a jogszabályi rendszerben meglévő valamennyi megkülönböztető rendelkezés felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a szaúdi hatóságokat a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának ratifikálására, a CEDAW-val kapcsolatos fenntartásaik visszavonására és a CEDAW fakultatív jegyzőkönyvének ratifikálására, hogy a szaúdi nők teljes mértékben élhessenek az egyezményben biztosított jogaikkal, emellett a gyermekházasság, a kényszerházasság és nők számára kötelező öltözködési szabályok megszüntetésére; sürgeti Szaúd-Arábiát, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának összes különleges eljárása számára küldjön állandó meghívót; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a szaúdi hatóságokat, hogy engedélyezzék a független sajtó és média működését, valamint az ország valamennyi lakosa számára biztosítsák a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát; elítéli az emberi jogi jogvédők és tüntetők elnyomását, amikor békésen demonstrálnak; hangsúlyozza, hogy az alapvető, törvény szerinti jogokért való békés kampányolás vagy a közösségi médiában bíráló megjegyzések terjesztése egy elvitathatatlan jog megnyilvánulásai, sürgeti a szaúdi hatóságokat, hogy töröljék el az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó azon korlátozásokat, amelyek értelmében nem szólalhatnak meg a közösségi médiában és a nemzetközi médiában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet rá, hogy Szaúd-Arábiát néhány uniós tagállam támogatásával választották meg az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának tagjává; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy biztosítsák az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatások teljes mértékű végrehajtását, és hogy védelmüket és támogatásukat terjesszék ki az emberi jogi jogvédőkre, különösen a női emberi jogi jogvédőkre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az Uniót, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának következő ülésén nyújtson be állásfoglalást az emberi jogi jogvédők helyzetéről Szaúd-Arábiában; felhívja az Uniót, hogy az Emberi Jogi Tanács és az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának következő ülésén vesse fel a megkérdőjelezhető emberi jogi múlttal rendelkező országok tagságának kérdését, ideértve a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását; felhívja az Uniót, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában javasolja a szaúd-arábiai emberi jogokkal foglalkozó különleges előadó kinevezését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja az Uniót, hogy Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal való éves csúcs, valamint más két- és többoldalú fórum napirendjére állandó jelleggel vegye fel az emberi jogokról, különösen a női emberi jogi jogvédők helyzetéről szóló eszmecserét; felhívja a Tanácsot, hogy fontolja meg célzott intézkedések bevezetését a súlyos emberi jogi jogsértésekért felelős személyek ellen; megjegyzi, hogy az emberi jogoknak az Öböl-menti Együttműködési Tanács térségben való előmozdításáért adományozott Chaillot-díj szabályai azokra korlátozzák a jelentkezést, akik jogilag regisztráltak és aktívak „a helyi hatóságokkal folytatott konstruktív együttműködésben”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy aktívan támogassa Szaúd-Arábiában az emberi jogokat védő civil társadalmi csoportokat és egyéneket, köztük börtönlátogatások megszervezése, a tárgyalások nyomon követése és nyilvános nyilatkozatok révén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy továbbra is folytassanak párbeszédet Szaúd-Arábiával az emberi jogokról, az alapvető szabadságokról és az országnak a régióban betöltött aggasztó szerepéről; kész arra, hogy konstruktív és nyílt párbeszédet folytasson a szaúdi hatóságokkal, köztük parlamenti képviselőkkel a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeikről; kéri a szakértelem megosztását az igazságügyi és jogi kérdésekben a szaúd-arábiai egyéni jogot védelmének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a szaúdi hatóságokat, hogy állítsák le Ráif Badavi további korbácsolását, és követeli azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását, mivel őt lelkiismereti okokból bebörtönzött személynek tartja, akit kizárólag azért tartanak fogva és ítéltek el, mert gyakorolta a véleménynyilvánítás szabadságához való jogát; felhívja az Uniót, hogy Ráif Badavi ügyét továbbra is minden lehetséges magasszintű találkozón vessék fel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a szaúdi hatóságokat, hogy az eltörlés felé vezető lépésként vezessenek be azonnali moratóriumot a halálbüntetésre; kéri minden halálos ítélet felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy ezek a tárgyalások megfeleljenek a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a szaúdi hatóságokat, hogy vessenek véget a vallási kisebbségek és az emberi jogaik Szaúd-Arábia általi megsértésének kitett minden más egyén és csoport, köztük más régiók országaiból származó külföldiek elleni gyűlöletkeltésnek és megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, a nők helyzetével foglalkozó bizottságnak, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, Salman bin Abdulaziz Al Saud királynak és Mohammad bin Salman Al Saud trónörökös hercegnek, a Szaúd-arábiai Királyság kormányának, valamint a Szaúd-arábiai Királyság Nemzeti Párbeszéd Központja főtitkárának. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL C 378., 2017.11.9., 64. o.

(2)  HL C 310., 2016.8.25., 29. o.

(3)  HL C 349., 2017.10.17., 34. o.

(4)  CEDAW/C/SAU/CO/3-4.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/147 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/147

---

P8_TA(2018)0233

Szudán, nevezetesen Noura Hussein Hammad helyzete

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása Szudánról, különösen Noura Hussein Hammad helyzetéről (2018/2713(RSP))

(2020/C 76/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Szudáni Köztársaság 1986 óta részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek a Szudáni Köztársaság 1986 óta részes fele,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek a Szudáni Köztársaság 1990 óta részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek a Szudáni Köztársaság 1990 óta részes fele,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára;

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a korai házasságról és a kényszerített gyermekházasságról szóló, 2016. december 19-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a korai házasságról és a kényszerített gyermekházasságról szóló, 2016. december 19-i határozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979-ben az ENSZ-közgyűlés által elfogadott egyezményre, valamint a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993-ban az ENSZ-közgyűlés által elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979-ben az ENSZ-közgyűlés által elfogadott egyezményre, valamint a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993-ban az ENSZ-közgyűlés által elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU által javasolt és az ENSZ-közgyűlés által 2007. december 18-án elfogadott, majd 2008-ban, 2010-ben, 2012-ben, 2014-ben és 2016-ban megerősített 62/149. számú határozatra, amelyben a halálbüntetésre vonatkozóan moratórium bevezetését sürgeti; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által javasolt és az ENSZ-közgyűlés által 2007. december 18-án elfogadott, majd 2008-ban, 2010-ben, 2012-ben, 2014-ben és 2016-ban megerősített 62/149. számú határozatra, amelyben a halálbüntetésre vonatkozóan moratórium bevezetését sürgeti;

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartája 1981-ben elfogadott első, a nők jogairól szóló jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartája 1981-ben elfogadott első, a nők jogairól szóló jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól és jólétéről szóló afrikai charta 1999. november 29-én hatályba lépett 16. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól és jólétéről szóló afrikai charta 1999. november 29-én hatályba lépett 16. és 21. cikkére,

| — | tekintettel a gyermekek jogaival és jólétével foglalkozó afrikai szakértői bizottság által 2018. május 17-én, a Szudáni Köztársaságnak küldött, Noura Hussein Hammad ügyére vonatkozó, sürgető felhívást tartalmazó levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogaival és jólétével foglalkozó afrikai szakértői bizottság által 2018. május 17-én, a Szudáni Köztársaságnak küldött, Noura Hussein Hammad ügyére vonatkozó, sürgető felhívást tartalmazó levélre,

| — | tekintettel Szudán 2005. évi alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szudán 2005. évi alkotmányára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodás 96. cikkére (emberi jogi záradék), amelyet a szudáni kormány 2005-ben írt alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodás 96. cikkére (emberi jogi záradék), amelyet a szudáni kormány 2005-ben írt alá,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Noura Hussein Hammadot 16 éves korában családja arra kényszerítette, hogy Abdulrahman Hammaddal kössön házasságot; mivel Noura azt állítja, hogy férje először a saját családtagjai segítségével erőszakolta meg; mivel 2017. május 2-án tett tanúvallomása szerint három férfi fogta le Noura Husseint, amíg Abdulrahman megerőszakolta őt; mivel ezt követően Noura önvédelemből halálosan megsebesítette férjét, miközben a férje a következő napon ismét nemi erőszakot próbált meg elkövetni rajta; mivel az ezt követő orvosi vizsgálat szerint saját maga is megsebesült a férjével való dulakodás közben; |
| --- | --- |

A.

mivel Noura Hussein Hammadot 16 éves korában családja arra kényszerítette, hogy Abdulrahman Hammaddal kössön házasságot; mivel Noura azt állítja, hogy férje először a saját családtagjai segítségével erőszakolta meg; mivel 2017. május 2-án tett tanúvallomása szerint három férfi fogta le Noura Husseint, amíg Abdulrahman megerőszakolta őt; mivel ezt követően Noura önvédelemből halálosan megsebesítette férjét, miközben a férje a következő napon ismét nemi erőszakot próbált meg elkövetni rajta; mivel az ezt követő orvosi vizsgálat szerint saját maga is megsebesült a férjével való dulakodás közben;

| B. | mivel Noura Hussein Hammadot 2018. április 29-ig az omdurmani börtönben előre megfontolt szándékból elkövetett gyilkosság vádjával tartották fogva; mivel a jelenleg 19 éves Noura Hussein Hammadot az Omdurmani Központi Büntetőbíróság halálra ítélte azért, mert megölte azt a férfit, akit a lány édesapja házastársul jelölt ki számára; mivel az ítélet meghozatalakor a férfi családja Hussein megfelelő „büntetéseként” a halálos ítéletet választotta; mivel az ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be; |
| --- | --- |

B.

mivel Noura Hussein Hammadot 2018. április 29-ig az omdurmani börtönben előre megfontolt szándékból elkövetett gyilkosság vádjával tartották fogva; mivel a jelenleg 19 éves Noura Hussein Hammadot az Omdurmani Központi Büntetőbíróság halálra ítélte azért, mert megölte azt a férfit, akit a lány édesapja házastársul jelölt ki számára; mivel az ítélet meghozatalakor a férfi családja Hussein megfelelő „büntetéseként” a halálos ítéletet választotta; mivel az ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be;

| C. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala információkat gyűjtött annak alátámasztására, hogy a Bíróság az ítélet meghozatalakor enyhítő körülményként nem vette figyelembe Hussein kényszerházasságát, a rajta elkövetett nemi erőszakot és a nemi alapú erőszak egyéb formáit; mivel az azonnali kivégzésekkel foglalkozó ENSZ-szakértő érvelése szerint az önvédelem egyértelmű bizonyítéka birtokában kimondott halálbüntetés önkényes kivégzésnek minősül; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala információkat gyűjtött annak alátámasztására, hogy a Bíróság az ítélet meghozatalakor enyhítő körülményként nem vette figyelembe Hussein kényszerházasságát, a rajta elkövetett nemi erőszakot és a nemi alapú erőszak egyéb formáit; mivel az azonnali kivégzésekkel foglalkozó ENSZ-szakértő érvelése szerint az önvédelem egyértelmű bizonyítéka birtokában kimondott halálbüntetés önkényes kivégzésnek minősül;

| D. | mivel Szudán a humán fejlettségi mutató listáján és az ENSZ nemek közötti egyenlőtlenségi indexén szereplő 188 ország közül a 165. helyen áll; mivel az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága és Emberi Jogi Bizottsága súlyos aggodalmát fejezte ki a nők emberi jogainak Szudánban tapasztalható helyzete miatt; mivel a szudáni jogrendszer az iszlám saríán alapul; mivel a tapasztalatok szerint, ha a nők politikai, kulturális és gazdasági szempontból nem egyenlőek a férfiakkal, akkor vallásuktól, fajuktól vagy nemzetiségüktől függetlenül nemi alapú erőszaknak lesznek kitéve; |
| --- | --- |

D.

mivel Szudán a humán fejlettségi mutató listáján és az ENSZ nemek közötti egyenlőtlenségi indexén szereplő 188 ország közül a 165. helyen áll; mivel az ENSZ Gyermekjogi Bizottsága és Emberi Jogi Bizottsága súlyos aggodalmát fejezte ki a nők emberi jogainak Szudánban tapasztalható helyzete miatt; mivel a szudáni jogrendszer az iszlám saríán alapul; mivel a tapasztalatok szerint, ha a nők politikai, kulturális és gazdasági szempontból nem egyenlőek a férfiakkal, akkor vallásuktól, fajuktól vagy nemzetiségüktől függetlenül nemi alapú erőszaknak lesznek kitéve;

| E. | mivel a szudáni alkotmány kimondja, hogy „az állam megvédi a nőket az igazságtalanságtól és előmozdítja a nemek közötti egyenlőséget”; mivel Pramila Patten, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különleges képviselője Szudánban tett 2018. február 18–25-i látogatását követően megjegyezte, hogy Szudánban a nemi erőszak tagadásának mélyen gyökerező kultúrája van; mivel a kényszerházasságra, a párkapcsolaton belüli nemi erőszakra és a nemi alapú erőszakra normális jelenségként tekintenek Szudánban, és az erőszak e formáit a hagyományra, a kultúrára és a vallásra hivatkozva indokolják; mivel a különleges ügyészi hivatal eddig nem vizsgált ki konfliktushelyzetben elkövetett szexuális erőszakkal kapcsolatban egyetlen egy esetet sem; |
| --- | --- |

E.

mivel a szudáni alkotmány kimondja, hogy „az állam megvédi a nőket az igazságtalanságtól és előmozdítja a nemek közötti egyenlőséget”; mivel Pramila Patten, az ENSZ fegyveres konfliktusokban elkövetett szexuális erőszak kérdésével foglalkozó különleges képviselője Szudánban tett 2018. február 18–25-i látogatását követően megjegyezte, hogy Szudánban a nemi erőszak tagadásának mélyen gyökerező kultúrája van; mivel a kényszerházasságra, a párkapcsolaton belüli nemi erőszakra és a nemi alapú erőszakra normális jelenségként tekintenek Szudánban, és az erőszak e formáit a hagyományra, a kultúrára és a vallásra hivatkozva indokolják; mivel a különleges ügyészi hivatal eddig nem vizsgált ki konfliktushelyzetben elkövetett szexuális erőszakkal kapcsolatban egyetlen egy esetet sem;

| F. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatása a háborús bűncselekmények büntetlenségének, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtás kezelésére terjed ki a nők által gyakran tapasztalt atrocitásokat, továbbá a szexuális és nemi alapú bűncselekmények széles körét is ideértve; mivel az NBB 2009. március 4-én elfogatóparancsot bocsátott ki a Szudáni Köztársaság elnöke, Omar al Bashir ellen az emberiesség ellen öt ízben elkövetett bűncselekmény: emberölés, emberirtás, erőszakos elhurcolás, kínzás és nemi erőszak vádjával vádolva meg őt; |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatása a háborús bűncselekmények büntetlenségének, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtás kezelésére terjed ki a nők által gyakran tapasztalt atrocitásokat, továbbá a szexuális és nemi alapú bűncselekmények széles körét is ideértve; mivel az NBB 2009. március 4-én elfogatóparancsot bocsátott ki a Szudáni Köztársaság elnöke, Omar al Bashir ellen az emberiesség ellen öt ízben elkövetett bűncselekmény: emberölés, emberirtás, erőszakos elhurcolás, kínzás és nemi erőszak vádjával vádolva meg őt;

| G. | mivel a halálbüntetés hatályon kívül helyezése érdekében „Igazságot Noura Hussein Hammadnak” elnevezéssel globális kampányt indítottak; mivel 2018. májusig csaknem 1 millió ember írta alá az „Igazságot Noura Hussein Hammadnak” elnevezésű petíciót; mivel a védőügyvédek megfélemlítése a tisztességes eljárással szembeni támadásnak tekinthető, mivel a nemi erőszakot elszenvedett Noura Hussein Hammad pszichológiai támogatásra szorul; |
| --- | --- |

G.

mivel a halálbüntetés hatályon kívül helyezése érdekében „Igazságot Noura Hussein Hammadnak” elnevezéssel globális kampányt indítottak; mivel 2018. májusig csaknem 1 millió ember írta alá az „Igazságot Noura Hussein Hammadnak” elnevezésű petíciót; mivel a védőügyvédek megfélemlítése a tisztességes eljárással szembeni támadásnak tekinthető, mivel a nemi erőszakot elszenvedett Noura Hussein Hammad pszichológiai támogatásra szorul;

| H. | mivel Noura Hussein Hammad ügye nemzetközi szinten is felhívta a figyelmet a nők jogaira, és reflektorfénybe helyezte a kényszerházasság és a párkapcsolaton belüli nemi erőszak kérdését Szudánban, ahol a házasságkötéshez szükséges törvényes alsó korhatára csak 10 év; mivel a párkapcsolaton belüli nemi erőszakot a szudáni törvények csak 2015-ben ismerték el; mivel azonban az igazságügyi hatóságok ezt nem ismerik el bűncselekményként; |
| --- | --- |

H.

mivel Noura Hussein Hammad ügye nemzetközi szinten is felhívta a figyelmet a nők jogaira, és reflektorfénybe helyezte a kényszerházasság és a párkapcsolaton belüli nemi erőszak kérdését Szudánban, ahol a házasságkötéshez szükséges törvényes alsó korhatára csak 10 év; mivel a párkapcsolaton belüli nemi erőszakot a szudáni törvények csak 2015-ben ismerték el; mivel azonban az igazságügyi hatóságok ezt nem ismerik el bűncselekményként;

| I. | mivel a nő- és gyermekjogi aktivisták intenzív kampányt folytattak a lányok kényszerházasságával és a kiskorú lányok házasságával szemben, ami Szudánban elterjedt jelenség; mivel a lányok és nők elleni erőszak minden formájának – ideértve a korai és a kényszerházasságokat – megelőzése és az erre adott reakció az Európai Unió 2016–2020 közötti, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervének egyik célkitűzése; |
| --- | --- |

I.

mivel a nő- és gyermekjogi aktivisták intenzív kampányt folytattak a lányok kényszerházasságával és a kiskorú lányok házasságával szemben, ami Szudánban elterjedt jelenség; mivel a lányok és nők elleni erőszak minden formájának – ideértve a korai és a kényszerházasságokat – megelőzése és az erre adott reakció az Európai Unió 2016–2020 közötti, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervének egyik célkitűzése;

| J. | mivel a Human Rights Watch és az ENSZ Szudánnal foglalkozó független szakértője 2017. évi jelentésében kijelentette, hogy a szudáni biztonsági erők szexuális erőszakot, megfélemlítést és a bántalmazás egyéb formáit alkalmazták az egész országban a női emberijog-védők elhallgattatására; mivel Noura Hussein Hammad ügyvédjének a nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálatok (NISS) megtiltották, hogy a megfélemlítés egyre erősödő kampánya közepette sajtókonferenciát tartson; mivel Nahid Gabralla, a szudáni fővárosban, Kartúmban működő SEEMA – a nemi alapú erőszak áldozataival és túlélőivel foglalkozó nem kormányzati szervezet – igazgatóját többször is bebörtönözték, miközben Noura Hussein Hammadért támogató kampányt folytatott, mivel Szudán korlátozza a szólásszabadságot; |
| --- | --- |

J.

mivel a Human Rights Watch és az ENSZ Szudánnal foglalkozó független szakértője 2017. évi jelentésében kijelentette, hogy a szudáni biztonsági erők szexuális erőszakot, megfélemlítést és a bántalmazás egyéb formáit alkalmazták az egész országban a női emberijog-védők elhallgattatására; mivel Noura Hussein Hammad ügyvédjének a nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálatok (NISS) megtiltották, hogy a megfélemlítés egyre erősödő kampánya közepette sajtókonferenciát tartson; mivel Nahid Gabralla, a szudáni fővárosban, Kartúmban működő SEEMA – a nemi alapú erőszak áldozataival és túlélőivel foglalkozó nem kormányzati szervezet – igazgatóját többször is bebörtönözték, miközben Noura Hussein Hammadért támogató kampányt folytatott, mivel Szudán korlátozza a szólásszabadságot;

| K. | mivel Szudán a világ hét országának egyike, amely a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménynek még mindig nem részes fele; |
| --- | --- |

K.

mivel Szudán a világ hét országának egyike, amely a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezménynek még mindig nem részes fele;

| L. | mivel az EU jelenleg 275 millió EUR értékben finanszíroz projekteket Szudánban, elsősorban az Európai Fejlesztési Alap (EFA), a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz révén; mivel Szudán nem ratifikálta a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU jelenleg 275 millió EUR értékben finanszíroz projekteket Szudánban, elsősorban az Európai Fejlesztési Alap (EFA), a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz révén; mivel Szudán nem ratifikálta a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást;

| M. | mivel Szudánban a nők hátrányos megkülönböztetést, önkényes letartóztatásokat és megalázó büntetéseket szenvednek el; mivel az ENSZ Szudánnal foglalkozó független szakértője szerint az úgynevezett közerkölcsbe ütköző bűncselekmények – amelyekkel például a „tisztességtelenül” felöltözöttnek ítélt, testi fenyítéssel megalázott nőket vádolják – sértik a nemzetközi emberi jogi normákat; mivel a szudáni büntetőtörvénykönyv 151., 152., 154. és 156. cikke megerősíti a nők, nyilvánosság előtt tanúsított magatartásának és öltözködésének korlátozását; mivel e jogszabályok megsértése pénzbüntetéssel, sőt bizonyos esetekben korbácsolással büntetendő; |
| --- | --- |

M.

mivel Szudánban a nők hátrányos megkülönböztetést, önkényes letartóztatásokat és megalázó büntetéseket szenvednek el; mivel az ENSZ Szudánnal foglalkozó független szakértője szerint az úgynevezett közerkölcsbe ütköző bűncselekmények – amelyekkel például a „tisztességtelenül” felöltözöttnek ítélt, testi fenyítéssel megalázott nőket vádolják – sértik a nemzetközi emberi jogi normákat; mivel a szudáni büntetőtörvénykönyv 151., 152., 154. és 156. cikke megerősíti a nők, nyilvánosság előtt tanúsított magatartásának és öltözködésének korlátozását; mivel e jogszabályok megsértése pénzbüntetéssel, sőt bizonyos esetekben korbácsolással büntetendő;

| N. | mivel az EU Szudánt a fejlesztési és humanitárius segítségnyújtás révén egyaránt támogatja, ám támogatást nyújt többek között az úgynevezett ROCK projekt révén az ország rendkívül ellentmondásos határellenőrzési, valamint az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni műveleteihez is; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU Szudánt a fejlesztési és humanitárius segítségnyújtás révén egyaránt támogatja, ám támogatást nyújt többek között az úgynevezett ROCK projekt révén az ország rendkívül ellentmondásos határellenőrzési, valamint az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni műveleteihez is;

| 1. | sajnálja és elítéli Noura Hussein Hammad halálra ítélését; felhívja a szudáni hatóságokat, hogy változtassák meg a halálbüntetést, és teljes mértékben vegyék figyelembe azt a tényt, hogy Hussein önvédelemből járt el, amikor egy férfi és annak társai nemi erőszakot kíséreltek meg elkövetni rajta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a szudáni hatóságokat, hogy tartsák be a nemzeti jogot és a nemzetközi emberi jogi normákat, beleértve az emberi jogok és a népek jogairól szóló afrikai chartához csatolt, az afrikai nők jogairól szóló jegyzőkönyvet, valamint az Afrikai Unió Bíróságának 2003. július 11-én elfogadott jegyzőkönyvét; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi normák szerint az önvédelem egyértelmű bizonyítéka birtokában kimondott halálbüntetés önkényes kivégzésnek minősül, különösen azokban az esetekben, amikor a nőket önvédelem közben elkövetett gyilkossággal vádolják; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékezteti a szudáni hatóságokat az alapvető jogok – többek között a tisztességes eljáráshoz való jog – biztosításával kapcsolatos kötelezettségükre; ragaszkodik ahhoz, hogy minden szükséges intézkedést tegyenek meg annak biztosítása érdekében, hogy Noura Hussein Hammad pere valóban a jogszerű és tisztességes eljárás legszigorúbb normáinak feleljen meg; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megismétli, hogy rendkívül fontos, hogy Szudánban felülvizsgálják és megreformálják a kulcsfontosságú jogszabályokat, többek között a 2010-es nemzetbiztonsági törvényt, illetve a médiát és a civil társadalmat szabályozó jogszabályokat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságát biztosító nemzetközi normákkal; aggodalmát fejezi ki, hogy a letartóztatások és a fogva tartás tekintetében a nemzeti hírszerzési és biztonsági szolgálatokra (NISS) széleskörű hatásköröket ruháztak, amelyek önkényesen tartóztatnak le és tartanak fogva embereket, akiket sok esetben megkínoznak vagy más kegyetlen bánásmódban részesítenek, miközben a NISS tisztviselőit büntetőeljárás alóli mentesség illeti meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy bár az ügy bírósági eljáráson megy keresztül, a szudáni hatóságoknak kötelességük bizonyítani, hogy nem tűrik meg a nemi vagy a nemi alapú erőszakot, és ezért kötelesek megmenteni egy fiatal nő életét, akinek az élete rajta kívül álló okok miatt már úgyis romokban hever; felhívja a szudáni hatóságokat annak biztosítására, hogy a nemi alapú és a nemi erőszak– ideértve a párkapcsolaton és a családon belüli erőszakot is – valamennyi esetét büntetőeljárás alá vonják, az elkövetőket pedig felelősségre vonják; sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy foglalkozzanak a gyermekházasság, a kényszerházasság, valamint a párkapcsolaton belüli erőszak kérdésével; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy folytassanak azonnali, független és pártatlan vizsgálatot a szudáni biztonsági erők ellen a nőkkel szembeni erőszak, megfélemlítés és a bántalmazás egyéb formáinak alkalmazásával kapcsolatos vádak miatt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Noura Hussein Hammad védelmét ellátó csapat által az elítélését követően szervezett sajtótájékoztatót a NISS betiltotta; határozottan elítéli a Noura Hussein Hammad ügyében aktív emberi jogi aktivisták és ügyvédek zaklatását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a szudáni hatóságokat, hogy Noura Hussein Hammad fogva tartása során biztosítsák a saját, valamint ügyvédei és családja testi és lelki épségének teljes védelmét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy valamennyi esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetés alkalmazását; úgy véli, hogy a halálbüntetés sérti az emberi méltóságot, és kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód; kéri a szudáni hatóságokat, hogy tartsák be a halálbüntetésre vonatkozó ENSZ-moratóriumot; felszólítja Szudánt, hogy csatlakozzon a kínzás elleni egyezményhez (CAT) és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményhez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a szudáni hatóságok figyelmét, hogy a nők emberi jogainak jobb védelme és a párkapcsolaton belüli nemi erőszak bűncselekménnyé nyilvánítása sok életet menthetne meg, és megakadályozná a Noura ügyéhez hasonló kimeneteleket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | határozottan elítéli a korai és a kényszerházasságot, valamint a nők és lányok elleni erőszakot Szudánban és máshol is; rámutat arra, hogy a Hussein ítéletével szembeni jelenlegi fellebbezés – ami az ítélet formai és jogi vonatkozásaira korlátozódik és figyelmen kívül hagyja a tényeket – nem elegendő a Szudán által ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerint; sürgeti a hatóságokat, hogy hajtsák végre a Gyermekjogi Bizottság ajánlását, és módosítsák a személyes státuszról szóló törvényt és emeljék fel a házasságkötéshez szükséges törvényes korhatárt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan kéri az EU-t és tagállamait annak biztosítására, hogy a szudáni hatóságokkal közös projektek végrehajtása során a „ne okozz kárt” elvet kövessék, kizárva az emberi jog megsértéséért felelős szereplőkkel való együttműködést; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, Szudán elnökének, az Afrikai Uniónak, az ENSZ főtitkárának, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

13.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/151

---

P8_TA(2018)0235

A gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálása: az uniós jogi keret felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálásáról: az uniós jogi keret felülvizsgálata (2017/2064(INL))

(2020/C 76/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletre (3), a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), a 692/2008/EK bizottsági rendeletre (5) és az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának 39. számú előírására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletre (3), a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), a 692/2008/EK bizottsági rendeletre (5) és az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának 39. számú előírására (6),

| — | tekintettel „A CARS 2020-ról: az erős, versenyképes és fenntartható európai gépjárműipar felé” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A CARS 2020-ról: az erős, versenyképes és fenntartható európai gépjárműipar felé” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) „A kilométer-számláló műszer által jelzett érték meghamisítása – és a megelőzésére szolgáló intézkedések” című, 2017. novemberi tanulmányára (8) és az azt kísérő, „A gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálása az EU-ban” című, az európai hozzáadott értéket vizsgáló értékelésre (9); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) „A kilométer-számláló műszer által jelzett érték meghamisítása – és a megelőzésére szolgáló intézkedések” című, 2017. novemberi tanulmányára (8) és az azt kísérő, „A gépjárművek kilométer-számlálójának manipulálása az EU-ban” című, az európai hozzáadott értéket vizsgáló értékelésre (9);

| — | tekintettel az Európai Gépjármű- és Engedély-nyilvántartó Hatóságok Szövetségének „A gépjárművek futásteljesítményének nyilvántartása” című végleges jelentésére (10); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gépjármű- és Engedély-nyilvántartó Hatóságok Szövetségének „A gépjárművek futásteljesítményének nyilvántartása” című végleges jelentésére (10);

| — | tekintettel a Bizottság által a fogyasztók szemszögéből készített, a használt autók piacának működéséről szóló fogyasztói piaci tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a fogyasztók szemszögéből készített, a használt autók piacának működéséről szóló fogyasztói piaci tanulmányra,

| — | tekintettel a használt autók piacán folytatott kilométeróra-csalás elleni küzdelemről szóló, 2016. április 11-i 0030/2016. számú írásbeli nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a használt autók piacán folytatott kilométeróra-csalás elleni küzdelemről szóló, 2016. április 11-i 0030/2016. számú írásbeli nyilatkozatára;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0155/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0155/2018),

Jelenlegi helyzet

| A. | mivel a futásteljesítmény meghamisítása, nevezetesen a járművek kilométer-számlálón mutatott valós futásteljesítményének szándékos és engedély nélküli megváltoztatása révén elkövetett szabályellenes cselekedetek súlyos és széles körben elterjedt problémát jelentenek az egész Unióban, különösen a határokon átnyúló kereskedelem vonatkozásában, és károkat okoznak azon harmadik országok számára, amelyek az Unióból importálnak használt autókat; |
| --- | --- |

A.

mivel a futásteljesítmény meghamisítása, nevezetesen a járművek kilométer-számlálón mutatott valós futásteljesítményének szándékos és engedély nélküli megváltoztatása révén elkövetett szabályellenes cselekedetek súlyos és széles körben elterjedt problémát jelentenek az egész Unióban, különösen a határokon átnyúló kereskedelem vonatkozásában, és károkat okoznak azon harmadik országok számára, amelyek az Unióból importálnak használt autókat;

| B. | mivel a futásteljesítmény meghamisításával járó gazdasági haszon figyelemre méltó, tekintettel az ehhez szükséges berendezések alacsony árára és a használt autók értékének mesterséges növekedésére; mivel tanulmányok becslése szerint a belföldi eladások esetében 5% és 12% között, a határokon átnyúló eladások esetében pedig 30% és 50% között van a meghamisított kilométerórával eladott autók aránya, ami a zUnióban összesen 5,6 és 9,6 milliárd EUR közötti gazdasági kárt okoz; |
| --- | --- |

B.

mivel a futásteljesítmény meghamisításával járó gazdasági haszon figyelemre méltó, tekintettel az ehhez szükséges berendezések alacsony árára és a használt autók értékének mesterséges növekedésére; mivel tanulmányok becslése szerint a belföldi eladások esetében 5% és 12% között, a határokon átnyúló eladások esetében pedig 30% és 50% között van a meghamisított kilométerórával eladott autók aránya, ami a zUnióban összesen 5,6 és 9,6 milliárd EUR közötti gazdasági kárt okoz;

| C. | mivel a megtett kilométerek száma a vevők számára az egyik legfontosabb adat egy jármű műszaki állapotának értékeléséhez, és mivel a kilométer-számláló állásának jelentős hatása van a jármű piaci értékére; |
| --- | --- |

C.

mivel a megtett kilométerek száma a vevők számára az egyik legfontosabb adat egy jármű műszaki állapotának értékeléséhez, és mivel a kilométer-számláló állásának jelentős hatása van a jármű piaci értékére;

| D. | mivel a kilométer-számláló állásának értékeit digitálisan tárolják és mutatják, míg az átalakításhoz való külső hozzáférés könnyű, mivel a kilométer-számlálók védelmi szinte alacsonyabb, mint a jármű egyéb alkatrészeié; |
| --- | --- |

D.

mivel a kilométer-számláló állásának értékeit digitálisan tárolják és mutatják, míg az átalakításhoz való külső hozzáférés könnyű, mivel a kilométer-számlálók védelmi szinte alacsonyabb, mint a jármű egyéb alkatrészeié;

| E. | mivel a futásteljesítmény meghamisítása árt a fogyasztóknak, a használtautó-kereskedőknek, a biztosítóknak és a lízingtársaságoknak, miközben pénzügyileg jövedelmező az elkövetők számára, és műszaki megoldásokat kell találni annak megnehezítésére, hogy a nem szakmabeliek a kilométer-számlálókat manipulálhassák; |
| --- | --- |

E.

mivel a futásteljesítmény meghamisítása árt a fogyasztóknak, a használtautó-kereskedőknek, a biztosítóknak és a lízingtársaságoknak, miközben pénzügyileg jövedelmező az elkövetők számára, és műszaki megoldásokat kell találni annak megnehezítésére, hogy a nem szakmabeliek a kilométer-számlálókat manipulálhassák;

| F. | mivel a manipulált kilométer-számlálóval rendelkező autók megnövekedett kopása és elhasználódása negatívan érinti a közúti közlekedésbiztonságot is; mivel ezen autók vásárlói a vártnál magasabb karbantartási és javítási költségekkel szembesülhetnek, mert a személygépkocsikat nem a valós futásteljesítmény alapján ellenőrzik; |
| --- | --- |

F.

mivel a manipulált kilométer-számlálóval rendelkező autók megnövekedett kopása és elhasználódása negatívan érinti a közúti közlekedésbiztonságot is; mivel ezen autók vásárlói a vártnál magasabb karbantartási és javítási költségekkel szembesülhetnek, mert a személygépkocsikat nem a valós futásteljesítmény alapján ellenőrzik;

| G. | mivel a meghamisított kilométer-számlálóval rendelkező autók a vártnál magasabb fogyasztást és szennyezőanyag-kibocsátást mutathatnak, így megsértik a típus-jóváhagyási jogszabályokban foglalt, élettartamra vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

G.

mivel a meghamisított kilométer-számlálóval rendelkező autók a vártnál magasabb fogyasztást és szennyezőanyag-kibocsátást mutathatnak, így megsértik a típus-jóváhagyási jogszabályokban foglalt, élettartamra vonatkozó követelményeket;

| H. | mivel a fogyasztói piacok bizottsági eredménytáblájának 2014. évi kiadása (11) szerint az Unióban az árupiacok közül az új autók piacánál kétszer-háromszor nagyobb használtautó-piacon a legalacsonyabb a fogyasztói bizalom, és a futásteljesítmény meghamisítása jelentősen hozzájárul a fogyasztók használtautó-kereskedőkbe vetett bizalmának csökkenéséhez, és ezáltal torzítja a belső piac működését és a tisztességes versenyt; |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztói piacok bizottsági eredménytáblájának 2014. évi kiadása (11) szerint az Unióban az árupiacok közül az új autók piacánál kétszer-háromszor nagyobb használtautó-piacon a legalacsonyabb a fogyasztói bizalom, és a futásteljesítmény meghamisítása jelentősen hozzájárul a fogyasztók használtautó-kereskedőkbe vetett bizalmának csökkenéséhez, és ezáltal torzítja a belső piac működését és a tisztességes versenyt;

| I. | mivel a fogyasztók nincsenek kellőképpen tájékoztatva a használt autók futásteljesítményével kapcsolatos manipulációk elkerülésének lehetőségeiről és a már létező futásteljesítményt követő, csalást gátló gyakorlatokról és az azokhoz való hozzáférésről; |
| --- | --- |

I.

mivel a fogyasztók nincsenek kellőképpen tájékoztatva a használt autók futásteljesítményével kapcsolatos manipulációk elkerülésének lehetőségeiről és a már létező futásteljesítményt követő, csalást gátló gyakorlatokról és az azokhoz való hozzáférésről;

| J. | mivel sok tagállam még mindig nem tudja biztosítani a fogyasztók számára az ahhoz szükséges eszközöket, hogy ellenőrizhessék a használt járművek múltját; |
| --- | --- |

J.

mivel sok tagállam még mindig nem tudja biztosítani a fogyasztók számára az ahhoz szükséges eszközöket, hogy ellenőrizhessék a használt járművek múltját;

| K. | mivel a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalás aránytalanul nagy hatással van a kisebb jövedelemmel rendelkező társadalmi csoportokra és földrajzi területekre, ami a 2004-ben vagy azután csatlakozó tagállamokban és az Unió közvetlen szomszédságában lévő államokban (különösképpen azokban a nyugat-balkáni tagjelölt államokban, ahová a használtautó import az unióból vám nélkül vagy jelentősebb vám nélkül történik) nagyobb kockázatnak teszi ki a vásárlókat a tekintetben, hogy manipulált kilométer-számlálóval rendelkező gépjárművet vásárolnak, akiket így gyakrabban sért ez a jogellenes gyakorlat; |
| --- | --- |

K.

mivel a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalás aránytalanul nagy hatással van a kisebb jövedelemmel rendelkező társadalmi csoportokra és földrajzi területekre, ami a 2004-ben vagy azután csatlakozó tagállamokban és az Unió közvetlen szomszédságában lévő államokban (különösképpen azokban a nyugat-balkáni tagjelölt államokban, ahová a használtautó import az unióból vám nélkül vagy jelentősebb vám nélkül történik) nagyobb kockázatnak teszi ki a vásárlókat a tekintetben, hogy manipulált kilométer-számlálóval rendelkező gépjárművet vásárolnak, akiket így gyakrabban sért ez a jogellenes gyakorlat;

| L. | mivel a tagállamok közötti információcsere közös, összehangolt rendszere hiányában nagyobb a kockázata annak, hogy legalizálják a már manipulált kilométeróra-állást az azon országban végzett első ellenőrzés előtt, amelyben az autót végül regisztrálni fogják, és mivel már léteznek intézkedések a járművek regisztrálására és kilométer-számlálójuk ellenőrzésére; |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamok közötti információcsere közös, összehangolt rendszere hiányában nagyobb a kockázata annak, hogy legalizálják a már manipulált kilométeróra-állást az azon országban végzett első ellenőrzés előtt, amelyben az autót végül regisztrálni fogják, és mivel már léteznek intézkedések a járművek regisztrálására és kilométer-számlálójuk ellenőrzésére;

| M. | mivel a futásteljesítmény meghamisításának egységes szabályok gyors megállapításával való kezelése a kilométeróra-állás manipulálásának megakadályozására alapvetően növeli a biztonságot és a bizonyosságot a járművek határokon átnyúló vásárlása terén, így csökkenti a tisztességtelen gyakorlatok lehetőségét, és jelentős előnyökkel jár az uniós fogyasztók milliói számára; |
| --- | --- |

M.

mivel a futásteljesítmény meghamisításának egységes szabályok gyors megállapításával való kezelése a kilométeróra-állás manipulálásának megakadályozására alapvetően növeli a biztonságot és a bizonyosságot a járművek határokon átnyúló vásárlása terén, így csökkenti a tisztességtelen gyakorlatok lehetőségét, és jelentős előnyökkel jár az uniós fogyasztók milliói számára;

A futásteljesítménnyel kapcsolatos csalás ellen tett jelenlegi intézkedések

| N. | mivel egyes tagállamok már bevezettek a kilométer-számláló manipulálásának lehető legnagyobb mértékű visszaszorítását szolgáló eszközöket, mint például Belgium a „Car-Pass”-t és Hollandia a „Nationale AutoPas”-t (NAP); mivel mindkét tagállam a jármű karbantartása, szervizelése, javítása vagy időszakos szemléje során a kilométer-számlálóra vonatkozó adatokat összegyűjtő adatbázist használ anélkül, hogy személyes adatokat gyűjtene, és alkalmazási területén rövid időn belül szinte teljesen felszámolta a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalásokat; |
| --- | --- |

N.

mivel egyes tagállamok már bevezettek a kilométer-számláló manipulálásának lehető legnagyobb mértékű visszaszorítását szolgáló eszközöket, mint például Belgium a „Car-Pass”-t és Hollandia a „Nationale AutoPas”-t (NAP); mivel mindkét tagállam a jármű karbantartása, szervizelése, javítása vagy időszakos szemléje során a kilométer-számlálóra vonatkozó adatokat összegyűjtő adatbázist használ anélkül, hogy személyes adatokat gyűjtene, és alkalmazási területén rövid időn belül szinte teljesen felszámolta a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalásokat;

| O. | mivel a belga rendszert törvény alapján egy nonprofit szervezet, a holland rendszert pedig egy kormányzati ügynökség működteti; mivel mindkét rendszer észszerű költségekkel működik, továbbá a két rendszer sikerét figyelemfelhívó és tájékoztató kampányok, valamint egyértelmű szabályokat és visszatartó erejű szankciókat megállapító erős jogi keret kíséri és mozdítja elő; |
| --- | --- |

O.

mivel a belga rendszert törvény alapján egy nonprofit szervezet, a holland rendszert pedig egy kormányzati ügynökség működteti; mivel mindkét rendszer észszerű költségekkel működik, továbbá a két rendszer sikerét figyelemfelhívó és tájékoztató kampányok, valamint egyértelmű szabályokat és visszatartó erejű szankciókat megállapító erős jogi keret kíséri és mozdítja elő;

| P. | mivel az említett adatbázisokhoz hozzáféréssel nem rendelkező országokban a manipulált autók lényegesen nagyobb száma azt mutatja, hogy a határokon átnyúló adatcsere és a tagállamok közötti együttműködés döntő fontosságú az adatbázisok sikeréhez; |
| --- | --- |

P.

mivel az említett adatbázisokhoz hozzáféréssel nem rendelkező országokban a manipulált autók lényegesen nagyobb száma azt mutatja, hogy a határokon átnyúló adatcsere és a tagállamok közötti együttműködés döntő fontosságú az adatbázisok sikeréhez;

| Q. | mivel az Európai Gépjármű és Vezetői Engedély Információs Rendszer (Eucaris), az európai gépjárművekkel és vezetői engedélyekkel kapcsolatos információs rendszer már jelenleg is biztosítja a tagállamok hatóságai között a közlekedésre vonatkozó harmonizált adatok cseréjének infrastruktúráját és megszervezését, és az összes tagállam alkalmazza a 2011/82/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti kötelezettségek teljesítésére, miközben funkciói már magukban foglalják a futásteljesítmény rögzítését is; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Gépjármű és Vezetői Engedély Információs Rendszer (Eucaris), az európai gépjárművekkel és vezetői engedélyekkel kapcsolatos információs rendszer már jelenleg is biztosítja a tagállamok hatóságai között a közlekedésre vonatkozó harmonizált adatok cseréjének infrastruktúráját és megszervezését, és az összes tagállam alkalmazza a 2011/82/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti kötelezettségek teljesítésére, miközben funkciói már magukban foglalják a futásteljesítmény rögzítését is;

| R. | mivel léteznek olyan műszaki megoldások is, mind a hardverrel, mind a szoftverrel kapcsolatban, amelyeket a gyártók beépíthetnének a járművekbe, és így megakadályozhatnák a kilométer-számláló manipulálását a kezdetektől, míg a „hardverbiztonsági modulok” (HSM) és a „biztonságos hardverkiterjesztések” (SHE) már használatban vannak a járművek elektronikus vezérlőegységeinek (ECU) jogosulatlan hozzáféréssel, manipulációval vagy autólopással szembeni védelmére, és ezek költsége járművenként egy euróra becsülhető; |
| --- | --- |

R.

mivel léteznek olyan műszaki megoldások is, mind a hardverrel, mind a szoftverrel kapcsolatban, amelyeket a gyártók beépíthetnének a járművekbe, és így megakadályozhatnák a kilométer-számláló manipulálását a kezdetektől, míg a „hardverbiztonsági modulok” (HSM) és a „biztonságos hardverkiterjesztések” (SHE) már használatban vannak a járművek elektronikus vezérlőegységeinek (ECU) jogosulatlan hozzáféréssel, manipulációval vagy autólopással szembeni védelmére, és ezek költsége járművenként egy euróra becsülhető;

| S. | mivel az (EU) 2017/1151 rendelet arra kötelezi a gyártókat, hogy a járművek típusjóváhagyásának megszerzése céljából szisztematikus manipulálás elleni stratégiákat és írásvédelmi funkciókat alkalmazzanak a kilométer-számlálók átprogramozásának megakadályozására, figyelembe véve a táv-adatcserével kapcsolatos jellemzőket is; mivel a rendelet csak a gyártó által nyújtott tájékoztatást és magyarázatokat kíván meg, és nem ír elő vizsgálatot, ha a kilométer-számláló csalásbiztos, miközben hitelesített és nemzetközileg elismert folyamatok léteznek, mint például az informatikai biztonsági értékelés közös kritériumai; mivel nemzetközileg elismert folyamatok, mint például közös kritériumok (ISO/IEC 15408) hozzájárulhatnak a manipulálás elleni védelemhez; |
| --- | --- |

S.

mivel az (EU) 2017/1151 rendelet arra kötelezi a gyártókat, hogy a járművek típusjóváhagyásának megszerzése céljából szisztematikus manipulálás elleni stratégiákat és írásvédelmi funkciókat alkalmazzanak a kilométer-számlálók átprogramozásának megakadályozására, figyelembe véve a táv-adatcserével kapcsolatos jellemzőket is; mivel a rendelet csak a gyártó által nyújtott tájékoztatást és magyarázatokat kíván meg, és nem ír elő vizsgálatot, ha a kilométer-számláló csalásbiztos, miközben hitelesített és nemzetközileg elismert folyamatok léteznek, mint például az informatikai biztonsági értékelés közös kritériumai; mivel nemzetközileg elismert folyamatok, mint például közös kritériumok (ISO/IEC 15408) hozzájárulhatnak a manipulálás elleni védelemhez;

Jogalkotás és joghézagok

| T. | mivel a kilométer-számláló manipulálása 26 tagállamban tilos, közülük csak tíz tagállam fogadott el kiegészítő intézkedéseket a vásárlók számára a futásteljesítménnyel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok ellenőrzésére, és csak hat tekinti bűncselekménynek a kilométer-számláló manipulálását (13); mivel a futásteljesítmény meghamisítására használt hardver és szoftver ingyenesen rendelkezésre áll az Unióban, és ez nem minősül bűncselekménynek, és mivel több tagállamban folyamatban van a kilométeróra-állás jogellenes manipulálásával kapcsolatos tevékenységek büntethetővé tétele; |
| --- | --- |

T.

mivel a kilométer-számláló manipulálása 26 tagállamban tilos, közülük csak tíz tagállam fogadott el kiegészítő intézkedéseket a vásárlók számára a futásteljesítménnyel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok ellenőrzésére, és csak hat tekinti bűncselekménynek a kilométer-számláló manipulálását (13); mivel a futásteljesítmény meghamisítására használt hardver és szoftver ingyenesen rendelkezésre áll az Unióban, és ez nem minősül bűncselekménynek, és mivel több tagállamban folyamatban van a kilométeróra-állás jogellenes manipulálásával kapcsolatos tevékenységek büntethetővé tétele;

| U. | mivel a kilométer-számlálóval történő csalás a műszaki alkalmasságot veszélyeztető fenyegetés, amit már a 2014/45/EU irányelv is említ, amely megköveteli a tagállamoktól, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabjanak ki az ilyen cselekményekre; mivel a Bizottságnak tovább kell vizsgálnia a nemzeti platformok összekötésének lehetőségét, hogy lehetővé tegye a közúti közlekedésre való alkalmassággal kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjét, amely magában foglalja a kilométer-számláló állásával kapcsolatos adatokat is; |
| --- | --- |

U.

mivel a kilométer-számlálóval történő csalás a műszaki alkalmasságot veszélyeztető fenyegetés, amit már a 2014/45/EU irányelv is említ, amely megköveteli a tagállamoktól, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabjanak ki az ilyen cselekményekre; mivel a Bizottságnak tovább kell vizsgálnia a nemzeti platformok összekötésének lehetőségét, hogy lehetővé tegye a közúti közlekedésre való alkalmassággal kapcsolatos információk határokon átnyúló cseréjét, amely magában foglalja a kilométer-számláló állásával kapcsolatos adatokat is;

| V. | mivel a 2014/45/EU irányelv tartalmazza az időszakos műszaki vizsgálat során a kilométer-számláló állásának rögzítésére vonatkozó kötelezettséget, és a további időszakos műszaki vizsgálatok során elérhetővé teszi ezeket az adatokat, de a futásteljesítményre vonatkozó adatokat a közúti közlekedésre való alkalmasság vizsgálata során csak az első műszaki vizsgálattól kezdve kezeli; mivel az első időszakos műszaki vizsgálatra a jármű első nyilvántartásba vételét követően akár négy év elteltével is sor kerülhet, így elegendő időt hagyva a kilométer-számláló manipulálására az első ellenőrzés előtt és az ellenőrzések között, és ez akár a futásteljesítményre vonatkozó helytelen adat hivatalos rögzítését is eredményezheti; |
| --- | --- |

V.

mivel a 2014/45/EU irányelv tartalmazza az időszakos műszaki vizsgálat során a kilométer-számláló állásának rögzítésére vonatkozó kötelezettséget, és a további időszakos műszaki vizsgálatok során elérhetővé teszi ezeket az adatokat, de a futásteljesítményre vonatkozó adatokat a közúti közlekedésre való alkalmasság vizsgálata során csak az első műszaki vizsgálattól kezdve kezeli; mivel az első időszakos műszaki vizsgálatra a jármű első nyilvántartásba vételét követően akár négy év elteltével is sor kerülhet, így elegendő időt hagyva a kilométer-számláló manipulálására az első ellenőrzés előtt és az ellenőrzések között, és ez akár a futásteljesítményre vonatkozó helytelen adat hivatalos rögzítését is eredményezheti;

| W. | mivel sem a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14), sem a típusjóváhagyásról szóló 692/2008/EK bizottsági rendelet, sem az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának 39. számú előírása (39. számú ENSZ EGB-előírás) nem említi a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalást és a meghamisíthatatlan kilométer-számlálókat; mivel a 661/2009/EK rendelet hivatkozik a 39. számú ENSZ EGB-előírásra a sebességmérő jóváhagyási követelményeivel kapcsolatban, de nem ír elő követelményeket a kilométer-számlálóra vagy annak alapvető jellemzőire vonatkozóan; |
| --- | --- |

W.

mivel sem a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14), sem a típusjóváhagyásról szóló 692/2008/EK bizottsági rendelet, sem az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának 39. számú előírása (39. számú ENSZ EGB-előírás) nem említi a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalást és a meghamisíthatatlan kilométer-számlálókat; mivel a 661/2009/EK rendelet hivatkozik a 39. számú ENSZ EGB-előírásra a sebességmérő jóváhagyási követelményeivel kapcsolatban, de nem ír elő követelményeket a kilométer-számlálóra vagy annak alapvető jellemzőire vonatkozóan;

További fejlemények a gépjárműiparban

| X. | mivel a gépjárműipar hatalmas előrelépést tett az összekapcsolt járművek fejlesztése és előállítása, az intelligens közlekedési rendszerek használata és a környezetükkel való kommunikáció terén, így a piacra kerülő autók többsége már képes az összekapcsolódásra, ezáltal fokozatosan haladva az összekapcsolt autóállomány felé az Unió útjain; |
| --- | --- |

X.

mivel a gépjárműipar hatalmas előrelépést tett az összekapcsolt járművek fejlesztése és előállítása, az intelligens közlekedési rendszerek használata és a környezetükkel való kommunikáció terén, így a piacra kerülő autók többsége már képes az összekapcsolódásra, ezáltal fokozatosan haladva az összekapcsolt autóállomány felé az Unió útjain;

| Y. | mivel az Unió útjain az autók átlagos életkora különböző tanulmányok alapján 7–11 év és folyamatosan növekszik, miközben a 2004 után az Unióhoz csatlakozó tagállamokban messze meghaladja az átlagot, ami azt eredményezi, hogy a gépjárműállomány újabb, nagy mértékben összekapcsolt autókból és régebbi, összekapcsolódásra nem képes autókból áll; |
| --- | --- |

Y.

mivel az Unió útjain az autók átlagos életkora különböző tanulmányok alapján 7–11 év és folyamatosan növekszik, miközben a 2004 után az Unióhoz csatlakozó tagállamokban messze meghaladja az átlagot, ami azt eredményezi, hogy a gépjárműállomány újabb, nagy mértékben összekapcsolt autókból és régebbi, összekapcsolódásra nem képes autókból áll;

| Z. | mivel a modern járművek már rendszeresen adatokat küldenek a gyártóknak, beleértve a tényleges futásteljesítményt és a teljes futási időt, így a rögzített futásteljesítmény hitelességének ellenőrzéséhez szükséges kulcsfontosságú adatokat szolgáltatnak; |
| --- | --- |

Z.

mivel a modern járművek már rendszeresen adatokat küldenek a gyártóknak, beleértve a tényleges futásteljesítményt és a teljes futási időt, így a rögzített futásteljesítmény hitelességének ellenőrzéséhez szükséges kulcsfontosságú adatokat szolgáltatnak;

| AA. | mivel a blokklánc technológia megoldás lehet a kilométerszámláló-adatok jövőbeli tárolásához; |
| --- | --- |

AA.

mivel a blokklánc technológia megoldás lehet a kilométerszámláló-adatok jövőbeli tárolásához;

| AB. | mivel a CarTrustChain az Európai Regionális Fejlesztési Alap által társfinanszírozott sikeres projekt arra vonatkozóan, hogy miként kell alkalmazni a blokklánc technológiát a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

AB.

mivel a CarTrustChain az Európai Regionális Fejlesztési Alap által társfinanszírozott sikeres projekt arra vonatkozóan, hogy miként kell alkalmazni a blokklánc technológiát a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások kiküszöbölése érdekében;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy az ezen állásfoglalás Parlament által történő elfogadását követő tizenkét hónapos időkereten belül az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikkének (1) bekezdése és 114. cikke alapján – az ezen állásfoglalásban és annak mellékletében foglalt ajánlások nyomán – terjesszen elő jogalkotási keretet, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy jogi, műszaki és működési akadályokat hozzanak létre, hogy a kilométer-számlálók manipulálását lehetetlenné tegyék; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket az (EU) 2017/1151 rendelet előírásainak felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa ugyanezen jogi és műszaki akadályok alkalmazását a harmadik országokból származó behozatalra is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli az olyan műszaki megoldásokat, mint a HSM és az SHE, amelyeket már széles körben használnak a gépjárművek érzékeny adatainak védelmére, és hangsúlyozza, hogy a kilométer-számláló állásával kapcsolatos adatoknak azonos szintű védelmet kell élvezniük annak megelőzése érdekében, hogy a kilométer-számlálókat manipulálni lehessen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a gépkocsin belüli biztonság típusjóváhagyását, különösen a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalás elleni technikai intézkedések tekintetében, de az összekapcsolt autók számának növekedésére való tekintettel is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy a Bizottság a technológiai biztonságra vonatkozó követelményeket foglalt bele az (EU) 2017/1151 rendeletbe; rámutat azonban arra, hogy nincsenek előírások e követelmények nyomon követésére, és ezért kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű kritériumokat a kilométer-számlálók biztonságosságának ellenőrzésére, szükség esetén igazítsa ki ezeket a követelményeket a lehető legrövidebb időkereten belül, és tegyen jelentést a Parlamentnek ezen rendelet hatékonyságáról; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a kilométer-számláló manipulálása elleni küzdelemben az érintett tagállamokban nagy sikert értek el azok a nemzeti megoldások, amelyek az időszakos műszaki vizsgálatok, szervizelés és más járműellenőrzések során nagy gyakorisággal rögzített kilométerszámláló-állásokat tartalmazó adatbázisokat használnak, és ezért javasolja, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem cselekedtek, a lehető leggyorsabban találjanak megfelelő megoldásokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy minden tagállamnak nemzeti nyilvántartással kell rendelkeznie, és részt kell vennie e nyilvántartásokban lévő adatok határokon átnyúló cseréjében, mivel az Európai Unióban a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalás ellen folytatott küzdelem csak így lehet hatékony; ezért felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon jogi keretet arra, hogy a tagállamok összehasonlítható és kölcsönösen összeegyeztethető nemzeti adatgyűjtési mechanizmusokat alakítsanak ki, amelyek a meglévő bevált gyakorlatokon alapulnak, a futásteljesítményre vonatkozóan gyakori és megbízható adatgyűjtést biztosítanak, amely a gépjármű első regisztrációjakor kezdődik, és lehetővé teszik a nemzetközi cseréket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni a kilométer-számláló állásával kapcsolatos adatokhoz való, határokon átnyúló hozzáférést, és hogy jelentősen hozzájárulna a fogyasztóvédelemhez az, ha a használt autók vásárlói könnyen hozzáférnének ehhez az információhoz; hangsúlyozza, hogy a használt autók vásárlóinak tudniuk kell ellenőrizni a jármű kilométer-számlálójának állásával kapcsolatos adatok pontosságát, függetlenül attól, hogy azt korábban melyik tagállamban regisztrálták; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy proaktívan tájékoztassák a fogyasztókat és az érintett feleket a futásteljesítmény meghamisítása elleni, hatályban lévő intézkedésekről és a kilométer-számlálóval végzett manipulálás felderítésének és megakadályozásának módjairól; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Eucaris meglévő infrastruktúrát kínál a kilométer-számlálók állásával kapcsolatos adatok uniós szintű költséghatékony cseréjéhez egy adatbázis-megoldás alapján; sajnálja, hogy 2017-ben csak Belgium, Hollandia és Szlovákia használta az Eucaris platformot a kilométer-számláló állásával kapcsolatos adatok cseréjére, és ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyenek részt az ezen rendszer nyújtotta lehetőségek kiaknázásában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy az Eucaris-ban való részvételt tegye kötelezővé, és azt járműinformációs platformként hajtsa végre, megkönnyítve ezáltal a futásteljesítmény ellenőrzését az Unióban a kilométer-számlálókkal kapcsolatos manipulációs lehetőségek csökkentése céljából; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja, hogy a 2014/45/EU irányelvben foglalt elektronikus nyilvántartás még nem jött létre, és hogy a tagállami szankciók nem eléggé visszatartó erejűek, aminek következtében az adatcserére vonatkozó célok nem teljesültek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon olyan jogi keretről, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok nyilvántartsák az időszakos műszaki vizsgálatokból, valamint minden egyéb vizsgálatból, karbantartásból, javításból és egyéb szervizelésből származó, a kilométer-számlálók állására vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy egy blokkláncra épülő megoldás lehetne a legköltséghatékonyabb, és felhívja a Bizottságot, hogy az ezen állásfoglalás Parlament általi elfogadását követő tizenkét hónapon belül végezzen költség-haszon elemzést ezzel a megoldással kapcsolatban, beleértve az adatok biztonságát, átláthatóságát és védelmét; hangsúlyozza, hogy e technológia esetleges alkalmazásáig késedelem nélkül hatékony, könnyen alkalmazható és gyorsan működőképessé tehető megoldásokat, különösen adatbázisokat kell kialakítani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a fejlett titkosítási technológiák, mint például a hardverbiztonsági modulokon (HSM) vagy a biztonságos hardverkiterjesztéseken (SHE) alapuló megoldások kiegészítő védelmet biztosíthatnak a kilométer-számláló manipulálása ellen azáltal, hogy a kilométer-számlálókat biztonságos csipekkel védik a jogosulatlan hozzáféréssel szemben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a járművek egyre jobban képesek összekapcsolódni, és hogy ez a fejlődés folytatódni fog, ezáltal lehetővé téve a kilométer-számlálók adatainak egy adatbázisba vagy blokklánc hálózatba történő automatikus bevitelét; üdvözli a gépjárműipar arra irányuló erőfeszítéseit, hogy sokrétű műszaki biztosítási mechanizmusokat alakítson ki a kilométer-számláló meghamisítása ellen, többek között az adatok titkosítását, az adatvédelmet és -biztonságot, de felhívja a gyártókat is, hogy javítsák tovább műszaki megoldásaik hatékonyságát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az adatok továbbítását és tárolását érintő valamennyi intézkedésnek követnie kell az uniós adatvédelmi vívmányokat, és azokat csak a kilométer-számláló manipulálásának megakadályozására lehet alkalmazni, a legmagasabb szintű kibervédelemmel együtt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy úgy alkossák meg vagy módosítsák a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalásról szóló jogszabályaikat, hogy az bűncselekménynek minősüljön, beleértve a hardver, a szoftver és az engedély nélküli manipuláláshoz szükséges kapcsolódó szolgáltatások nyújtását, mivel a manipuláció a jármű közlekedésre való alkalmasságának hibás megítéléséhez vezet és ezáltal káros hatással van a közúti közlekedésbiztonságra; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő emberi erőforrásokat és pénzügyi forrásokat e jogszabályok hatékony, arányos és megkülönböztetésmentes végrehajtásához; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a gépjárművek kilométer-számlálójának egy másik, alacsonyabb kilométeróra-állást mutató számlálóval való kicserélését a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalásnak kell tekinteni, ha annak célja a valós futásteljesítmény eltitkolása és ezáltal nyereség elérése; |
| --- | --- |

18.

| 19. | arra kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése és 114. cikke alapján – az ezen állásfoglalás mellékletében közölt részletes ajánlások nyomán – terjesszen elő egy, a kilométer-számláló manipulálásának kezelésére szolgáló intézkedésekről szóló jogi aktusra irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/45/EU irányelve (2014. április 3.) a gépjárművek és pótkocsijaik időszakos műszaki vizsgálatáról és a 2009/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 51. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/47/EU irányelve (2014. április 3.) az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127., 2014.4.29., 134. o.).

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 661/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek ,valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.).

(5)  A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

(6)  Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 39. sz. előírása – Egységes rendelkezések a gépjárművek sebességmérő berendezése és annak beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 120., 2010.5.13., 40. o.).

(7)  HL C 468., 2016.12.15., 57. o.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/602012/IPOL_STU%282017%29602012_EN.pdf

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615637/EPRS_STU%282018%29615637_EN.pdf

(10)  https://www.ereg-association.eu/media/1122/final-report-ereg-topic-group-xiii-vehicle-mileage-registration.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/info/files/consumer-markets-scoreboard-2014-edition_en

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/82/EU irányelve (2011. október 25.) a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről (HL L 288., 2011.11.5., 1. o.).

(13)  Lásd: Fogyasztói Központok Európai Hálózata (ECC-Net, 2015): Határokon átnyúló autóvásárlás: mit érdemes megnézni, amikor előnyös üzletre vadászunk? 236. o.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A műszaki megoldások és a típusjóváhagyás előmozdítása

Annak érdekében, hogy a kilométer-számláló állásának manipulálása nehezebbé váljon, a kilométer-számláló adataira vonatkozóan a járműveken belül magasabb szintű biztonságot kell kialakítani. Ez az alábbiaknak a javaslatba történő beillesztésével érhető el:

| — | az (EU) 2017/1151 rendelet 5. cikke (3) bekezdése f) pontja végrehajtásának nyomon követése, és az eredmények mielőbbi jelentése a Parlamentnek; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1151 rendelet 5. cikke (3) bekezdése f) pontja végrehajtásának nyomon követése, és az eredmények mielőbbi jelentése a Parlamentnek;

| — | egyértelmű követelmények megállapítása a kilométer-számlálók manipulálás elleni védelme céljából, beleértve – amennyiben pozitív értékelést kap – a manipulálás elleni titkosított védelmet, a manipulálás felismerésére szolgáló rendszereket, a futásteljesítmény külön történő mérését és nyilvántartását és a hardverbiztonságot; |
| --- | --- |

—

egyértelmű követelmények megállapítása a kilométer-számlálók manipulálás elleni védelme céljából, beleértve – amennyiben pozitív értékelést kap – a manipulálás elleni titkosított védelmet, a manipulálás felismerésére szolgáló rendszereket, a futásteljesítmény külön történő mérését és nyilvántartását és a hardverbiztonságot;

| — | vizsgálati módszer bevezetése, vagy az információs technológiára vonatkozó biztonsági értékelés közös kritériumainak alkalmazása az (EU) 2017/1151 rendeletben előírt, a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások megelőzésére szolgáló megoldásokhoz; |
| --- | --- |

—

vizsgálati módszer bevezetése, vagy az információs technológiára vonatkozó biztonsági értékelés közös kritériumainak alkalmazása az (EU) 2017/1151 rendeletben előírt, a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások megelőzésére szolgáló megoldásokhoz;

Adatbázisrendszerek

A kilométer-számlálók állásait rögzítő adatbázisok jelentősen csökkentik a manipulált járművek számát. Az egész Unióra kiterjedő megoldást kell találni, mivel az elszigetelt nemzeti kezdeményezések nem akadályozhatják meg a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalást a használt járművek határokon átnyúló kereskedelme során. Ezért a javaslatnak a következő intézkedéseket kell előírnia:

| — | a kilométerszámláló-állások 2014/45/EU irányelvben előírt kötelező rögzítése során gyűjtött információkat határokon átnyúló csere révén kérésre a vásárlók számára is elérhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

—

a kilométerszámláló-állások 2014/45/EU irányelvben előírt kötelező rögzítése során gyűjtött információkat határokon átnyúló csere révén kérésre a vásárlók számára is elérhetővé kell tenni;

| — | jogi keretet kell teremteni a futásteljesítménnyel kapcsolatos összehasonlítható adatok nyilvántartására szolgáló adatbázisok létrehozására, biztosítva a nemzetközi cserét és a tájékoztatáshoz való hozzáférést, a meglévő bevált gyakorlatok alapján, amely biztosítja a futásteljesítménnyel kapcsolatos adatok gyakori és megbízható rögzítését; |
| --- | --- |

—

jogi keretet kell teremteni a futásteljesítménnyel kapcsolatos összehasonlítható adatok nyilvántartására szolgáló adatbázisok létrehozására, biztosítva a nemzetközi cserét és a tájékoztatáshoz való hozzáférést, a meglévő bevált gyakorlatok alapján, amely biztosítja a futásteljesítménnyel kapcsolatos adatok gyakori és megbízható rögzítését;

| — | a kilométerszámláló-állásokat tartalmazó tagállami szintű meglévő adatbázisokat össze kell kötni, uniós szinten kompatibilisnak és átjárhatónak kell lenniük, valamint lehetővé kell tenniük a nemzetközi adatcserét, míg a meglévő infrastruktúrát, mint amilyen az Eucaris, fel kell használni a költséghatékony és időben történő végrehajtáshoz; |
| --- | --- |

—

a kilométerszámláló-állásokat tartalmazó tagállami szintű meglévő adatbázisokat össze kell kötni, uniós szinten kompatibilisnak és átjárhatónak kell lenniük, valamint lehetővé kell tenniük a nemzetközi adatcserét, míg a meglévő infrastruktúrát, mint amilyen az Eucaris, fel kell használni a költséghatékony és időben történő végrehajtáshoz;

| — | az adatvédelmi szabályokat tiszteletben kell tartani, és szükség esetén oly módon kell kiigazítani, hogy lehetővé tegyék a vonatkozó adatok tárolását és cseréjét, valamint a magánélet védelmét, miközben hatékonyan megakadályozzák a gyűjtött adatok csalárd felhasználását; |
| --- | --- |

—

az adatvédelmi szabályokat tiszteletben kell tartani, és szükség esetén oly módon kell kiigazítani, hogy lehetővé tegyék a vonatkozó adatok tárolását és cseréjét, valamint a magánélet védelmét, miközben hatékonyan megakadályozzák a gyűjtött adatok csalárd felhasználását;

| — | a használt járművek vásárlóit eszközzel kell ellátni ahhoz, hogy vásárlás előtt ellenőrizzék az autó kilométer-számlálójának állásával kapcsolatos adatok pontosságát az adott jármű futásteljesítményével kapcsolatban gyűjtött adatok alapján, függetlenül attól, hogy azt korábban melyik tagállamban regisztrálták; |
| --- | --- |

—

a használt járművek vásárlóit eszközzel kell ellátni ahhoz, hogy vásárlás előtt ellenőrizzék az autó kilométer-számlálójának állásával kapcsolatos adatok pontosságát az adott jármű futásteljesítményével kapcsolatban gyűjtött adatok alapján, függetlenül attól, hogy azt korábban melyik tagállamban regisztrálták;

Blokklánc és összekapcsolódás mint lehetőségek és kiegészítő hosszú távú megoldások

A járművek egyre inkább összekapcsolódnak, és az összekapcsolt járművek részaránya az Unió gépjárműállomány körében folyamatosan növekszik. Már továbbítanak adatokat, például a tényleges futásteljesítményt a gyártók szervereihez. Ezeket az adatokat már fel lehetne használni a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások feltárására.

A blokklánc technológia idővel megbízható eszközt kínálhat az adatok hálózaton belüli biztonságos rögzítésére és az adatbevitellel való manipulálás megakadályozásának elősegítésére. E fejleményeket és a technológia ötvözését hosszú távú megoldásként meg lehetne vizsgálni a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások felszámolására.

Ezért a következő intézkedéseket javasoljuk:

| — | a kilométer-számlálók állásával kapcsolatos adatok számára létrehozandó európai blokklánc hálózat esetleges költségeinek és előnyeinek értékelése; |
| --- | --- |

—

a kilométer-számlálók állásával kapcsolatos adatok számára létrehozandó európai blokklánc hálózat esetleges költségeinek és előnyeinek értékelése;

| — | amennyiben pozitív értékelést kap: az összekapcsolódási funkciókkal felszerelt gépkocsik kilométer-számlálójának állásával kapcsolatos adatok automatikus továbbítására vonatkozó jogi és szabályozási keret létrehozása a futásteljesítménnyel kapcsolatos, az időszakos műszaki vizsgálat során végrehajtott kézi bevitelből és más forrásokból vett adatok kiegészítésére; |
| --- | --- |

—

amennyiben pozitív értékelést kap: az összekapcsolódási funkciókkal felszerelt gépkocsik kilométer-számlálójának állásával kapcsolatos adatok automatikus továbbítására vonatkozó jogi és szabályozási keret létrehozása a futásteljesítménnyel kapcsolatos, az időszakos műszaki vizsgálat során végrehajtott kézi bevitelből és más forrásokból vett adatok kiegészítésére;

| — | az időszakos műszaki vizsgálatok, szervizelés és járműellenőrzések során gyűjtött, kilométerszámláló-állással kapcsolatos adatok átadásának megkövetelése, és így azok belefoglalása a továbbfejlesztett adatbázisrendszerbe; |
| --- | --- |

—

az időszakos műszaki vizsgálatok, szervizelés és járműellenőrzések során gyűjtött, kilométerszámláló-állással kapcsolatos adatok átadásának megkövetelése, és így azok belefoglalása a továbbfejlesztett adatbázisrendszerbe;

Jogszabályok és végrehajtás

A kilométer-számlálóval történő csalás nem minősül bűncselekménynek valamennyi tagállamban, bár ezt a 2014/45/EU irányelv kifejezetten előírja. Hatékony jogi intézkedések végrehajtása, többek között büntetések megléte elengedhetetlen a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalások felszámolásához. Ezért a következő intézkedéseket javasoljuk:

| — | a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalást bűncselekménynek kell tekinteni, amelyet mind a kilométer-számláló állásának megváltoztatását megrendelő személy (az autó tulajdonosa), mind a kilométer-számláló állását megváltoztató személy elkövet, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes szankciókkal büntetendő, amelyek az egész Unióban nagymértékben összehasonlítható szabványt követnek; |
| --- | --- |

—

a futásteljesítménnyel kapcsolatos csalást bűncselekménynek kell tekinteni, amelyet mind a kilométer-számláló állásának megváltoztatását megrendelő személy (az autó tulajdonosa), mind a kilométer-számláló állását megváltoztató személy elkövet, és hatékony, arányos, visszatartó erejű és megkülönböztetéstől mentes szankciókkal büntetendő, amelyek az egész Unióban nagymértékben összehasonlítható szabványt követnek;

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/159

---

P8_TA(2018)0237

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2020 után

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz közlekedési pilléréről 2020 után (2018/2718(RSP))

(2020/C 76/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet általi későbbi módosítására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet általi későbbi módosítására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatának előkészítése: a Parlament észrevételei a Bizottság javaslatát megelőzően” című, 2016. július 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió pénzügyeinek jövőjéről szóló, 2017. június 28-i vitaanyagára (COM(2017)0358),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjére vonatkozó vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyeinek jövőjére vonatkozó vitaanyagról szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0604), a Bizottság közleményére (COM(2016)0603) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0604), a Bizottság közleményére (COM(2016)0603) és az azt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0299),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás módosítására irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0606), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás módosítására irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0606),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás Európai Parlament általi, 2016. október 4-i és Tanács általi, 2016. október 5-i megerősítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás Európai Parlament általi, 2016. október 4-i és Tanács általi, 2016. október 5-i megerősítésére,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 26-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. október 26-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. június 15-i véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2016. június 15-i véleményére (7),

| — | tekintettel a „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-i bizottsági közleményre (COM(2018)0321),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2018. március 28-i közös közleményére (JOIN(2016)0005), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2018. március 28-i közös közleményére (JOIN(2016)0005),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) félidős értékeléséről szóló, 2018. február 14-i jelentésére (COM(2018)0066), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) félidős értékeléséről szóló, 2018. február 14-i jelentésére (COM(2018)0066),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és helyreállítása az Unióban még mindig meglehetősen töredezett, és óriási kihívást jelent a lehetőségek és a finanszírozás tekintetében, de alapvető fontosságú mind a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség, mind az Unión belüli társadalmi és területi kohézió biztosítása és ezáltal a régiók közötti egyenlőtlenségek leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és helyreállítása az Unióban még mindig meglehetősen töredezett, és óriási kihívást jelent a lehetőségek és a finanszírozás tekintetében, de alapvető fontosságú mind a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség, mind az Unión belüli társadalmi és területi kohézió biztosítása és ezáltal a régiók közötti egyenlőtlenségek leküzdése érdekében;

| B. | mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) központilag irányított közös finanszírozási program, amelynek célja egy nagy teljesítményű, fenntartható és összekapcsolt transzeurópai hálózat (TEN) kialakításának előmozdítása a közlekedés, az energiaellátás és a digitális szolgáltatások infrastruktúrája terén; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) központilag irányított közös finanszírozási program, amelynek célja egy nagy teljesítményű, fenntartható és összekapcsolt transzeurópai hálózat (TEN) kialakításának előmozdítása a közlekedés, az energiaellátás és a digitális szolgáltatások infrastruktúrája terén;

| C. | mivel a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) korai kiépítése jelentősen hozzá fog járulni az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás szerinti uniós kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez, az európai gazdaság dekarbonizációjához, valamint az EU energia- és éghajlat-politika terén megvalósítandó „20–20–20” célkitűzéseihez; mivel a törzshálózatot 2030-ig, az átfogó hálózatot pedig 2050-ig ki kell építeni; |
| --- | --- |

C.

mivel a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) korai kiépítése jelentősen hozzá fog járulni az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás szerinti uniós kibocsátáscsökkentési célok eléréséhez, az európai gazdaság dekarbonizációjához, valamint az EU energia- és éghajlat-politika terén megvalósítandó „20–20–20” célkitűzéseihez; mivel a törzshálózatot 2030-ig, az átfogó hálózatot pedig 2050-ig ki kell építeni;

| D. | mivel minden tizedik európai a szélesebb értelemben vett közlekedési ágazatban dolgozik, és mivel a közlekedési infrastruktúrába való beruházás új munkahelyek teremtéséhez fog vezetni, hiszen a becslések szerint a TEN-T törzshálózatba befektetett minden egymilliárd EUR akár 20 000 új munkahelyet is teremthet; |
| --- | --- |

D.

mivel minden tizedik európai a szélesebb értelemben vett közlekedési ágazatban dolgozik, és mivel a közlekedési infrastruktúrába való beruházás új munkahelyek teremtéséhez fog vezetni, hiszen a becslések szerint a TEN-T törzshálózatba befektetett minden egymilliárd EUR akár 20 000 új munkahelyet is teremthet;

| E. | mivel a CEF a határokon átnyúló összeköttetések előmozdítására, multimodális és városi csomópontok létrehozására, a piaci hiányosságok kezelésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére összpontosít; mivel a CEF biztosította olyan projektek megvalósulását, amelyeket egyébként nem lehetett volna végrehajtani, ezáltal egyértelmű uniós hozzáadott értéket nyújtott a határokon átnyúló együttműködés és koordináció megkönnyítése terén; |
| --- | --- |

E.

mivel a CEF a határokon átnyúló összeköttetések előmozdítására, multimodális és városi csomópontok létrehozására, a piaci hiányosságok kezelésére és a szűk keresztmetszetek megszüntetésére összpontosít; mivel a CEF biztosította olyan projektek megvalósulását, amelyeket egyébként nem lehetett volna végrehajtani, ezáltal egyértelmű uniós hozzáadott értéket nyújtott a határokon átnyúló együttműködés és koordináció megkönnyítése terén;

| F. | mivel a közlekedési ágazat képviselte a CEF 2014–2020-as időszakra vonatkozó költségvetésének legnagyobb részét; mivel a közlekedési ágazat része az összes tagállam rendelkezésére álló általános keretből és a kohéziós tagállamok rendelkezésére álló és közvetlenül a Kohéziós Alapból átutalt kohéziós keretből állt; |
| --- | --- |

F.

mivel a közlekedési ágazat képviselte a CEF 2014–2020-as időszakra vonatkozó költségvetésének legnagyobb részét; mivel a közlekedési ágazat része az összes tagállam rendelkezésére álló általános keretből és a kohéziós tagállamok rendelkezésére álló és közvetlenül a Kohéziós Alapból átutalt kohéziós keretből állt;

| G. | mivel a CEF az egyik legsikeresebb uniós program, hiszen a pályázati felhívások nagyrészt túljegyzésre kerültek; mivel 2017 végéig a CEF közlekedési része már 21,3 milliárd EUR-s támogatást nyújtott TEN-T projektekhez, összesen 41,6 milliárd EUR összegű beruházást bevonva; mivel 2018 folyamán további támogatási megállapodások kerülnek aláírásra a CEF-ből nyújtott támogatásokat magánfinanszírozással ötvöző pályázati felhívás keretében, többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA); mivel az említett pályázati felhívás eredeti 1 milliárd EUR-s költségvetése 2017 novemberében 350 millió EUR-val megemelkedett az „Innováció és új technológiák” kiemelt kezdeményezés támogatására az alternatív tüzelőanyagokkal kapcsolatos cselekvési terv céljaival összhangban; |
| --- | --- |

G.

mivel a CEF az egyik legsikeresebb uniós program, hiszen a pályázati felhívások nagyrészt túljegyzésre kerültek; mivel 2017 végéig a CEF közlekedési része már 21,3 milliárd EUR-s támogatást nyújtott TEN-T projektekhez, összesen 41,6 milliárd EUR összegű beruházást bevonva; mivel 2018 folyamán további támogatási megállapodások kerülnek aláírásra a CEF-ből nyújtott támogatásokat magánfinanszírozással ötvöző pályázati felhívás keretében, többek között az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA); mivel az említett pályázati felhívás eredeti 1 milliárd EUR-s költségvetése 2017 novemberében 350 millió EUR-val megemelkedett az „Innováció és új technológiák” kiemelt kezdeményezés támogatására az alternatív tüzelőanyagokkal kapcsolatos cselekvési terv céljaival összhangban;

| H. | mivel a „használd fel vagy elveszíted” elv bevezetése jelentősen hozzájárult a CEF sikeréhez; mivel azonban a végre nem hajtott projektekhez biztosított költségvetés behajtását fel kell gyorsítani; |
| --- | --- |

H.

mivel a „használd fel vagy elveszíted” elv bevezetése jelentősen hozzájárult a CEF sikeréhez; mivel azonban a végre nem hajtott projektekhez biztosított költségvetés behajtását fel kell gyorsítani;

| I. | mivel a CEF célja a közlekedési infrastruktúrába és az innovációba történő beruházások felgyorsítása és finanszírozás bevonása mind az állami, mind a magánszektorból, a jogbiztonság növelése és a technológiai semlegesség elvének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

I.

mivel a CEF célja a közlekedési infrastruktúrába és az innovációba történő beruházások felgyorsítása és finanszírozás bevonása mind az állami, mind a magánszektorból, a jogbiztonság növelése és a technológiai semlegesség elvének tiszteletben tartása mellett;

| J. | mivel a Bizottság várhatóan 2018 júniusában teszi közzé az európai stratégiai beruházásról, többek között az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) frissítéséről szóló jogalkotási javaslatait; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság várhatóan 2018 júniusában teszi közzé az európai stratégiai beruházásról, többek között az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) frissítéséről szóló jogalkotási javaslatait;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési infrastruktúrába történő beruházás a hosszú távú növekedésbe, a versenyképességbe és a munkahelyteremtésbe való beruházást jelent; ezért hangsúlyozza a CEF program stratégiai fontosságát a belső piac integrációja, az intelligens mobilitás és az EU azon lehetősége tekintetében, hogy kézzelfogható hozzáadott értéket nyújtson a polgároknak e program révén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a CEF kezdettől fogva hatékony és célzott eszköz a transzeurópai infrastruktúrába (TEN) történő beruházások számára a közlekedés, az energetika és a digitális ágazat területén, és előmozdítja a munkahelyteremtéssel, a növekedéssel és a beruházásokkal, a belső piaccal, az energiaunióval, az éghajlattal és a digitális egységes piaccal kapcsolatos uniós prioritásokat, és ennek így kell maradnia a jövőben is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli a 2014–2020-as időszakra szóló CEF program magas uniós hozzáadott érték teremtése terén elért sikerét határokon átnyúló, átjárható és multimodális dimenzióval rendelkező összeköttetési projektek és valamennyi közlekedési mód, így a tengeri közlekedés, a belvízi kikötők és utak esetében is az összeköttetést növelő projektek támogatása, a hiányzó összeköttetéseket áthidaló projektek előnyben részesítése és a szűk keresztmetszetek megszüntetése révén egy mindenki számára hozzáférhető egységes európai közlekedési térség és egy innovatív közlekedési ágazat megteremtése céljából; felhívja a Bizottságot, hogy növelje az olyan csomópontok határokon átnyúló hozzáadott értékét, mint a tengeri kikötők, és támogassa a partner harmadik országokkal való összeköttetések erősítésére irányuló projekteket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi, hogy a TEN-T hálózatba történő uniós beruházásokban rejlő összes előnyt és lehetőséget csak a törzshálózat és az átfogó hálózat befejezése után lehet kiaknázni; felhívja a Bizottságot annak szem előtt tartására, hogy e hálózatok kiépítése jelentős beruházásokat igényel, ami részben a folyamatos uniós támogatástól függ, máskülönben fennáll a leállás kockázata; kitart amellett, hogy továbbra is nyomást kell gyakorolni annak érdekében, hogy ezek legkésőbb 2030-ra és 2050-re elkészüljenek, az egész folyamat során betartva a 21. századi normákat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatban a CEF program folytassa a jelenlegi programot még szélesebb körű és nagyratörőbb célkitűzésekkel a politikai célok és a pénzügyi források tekintetében; hangsúlyozza, hogy a digitális, innovatív és fenntartható közlekedési projektekbe való beruházásokat fel kell gyorsítani egy zöldebb, valóban integrált, korszerű, mindenki számára hozzáférhető, biztonságosabb és hatékony közlekedési rendszer felé való elmozdulás érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy a CEF beavatkozása döntő fontosságú volt a legtöbb projekt elindításában, különösen a határokon átnyúló, regionális és helyi szintű összekapcsolási projektek esetében; hangsúlyozza, hogy a CEF a köz- és magánberuházások jelentős katalizátorának bizonyult; úgy véli azonban, hogy további lépéseket kell tenni a benne rejlő minden lehetőség kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a CEF mint konkrét ágazati célkitűzésekkel rendelkező, határokon átnyúló vagy uniós szintű átjárhatósági dimenziót tartalmazó összetett projektekkel foglalkozó, szakpolitika-vezérelt eszköz továbbfejlesztésének lehetőségeit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a 2014–2020-as időszak alapos felülvizsgálatára és a CEF és egyéb pénzügyi programok és eszközök, mint például a Horizont 2020, az esb-alapok és az ESBA közötti összetett kapcsolat következményeire, és különösen a CEF és az ESBA között megfigyelhető helyettesítő hatásra építve a Bizottságnak tovább kell erősítenie és biztosítania kell a CEF és egyéb programok, mint például a Horizont Európa és az InvestEU Alap egymást kiegészítő jellegét a program egyértelmű céljainak fenntartása és előmozdítása, az átfedések elkerülése és a költségvetési források optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy elfogadhatatlannak tartaná a következő CEF egyéb programok javára való csökkentését, ahogy az a 2014–2020-as időszakra szóló CEF esetében az ESBA és az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) javára történt; sürgeti a Bizottságot, hogy őrizze meg a CEF pénzügyi kapacitását, miután a CEF-finanszírozás nagy többsége olyan projektekre irányul, amelyek szélesebb körű regionális és uniós előnyökkel járnak, de amelyek számára nem áll rendelkezésre elegendő nemzeti vagy piaci alapú finanszírozás; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri a jelenlegi CEF program keretében indított támogatásötvöző pályázati felhívás első eredményeinek biztató sikerét; ezért erőteljesen ösztönzi a Bizottságot, hogy a jövőben ismételje meg ezeket a pályázati felhívásokat és folytassa egy megerősített CEF alkalmazását támogatások formájában, amelyeket lehetőség szerint uniós és nem uniós pénzügyi eszközökkel kell ötvözni; kéri a Bizottságot, hogy találjon módot arra is, hogy hatékonyabban ösztönözze a magán-társbefektetők részvételét, és a tagállamokat, hogy töröljék el e folyamat jogi és közigazgatási akadályait; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsa a projektek és a költségek támogathatósága tekintetében merev költségvetési keret miatt jelenleg korlátozott szinergiák kialakítását projektszinten a három ág között; sürgeti a Bizottságot, hogy az infrastruktúrát igazítsa a tiszta és intelligens mobilitás jövőbeli szükségleteihez; várakozása szerint a jövőbeli ágazati szakpolitikai iránymutatásokat és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt rugalmasabbá teszik, hogy megkönnyítsék a szinergiákat és jobban figyelembe tudják venni az új technológiai fejlesztéseket és prioritásokat – mint például a digitalizációt –, miközben felgyorsítják az alacsony kibocsátású gazdaság létrehozását, és kezelik a közös társadalmi kihívásokat, például a kiberbiztonságot; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli a közvetlen irányítás fontosságát a három ág közös eljárásainak biztosítása, a pénzeszközök gyors elosztása és a költségvetés rendkívül hatékony és eredményes végrehajtása céljából; rámutat arra, hogy a CEF-támogatások közvetlen irányítása a projektek határozott tervezése és versenyen alapuló kiválasztása, a koordinált végrehajtás és a tagállamok teljes körű bevonása révén nagyon hatékonynak bizonyult; elismeri, hogy az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség (INEA) a költségvetés optimalizálása révén döntő szerepet játszott a CEF sikerességében, különösen az egyes cselekvésekre el nem költött pénzek új cselekvések finanszírozására való gyors átirányítása tekintetében mutatott rugalmasságának köszönhetően; az uniós pénzeszközök megfelelő elköltésének garantálása érdekében ragaszkodik az INEA megerősítéséhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja a „használd fel vagy elveszíted” elv alkalmazását a CEF közvetlen irányításában; ugyanakkor a CEF hatékonyságának növelése érdekében ragaszkodik a kötelezettségvállalási előirányzatok újrahasznosítási lehetőségének fenntartásához azokban az esetekben, amikor a projektek nem a tervek szerint teljesítenek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri a projektek benyújtásának bonyolultságát, főleg a nagy közlekedési infrastruktúrák esetében, valamint a technikai segítségnyújtás jelentőségét, például a CEF program támogatási intézkedése révén, különösen a kohéziós tagállamok számára a kiforrott és magas színvonalú projektek támogathatóságának előmozdítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson ilyen segítséget, és gondolja át az értékelési kritériumokat a projektek hozzáadott értékének egyértelműbb azonosítása érdekében; továbbá kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket az adminisztratív követelmények jelentős egyszerűsítésére ne csak a kis összegű támogatások esetében, és igazítsa ki a kisebb összegű projektekkel pályázók számára nyújtott technikai segítséget; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli, hogy a 2014–2020-as programban 11,3 milliárd EUR átcsoportosításra került a Kohéziós Alapból a CEF közlekedési pillérének kohéziós keretéhez, és kiemeli a kohéziós pályázati felhívások kiugró sikerét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy a 2021–2027 közötti időszakban 42 265 millió EUR-t – ezen belül energetikai projektekre 7 675 millió EUR-t, távközlési és digitális projektekre pedig 2 662 millió EUR-t (mindkét esetben változatlan árakon) – kell a CEF-re fordítani; sajnálja azonban, hogy változatlan árakon számítva a CEF közlekedési ága számára elkülönített összeg 11 384 millió EUR, míg a Kohéziós Alap hozzájárulása 10 000 millió EUR, ami 12%, illetve 13%-os csökkenést jelent; megjegyzi, és elfogadhatatlannak tartja, hogy csak a közlekedési pillérre elkülönített pénzeszközök csökkentek; hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat előtt a belső piacon álló kihívások és a CEF sikere ellentmond a közlekedési keretösszeg csökkentésének, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a javasolt összeget; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret időszakában növelni kell a CEF program pénzügyi lehetőségeit annak érdekében, hogy magas fokú hitelessége és vonzereje fennmaradjon a beruházók számára; hangsúlyozza, hogy a közlekedés számára biztosított költségvetés elégtelensége veszélyeztetné a TEN-T hálózat kiépítését, és hogy ez valójában leértékelné a közpénzekből már megvalósult beruházásokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | továbbá hangsúlyozza, hogy a kohéziós keret a helyi igényekre reagáló erős regionális dimenzióval rendelkezik, és kulcsfontosságú a törzshálózat részeinek befejezéséhez a kohéziós tagállamokban, és így az EU területi kohéziója szempontjából is; megállapítja, hogy az uniós közlekedési infrastruktúrába történő beruházásnak – amennyiben azt a Kohéziós Alap hozzájárulásával hajtják végre – a központilag és a megosztottan igazgatott források jól kiegyensúlyozott rendszerének kell maradnia; hangsúlyozza, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, következő többéves pénzügyi keretben a CEF keretrendszer közvetlen irányítása alatt a Kohéziós Alapból elkülönített összegnek legalább akkorának kell lennie, mint az előző, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben, és hogy ennek az összegnek elegendőnek kell lennie a jelenlegi CEF keretében a Kohéziós Alapból elkülönített összegekből finanszírozott projektek befejezésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a közlekedési törzshálózat kiépítése és a szakpolitikai prioritások teljesítése továbbra is megköveteli az érintett polgárok és érdekelt felek részvételét a döntéshozatalban, az átláthatóságot a projektek végrehajtásának környezeti és pénzügyi értékelése és nyomon követése terén, a modális integráció javítását és a komodális műveletek előmozdítását; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is legyenek elkötelezettek a CEF fő politikai céljai mellett a közlekedési ágazatban, melyek a következők: 2030-ra a TEN-T törzshálózat teljes kiépítése, beleértve az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR), a tengeri gyorsforgalmi utak és az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) üzembe helyezését és a tiszta, versenyképes, innovatív és összekapcsolt mobilitásra való átállást (ezen belül az alternatív üzemanyagok töltőállomás-infrastruktúrája gerinchálózatát 2025-ig); az átfogó TEN-T hálózat 2050-ig történő megvalósítása felé való előrehaladás; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy erősebben kell összpontosítani az intelligens horizontális projektekre; ezért kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg egyedi, külön erre a célra szolgáló, a határokon átnyúló kezdeményezések létrehozását magánberuházások mozgósítása – részben a támogatások és a pénzügyi eszközök ötvözése – révén az átfogó prioritások, mint például az ERTMS megfelelő végrehajtásának felgyorsítására és biztosítására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | a közlekedési ágazat tekintetében emlékeztet a multimodális és a határokon átnyúló összeköttetések, a digitális megoldások, a modális váltás és a fenntarthatóbb közlekedés középpontba állításának fontosságára; úgy véli, hogy ennek az aktualizált CEF-nek előnyben kell részesítenie a törzshálózat és az átfogó hálózat közötti közvetlenebb csatlakozásokat is; úgy véli, hogy e célkitűzéseknek az előre meghatározott projektek következő CEF-rendeletbe foglalt jegyzékeiben is tükröződniük kell; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elfogadja, hogy a közlekedési ágazatnak teljes mértékben ki kell használnia a digitális és innovatív technológiák kínálta lehetőségeket, és elismeri, hogy az új innovatív közlekedési infrastruktúra mindig vonzóbb a befektetők, különösen a magánszektorbeli befektetők számára; rámutat azonban arra, hogy továbbra is a meglévő infrastruktúra az uniós hálózat gerince, és hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a jelenlegi infrastruktúra karbantartásába való erőteljesebb beruházásra; ezért felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a jelenlegi infrastruktúra magas innovációs törekvésekkel történő felújításának vagy korszerűsítésének vonzerejét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókra a kikötők törzshálózatának bővítése révén azzal a céllal, hogy javítsa összeköttetéseiket földrajzi medencéjükben, a régiók között, a szárazfölddel és a harmadik országokkal; úgy véli, hogy a legkülső régiók számára akár 85%-ot elérő társfinanszírozást kell biztosítani minden közlekedési mód esetében annak érdekében, hogy a pályázati felhívásokban való részvételi lehetőségük javuljon, és rendszeres tengeri összeköttetés jöjjön létre a legkülső régiók és a szárazföldi területek között; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg külön pályázati felhívás létrehozásának lehetőségét a legkülső régiók számára, továbbá fontolja meg finanszírozás biztosítását innovatív technológiákhoz a legkülső régiókban található regionális repülőterek számára, valamint a repülőtéri infrastruktúra fenntartására; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a katonai mobilitásra vonatkozó cselekvési tervről szóló közös közleményben az infrastruktúra javítása és a szinergiák lehetővé tétele tekintetében felvázolt célkitűzéseket; felhívja a Bizottságot, hogy használja fel a CEF-et a kettős felhasználású polgári védelmi infrastruktúra fejlesztésének támogatására a TEN-T hálózat mentén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL L 163., 2017.6.24., 1. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  HL C 101., 2018.3.16., 64. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0401.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0412.

(7)  HL C 17., 2017.1.18., 20. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/164 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/164

---

P8_TA(2018)0238

A nicaraguai helyzet

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2018/2711(RSP))

(2020/C 76/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nicaraguával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. december 18-i (1), a 2009. november 26-i (2) és a 2017. február 16-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nicaraguával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. december 18-i (1), a 2009. november 26-i (2) és a 2017. február 16-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU és Közép-Amerika között létrejött, 2012-es társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Közép-Amerika között létrejött, 2012-es társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az EU Nicaraguáról szóló országstratégiai dokumentumára és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Nicaraguáról szóló országstratégiai dokumentumára és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív programjára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára;

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2004. júniusi uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2004. júniusi uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel Nicaragua alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Nicaragua alkotmányára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének a nicaraguai választások végeredményéről szóló, 2016. november 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének a nicaraguai választások végeredményéről szóló, 2016. november 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Nicaraguáról szóló, 2018. április 22-i és 2018. május 15-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Nicaraguáról szóló, 2018. április 22-i és 2018. május 15-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2018. április 27-i, a nicaraguai emberi jogi helyzetről szóló sajtóközleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2018. április 27-i, a nicaraguai emberi jogi helyzetről szóló sajtóközleményére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) 2018. május 17. és 21. közötti, a nicaraguai helyzet kivizsgálását célzó látogatására és a látogatás kapcsán megfogalmazott, 2018. május 21-i előzetes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) 2018. május 17. és 21. közötti, a nicaraguai helyzet kivizsgálását célzó látogatására és a látogatás kapcsán megfogalmazott, 2018. május 21-i előzetes nyilatkozatára,

| — | tekintettel Liz Throssell, az ENSZ Emberi Jogi Hivatala szóvivőjének a nicaraguai tüntetéseken történt erőszakról szóló, 2018. április 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Liz Throssell, az ENSZ Emberi Jogi Hivatala szóvivőjének a nicaraguai tüntetéseken történt erőszakról szóló, 2018. április 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) a nicaraguai helyzet kivizsgálása érdekében tett látogatásról szóló, 2018. május 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Államok Szervezetének (OAS) a nicaraguai helyzet kivizsgálása érdekében tett látogatásról szóló, 2018. május 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az OAS főtitkárságának Nicaraguáról szóló, 2017. január 20-i jelentésére és a Nicaraguában uralkodó erőszakot elítélő, 2018. április 22-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OAS főtitkárságának Nicaraguáról szóló, 2017. január 20-i jelentésére és a Nicaraguában uralkodó erőszakot elítélő, 2018. április 22-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nicaraguai Püspöki Konferencia által kiadott közleményekre, különösen a legutóbbi, 2018. május 23-i közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nicaraguai Püspöki Konferencia által kiadott közleményekre, különösen a legutóbbi, 2018. május 23-i közleményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a jelentések szerint legalább 84 ember meghalt, több mint 860-an megsérültek és több mint 400 embert letartóztattak a diákok által vezetett békés tüntetések eredményeként, amelyek 2018. április 18-án a Daniel Ortega elnök által bejelentett társadalombiztosítási reformokkal szembeni tiltakozásként indultak; mivel az áldozatok többségén golyó által okozott fej-, nyak-, mellkasi vagy hasi sérülések láthatók, ami erősen arra utal, hogy törvénytelen kivégzések történtek; mivel a nicaraguai hatóságok a tüntetőket „vandáloknak”nevezték és „politikai manipulációval”vádolják, ezzel nyíltan megbélyegezve őket; |
| --- | --- |

A.

mivel a jelentések szerint legalább 84 ember meghalt, több mint 860-an megsérültek és több mint 400 embert letartóztattak a diákok által vezetett békés tüntetések eredményeként, amelyek 2018. április 18-án a Daniel Ortega elnök által bejelentett társadalombiztosítási reformokkal szembeni tiltakozásként indultak; mivel az áldozatok többségén golyó által okozott fej-, nyak-, mellkasi vagy hasi sérülések láthatók, ami erősen arra utal, hogy törvénytelen kivégzések történtek; mivel a nicaraguai hatóságok a tüntetőket „vandáloknak”nevezték és „politikai manipulációval”vádolják, ezzel nyíltan megbélyegezve őket;

| B. | mivel Daniel Ortega 2018. április 23-án bejelentette a társadalombiztosítási reform visszavonását, azonban a tüntetések a kormányával szembeni, folyamatos széles körű ellenálláshoz vezettek, egy ideiglenes kormány felállítását és a demokratikus rend helyreállítását követelve; mivel az elégedetlenség és a nyílt konfliktus másik forrása az exportorientált kitermelőtevékenység nagymértékű növekedése; |
| --- | --- |

B.

mivel Daniel Ortega 2018. április 23-án bejelentette a társadalombiztosítási reform visszavonását, azonban a tüntetések a kormányával szembeni, folyamatos széles körű ellenálláshoz vezettek, egy ideiglenes kormány felállítását és a demokratikus rend helyreállítását követelve; mivel az elégedetlenség és a nyílt konfliktus másik forrása az exportorientált kitermelőtevékenység nagymértékű növekedése;

| C. | mivel 2018. április 20-án Managua metropolita katedrálisában 600 diákot megtámadtak a zendülésellenes erők és a Szandinista Nemzeti Felszabadítási Front tagjainak egy csoportja, akik teljes büntetlenséget élvezve, a rendőrség cinkosságával és beleegyezésével jártak el; mivel az IACHR négy, egyetemi területen (UCA, UPOLI, UNA és UNAN) végrehajtott támadást dokumentált; |
| --- | --- |

C.

mivel 2018. április 20-án Managua metropolita katedrálisában 600 diákot megtámadtak a zendülésellenes erők és a Szandinista Nemzeti Felszabadítási Front tagjainak egy csoportja, akik teljes büntetlenséget élvezve, a rendőrség cinkosságával és beleegyezésével jártak el; mivel az IACHR négy, egyetemi területen (UCA, UPOLI, UNA és UNAN) végrehajtott támadást dokumentált;

| D. | mivel az áldozatok nagy száma mutatja az állami hatóságok által gyakorolt brutális elnyomást, ami sérti a nemzetközi jog és az erőszak alkalmazását korlátozó normák által megkövetelt szükségesség és arányosság elvét; mivel a nicaraguai nemzeti rendőrség vezetője, Aminta Granera a túlzott erőszak alkalmazása miatt lemondott; |
| --- | --- |

D.

mivel az áldozatok nagy száma mutatja az állami hatóságok által gyakorolt brutális elnyomást, ami sérti a nemzetközi jog és az erőszak alkalmazását korlátozó normák által megkövetelt szükségesség és arányosság elvét; mivel a nicaraguai nemzeti rendőrség vezetője, Aminta Granera a túlzott erőszak alkalmazása miatt lemondott;

| E. | mivel a tiltakozásokról tudósító médiaorgánumokat a kormány önkényesen bezáratta, és a bármilyen módon ellenkezést tanúsító újságírókat megfélemlítették és őrizetbe vették; mivel a nicaraguai hatóságok szólásszabadsággal szembeni fellépését és az ellenzéki vezetők zaklatását a polgári szabadságjogok elleni támadásnak minősítve elítélték; mivel Angel Gahona újságírót élő tudósítás közben agyonlőtték; |
| --- | --- |

E.

mivel a tiltakozásokról tudósító médiaorgánumokat a kormány önkényesen bezáratta, és a bármilyen módon ellenkezést tanúsító újságírókat megfélemlítették és őrizetbe vették; mivel a nicaraguai hatóságok szólásszabadsággal szembeni fellépését és az ellenzéki vezetők zaklatását a polgári szabadságjogok elleni támadásnak minősítve elítélték; mivel Angel Gahona újságírót élő tudósítás közben agyonlőtték;

| F. | mivel az emberi jogi szervezetek számos olyan beszámolót rögzítettek, amelyek szerint az állami kórházak nem látják el és nem kezelik a sérült tüntetőket; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogi szervezetek számos olyan beszámolót rögzítettek, amelyek szerint az állami kórházak nem látják el és nem kezelik a sérült tüntetőket;

| G. | mivel 2018. április 27-én a Nemzetgyűlés elnöke, Gustavo Porras bejelentette egy, az igazság felderítésével foglalkozó bizottság létrehozását, melynek feladata a tiltakozások alatt történtek kivizsgálása; mivel 2018. május 6-án hét jogalkotóból álló testület – melynek öt tagja Ortega elnök pártjához tartozik – választotta ki a bizottság öt tagját, a Nemzetgyűlés pedig megerősítette kinevezésüket; |
| --- | --- |

G.

mivel 2018. április 27-én a Nemzetgyűlés elnöke, Gustavo Porras bejelentette egy, az igazság felderítésével foglalkozó bizottság létrehozását, melynek feladata a tiltakozások alatt történtek kivizsgálása; mivel 2018. május 6-án hét jogalkotóból álló testület – melynek öt tagja Ortega elnök pártjához tartozik – választotta ki a bizottság öt tagját, a Nemzetgyűlés pedig megerősítette kinevezésüket;

| H. | mivel az IACHR 2018. május 17. és 21. között látogatást tett Nicaraguában; mivel tényszerű bizonyítékokat szerzett a törvénytelen és önkényes letartóztatásokról, kínzás és kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód alkalmazásáról, cenzúráról és sajtó elleni támadásokról, illetve olyan – megfélemlítést szolgáló – gyakorlatokról, mint a fenyegetések, zaklatás és üldöztetés, melyek célja a tiltakozások elfojtása és a polgárok részvételének visszaszorítása; |
| --- | --- |

H.

mivel az IACHR 2018. május 17. és 21. között látogatást tett Nicaraguában; mivel tényszerű bizonyítékokat szerzett a törvénytelen és önkényes letartóztatásokról, kínzás és kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód alkalmazásáról, cenzúráról és sajtó elleni támadásokról, illetve olyan – megfélemlítést szolgáló – gyakorlatokról, mint a fenyegetések, zaklatás és üldöztetés, melyek célja a tiltakozások elfojtása és a polgárok részvételének visszaszorítása;

| I. | mivel a Daniel Ortega és a nicaraguai ellenzék, valamint a civil csoportok közötti, a katolikus egyház közvetítésével zajló, 2018. május 16-án indult nemzeti párbeszéd során nem sikerült a válságra megoldást találni és azt felfüggesztették, miután a kormány tárgyalói nem voltak hajlandók megvitatni a közvetítők által bemutatott 40 pontból álló ütemtervet, melyben szerepelt a demokratikus választások felé vezető útiterv, többek között a választási jog reformja, a választások előrehozása és az elnök újraválasztásának tilalma; mivel javasolták egy hat főből álló közös bizottság létrehozását, amelybe három főt a kormány, hármat pedig az „Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia”platform delegál; |
| --- | --- |

I.

mivel a Daniel Ortega és a nicaraguai ellenzék, valamint a civil csoportok közötti, a katolikus egyház közvetítésével zajló, 2018. május 16-án indult nemzeti párbeszéd során nem sikerült a válságra megoldást találni és azt felfüggesztették, miután a kormány tárgyalói nem voltak hajlandók megvitatni a közvetítők által bemutatott 40 pontból álló ütemtervet, melyben szerepelt a demokratikus választások felé vezető útiterv, többek között a választási jog reformja, a választások előrehozása és az elnök újraválasztásának tilalma; mivel javasolták egy hat főből álló közös bizottság létrehozását, amelybe három főt a kormány, hármat pedig az „Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia”platform delegál;

| J. | mivel 2007 óta Daniel Ortegát egymás után háromszor választották meg az elnöki tisztségre annak ellenére, hogy a nicaraguai alkotmány tiltotta az egymást követő újraválasztást, ami jól mutatja az állam korrupt és önkényuralmi jellegét; mivel a 2011-es és a 2016-os választások szabálytalanságait heves kritikával kísérték az uniós intézmények és az OAS, mivel azokat úgy folytatták le, hogy sem e két szervezet megfigyelői, sem más hiteles nemzetközi megfigyelők nem voltak jelen; |
| --- | --- |

J.

mivel 2007 óta Daniel Ortegát egymás után háromszor választották meg az elnöki tisztségre annak ellenére, hogy a nicaraguai alkotmány tiltotta az egymást követő újraválasztást, ami jól mutatja az állam korrupt és önkényuralmi jellegét; mivel a 2011-es és a 2016-os választások szabálytalanságait heves kritikával kísérték az uniós intézmények és az OAS, mivel azokat úgy folytatták le, hogy sem e két szervezet megfigyelői, sem más hiteles nemzetközi megfigyelők nem voltak jelen;

| K. | mivel az állami szektorban tapasztalt – és többek között a Daniel Ortega rokonai által elkövetett – korrupció jelenti továbbra is az egyik legnagyobb kihívást; mivel széles körben elterjedt a köztisztviselők megvesztegetése, valamint a vám- és adóhatóságok általi jogellenes lefoglalások és önkényes vizsgálatok; mivel jogos aggodalmak merültek fel a nicaraguai kormányon belüli nepotizmussal kapcsolatban; mivel emberi jogi csoportok elítélték az egypárti uralomhoz kapcsolódó fokozatos hatalomkoncentrációt és az intézményrendszer meggyengülését; |
| --- | --- |

K.

mivel az állami szektorban tapasztalt – és többek között a Daniel Ortega rokonai által elkövetett – korrupció jelenti továbbra is az egyik legnagyobb kihívást; mivel széles körben elterjedt a köztisztviselők megvesztegetése, valamint a vám- és adóhatóságok általi jogellenes lefoglalások és önkényes vizsgálatok; mivel jogos aggodalmak merültek fel a nicaraguai kormányon belüli nepotizmussal kapcsolatban; mivel emberi jogi csoportok elítélték az egypárti uralomhoz kapcsolódó fokozatos hatalomkoncentrációt és az intézményrendszer meggyengülését;

| L. | mivel az utóbbi évtizedben Nicaraguában romlott a demokrácia és a jogállamiság helyzete; mivel a demokrácia és a jogállamiság fejlődése és megszilárdulása, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása az EU külső politikáinak szerves részét kell hogy képezze, beleértve az Európai Unió és Közép-Amerika országai között 2012-ben kötött társulási megállapodást; |
| --- | --- |

L.

mivel az utóbbi évtizedben Nicaraguában romlott a demokrácia és a jogállamiság helyzete; mivel a demokrácia és a jogállamiság fejlődése és megszilárdulása, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása az EU külső politikáinak szerves részét kell hogy képezze, beleértve az Európai Unió és Közép-Amerika országai között 2012-ben kötött társulási megállapodást;

| 1. | elítéli a társadalombiztosítás reformját ellenző nicaraguai békés tiltakozók brutális elnyomását és megfélemlítését, ami számos halálesethez, eltűnésekhez és önkényes letartóztatásokhoz vezetett, amelyeket a nicaraguai hatóságok, fegyveres erők, rendőrség és a kormányt támogató erőszakos csoportok követtek el; emlékezteti a nicaraguai biztonsági erőket arra, hogy mindenek feletti kötelességük a polgárok védelme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | részvétét és együttérzését fejezi ki a tüntetések során elhunyt és megsérült áldozatok családjának; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a nicaraguai hatóságokat, hogy vessenek véget a véleménynyilvánítási és gyülekezési szabadságukat gyakorló nicaraguai emberekkel szembeni valamennyi erőszakos cselekménynek; felhívja továbbá a tiltakozásokat vezető tüntetőket és civil társadalmi szervezeteket, hogy jogaik gyakorlása során tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától; sürgeti a nicaraguai hatóságokat, hogy bocsássák szabadon az önkényesen őrizetbe vett embereket, adjanak kártérítést minden érintett családtagnak és nyújtsanak garanciát arra, hogy nem kerül sor velük szemben büntetőjogi intézkedésekre; sürgeti az állami hatóságokat, hogy ne tegyenek a tüntetőket, emberijog-védőket és újságírókat megbélyegző nyilatkozatokat, és ne használják fel az állami médiát erőszakra buzdító nyilvános kampányok céljára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a nicaraguai hatóságokat, hogy haladéktalanul tegyenek lehetővé egy független és átlátható nemzetközi vizsgálatot annak érdekében, hogy büntetőeljárás indulhasson a tüntetések elfojtásáért és a halálesetekért felelősökkel szemben; üdvözli ezzel összefüggésben az IACHR nicaraguai látogatását és aggodalmának ad hangot az előzetes jelentés következtetéseivel kapcsolatban; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy vállaljon aktív szerepet a felelősök felelősségre vonásában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a nicaraguai kormányt, hogy ismerje el és erősítse meg az IACHR által tett ajánlások végrehajtását nyomon követő bizottság hatáskörét, továbbá hogy tűzzék ki a bizottság újabb látogatásainak időpontjait; kéri egy állami ellátási nyilvántartás létrehozását a kórházakban, az IACHR kérésének megfelelően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgeti a nicaraguai hatóságokat, hogy biztosítsanak kellő teret a társadalom valamennyi szereplőjének – ideértve az ellenzéki erőket, az újságírókat és az emberi jogi jogvédőket, köztük a környezeti aktivistákat és a civil társadalmat is – ahhoz, hogy a nemzetközi jog alapján szabadon tevékenykedjenek annak érdekében, hogy az összes szembenálló fél részvételével meg lehessen vitatni a nicaraguai helyzetet, és mindenki tiszteletben tartsa az emberi jogokat az országban; emlékeztet arra, hogy az ellenzék teljes körű részvétele, az igazságszolgáltatás polarizáltságának megszüntetése, a büntetlenség felszámolása és a médiapluralitás alapvető tényezők az ország demokratikus rendjének helyreállításában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Nicaraguában mind a tiltakozások előtt, mind azok során megsértették a média szabadságát; elfogadhatatlannak tartja azt a gyakorlatot, hogy a hatóságok a tiltakozások során a médiaorgánumokat lefoglalják; felhívja a kormányt, hogy teljes körűen állítsa helyre a médiaszabadságot és szólásszabadságot az országban, és vessen véget az újságírók zaklatásának; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi a közelmúltban kezdődött nemzeti párbeszéd elindítását és az igazság felderítésével foglalkozó bizottság létrehozását, amelyben független nemzeti szereplőknek kell részt venniük minden ágazatból, valamint nemzetközi szereplőket is be kell vonni; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzeti párbeszéd első fordulója a nicaraguai kormány által megszabott korlátozások miatt kudarcba fulladt, és reményét fejezi ki, hogy a párbeszéd nemrég történt újraindulása lehetőséget ad a válság megoldására és az erőszak beszüntetésére; hangsúlyozza, hogy a párbeszédet erőszak- és elnyomásmentes környezetben kell folytatni, tiszteletben tartva a jogot és az alkotmányt, valamint azt az elvet, hogy a törvény bármely módosítását az annak alapján megállapított eljárásoknak megfelelően kell végrehajtani; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli az igazságszolgáltatási rendszert megsértő illegális lépéseket, amelyek az elnök hivatali idejének korlátozását megszüntető alkotmánymódosítást eredményezték, és így lehetővé tették Daniel Ortega megszakítás nélküli elnökségét, egyértelműen megsértve ezzel a demokratikus választásokhoz való jogot; hangsúlyozza, hogy szükség van az erős demokratikus intézményekre, a gyülekezési szabadságra és a politikai pluralitásra; e tekintetben a politikai válság megoldása érdekében felszólít egy olyan választójogi reformra, amely tiszteséges, átlátható és hiteles, a nemzetközi normákat tiszteletben tartó választásokhoz vezet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a hatóságokat, hogy küzdjenek a nicaraguai politikai körökben burjánzó korrupcióval szemben, amely hátráltatja az összes állami intézmény működését és korlátozza a külföldi beruházásokat; felszólít a nicaraguai korrupcióellenes, többek között a vesztegetésre, a hivatali visszaélésre és a kenőpénzekre vonatkozó jogszabályok végrehajtására; aggodalmát fejezi ki az Ortega elnök és a régióban mutatkozó egyéb konfliktusok közötti összefüggések miatt; felszólítja a nicaraguai kormányt, hogy csatlakozzon a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához és ratifikálja azt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat, hogy az Európai Unió és a közép-amerikai országok közötti társulási megállapodásra tekintettel emlékeztetni kell Nicaraguát a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának szükségességére, a megállapodás emberi jogi záradékában foglaltaknak megfelelően; sürgeti az EU-t, hogy kövesse figyelemmel a helyzetet és szükség esetén mérje fel a lehetséges meghozandó intézkedéseket; óva int az emberi jogok megsértését esetlegesen követő, súlyos politikai, gazdasági és beruházási következményektől; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Közép-amerikai Parlamentnek, a Lima-csoportnak és a Nicaraguai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 45. E, 2010.2.23., 89. o.

(2)  HL C 285. E, 2010.10.21., 74. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0043.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/168

---

P8_TA(2018)0239

A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” című együttes szolgálati munkadokumentum (SWD(2015)0182) végrehajtásáról (2017/2012(INI))

(2020/C 76/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az Európa Tanács egyezményére az emberkereskedelem elleni fellépésről (CETS 197.) és az Európa Tanács a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére (CETS 201.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács egyezményére az emberkereskedelem elleni fellépésről (CETS 197.) és az Európa Tanács a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére (CETS 201.),

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című, 2012. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című, 2012. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra és az ezek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra és az ezek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire,

| — | tekintettel a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési programjára és az ennek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési programjára és az ennek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 sz. (2000), 1820 sz. (2009), 1888 sz. (2009), 1889 sz. (2010), 1960 sz. (2011), 2106 sz. (2013), 2122 sz. (2013) és 2242 sz. (2015) határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 sz. (2000), 1820 sz. (2009), 1888 sz. (2009), 1889 sz. (2010), 1960 sz. (2011), 2106 sz. (2013), 2122 sz. (2013) és 2242 sz. (2015) határozataira,

| — | tekintettel a 2015 júliusában tartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott addisz-abebai cselekvési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 júliusában tartott harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott addisz-abebai cselekvési menetrendre,

| — | tekintettel a 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amely 2016. január 1-jén lépett életbe, és különösen annak az 1., 5., 8. és 10. számú fenntartható fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amely 2016. január 1-jén lépett életbe, és különösen annak az 1., 5., 8. és 10. számú fenntartható fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezésre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. és 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. és 208. cikkére,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015-ös időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP I.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015-ös időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP I.),

| — | tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011. március 7-én elfogadott, a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2010–2015)” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2010–2015)” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Cselekvési terv az emberi jogokról és a demokráciáról (2015–2019): Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, 2015. április 28-i közös közleményére (JOIN(2015)(0016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Cselekvési terv az emberi jogokról és a demokráciáról (2015–2019): Az emberi jogok központi szerepének megőrzése az uniós menetrendben” című, 2015. április 28-i közös közleményére (JOIN(2015)(0016),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a fejlesztés terén történő érvényesítéséről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a fejlesztés terén történő érvényesítéséről szóló, 2015. május 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP II), valamint az ehhez kapcsolódó, a Bizottság és a főképviselő által 2017. augusztus 29-én közzétett 2016-os éves végrehajtási jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP II), valamint az ehhez kapcsolódó, a Bizottság és a főképviselő által 2017. augusztus 29-én közzétett 2016-os éves végrehajtási jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. decemberi 3-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című, 2015. decemberi 3-i dokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely létrehozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 208. cikkére, amely létrehozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét, előírva, hogy a fejlődő országokat nagy valószínűséggel érintő szakpolitikákban vegyék figyelembe a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit,

| — | tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusra,

| — | tekintettel a „nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a fejlesztési együttműködés keretében” című uniós cselekvési terv megújításáról szóló, 2015. október 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervről az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2017 októberében közzétett európai végrehajtás-értékelési tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervről az Európai Parlament Kutatószolgálata által 2017 októberében közzétett európai végrehajtás-értékelési tanulmányra,

| — | tekintettel a COC Nederland jelentésére az LMBTI-személyekre vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtásáról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a COC Nederland jelentésére az LMBTI-személyekre vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtásáról (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság közös jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0167/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság közös jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A8-0167/2018),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség elve az Unió egyik alapvető értéke, és szerepel az uniós szerződésekben és az Alapjogi Chartában, ezért az Európai Uniónak azt végre kell hajtania, és minden tevékenységébe és szakpolitikájába integrálnia kell annak érdekében, hogy az egyenlőség a gyakorlatban is megvalósulhasson, és elérjük a fenntartható fejlődést; mivel a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése előfeltétele a 2015 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok megvalósításának, továbbá önálló emberi jogi kérdés is, amelyet attól függetlenül kell megvalósítani, hogy ez előnyökkel jár-e a fejlődésre és a növekedésre nézve; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség elve az Unió egyik alapvető értéke, és szerepel az uniós szerződésekben és az Alapjogi Chartában, ezért az Európai Uniónak azt végre kell hajtania, és minden tevékenységébe és szakpolitikájába integrálnia kell annak érdekében, hogy az egyenlőség a gyakorlatban is megvalósulhasson, és elérjük a fenntartható fejlődést; mivel a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése előfeltétele a 2015 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok megvalósításának, továbbá önálló emberi jogi kérdés is, amelyet attól függetlenül kell megvalósítani, hogy ez előnyökkel jár-e a fejlődésre és a növekedésre nézve;

| B. | mivel az ötödik fenntartható fejlesztési cél a nemek közötti egyenlőség elérése és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése világszerte, és mivel ezt a célt a 2030-ig tartó időszakra szóló teljes menetrendben érvényesíteni kell annak érdekében, hogy valamennyi fenntartható fejlesztési cél és célszám tekintetében előrelépést lehessen elérni; |
| --- | --- |

B.

mivel az ötödik fenntartható fejlesztési cél a nemek közötti egyenlőség elérése és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése világszerte, és mivel ezt a célt a 2030-ig tartó időszakra szóló teljes menetrendben érvényesíteni kell annak érdekében, hogy valamennyi fenntartható fejlesztési cél és célszám tekintetében előrelépést lehessen elérni;

| C. | mivel egy fejlesztési stratégia sem lehet eredményes, ha a nők és a lányok nem játszanak benne központi szerepet; |
| --- | --- |

C.

mivel egy fejlesztési stratégia sem lehet eredményes, ha a nők és a lányok nem játszanak benne központi szerepet;

| D. | mivel bár a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015-ös időszakra szóló eredeti uniós cselekvési terv (GAP I) eredményezett némi előrelépést, számos hiányossággal is rendelkezett: szűk alkalmazási köre, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hiánya, az uniós küldöttségek nemi egyenlőség keretrendszerére vonatkozó korlátozott ismeretei, az Unió vezetősége részéről hiányzó elkötelezettség, valamint az intézményi rendszer hiányosságai és a személyzet motiváltságának és megfelelő támogatásának hiányzó ösztönzői mind ide sorolhatók; |
| --- | --- |

D.

mivel bár a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015-ös időszakra szóló eredeti uniós cselekvési terv (GAP I) eredményezett némi előrelépést, számos hiányossággal is rendelkezett: szűk alkalmazási köre, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés hiánya, az uniós küldöttségek nemi egyenlőség keretrendszerére vonatkozó korlátozott ismeretei, az Unió vezetősége részéről hiányzó elkötelezettség, valamint az intézményi rendszer hiányosságai és a személyzet motiváltságának és megfelelő támogatásának hiányzó ösztönzői mind ide sorolhatók;

| E. | mivel 2015. október 8-i állásfoglalásában a Parlament szót emelt a hiányosságok orvoslása, valamint számos olyan változtatás elfogadása mellett, mint például a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv alkalmazási körének kiszélesítése és a nemek közti egyenlőség kérdése iránti vezetői szintű felelősségvállalás növelése; |
| --- | --- |

E.

mivel 2015. október 8-i állásfoglalásában a Parlament szót emelt a hiányosságok orvoslása, valamint számos olyan változtatás elfogadása mellett, mint például a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv alkalmazási körének kiszélesítése és a nemek közti egyenlőség kérdése iránti vezetői szintű felelősségvállalás növelése;

| F. | mivel 2018 az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata elfogadásának 70. évfordulója, és mivel az egyenlőség elve képezi az ENSZ 1945-ben elfogadott Alapokmánya emberi jogi törekvéseinek középpontját, amely alapokmány kimondja, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok minden embert fajon, nemen, nyelven vagy valláson alapuló megkülönböztetés nélkül megilletnek; |
| --- | --- |

F.

mivel 2018 az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata elfogadásának 70. évfordulója, és mivel az egyenlőség elve képezi az ENSZ 1945-ben elfogadott Alapokmánya emberi jogi törekvéseinek középpontját, amely alapokmány kimondja, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok minden embert fajon, nemen, nyelven vagy valláson alapuló megkülönböztetés nélkül megilletnek;

| G. | mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új, a 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési terv (GAP II) a fent megnevezett, az uniós székhelyekre és küldöttségi szintekre jellemző intézményi kultúra megváltoztatásával kapcsolatos parlamenti ajánlások eredményeként jött létre annak érdekében, hogy rendszerszintű változás következzen be az Unió nemekkel kapcsolatos szemléletében, emellett a nők és lányok életének négy fő területen keresztül való megváltoztatására is vonatkoznak ezen ajánlások; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új, a 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési terv (GAP II) a fent megnevezett, az uniós székhelyekre és küldöttségi szintekre jellemző intézményi kultúra megváltoztatásával kapcsolatos parlamenti ajánlások eredményeként jött létre annak érdekében, hogy rendszerszintű változás következzen be az Unió nemekkel kapcsolatos szemléletében, emellett a nők és lányok életének négy fő területen keresztül való megváltoztatására is vonatkoznak ezen ajánlások;

| H. | mivel a GAP II keretén belül négy fő területet hoztak létre, nevezetesen: a lányok és nők testi és pszichés integritásának biztosítása; a lányok és nők gazdasági és szociális jogainak és szerepvállalásának előmozdítása; a lányok és nők véleménynyilvánításának és társadalmi részvételének erősítése; valamint egy horizontális pillér, amely a Bizottság szolgálataira és az EKSZ-re jellemző intézményi kultúra megváltoztatása mellett száll síkra az uniós kötelezettségvállalások eredményes teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel a GAP II keretén belül négy fő területet hoztak létre, nevezetesen: a lányok és nők testi és pszichés integritásának biztosítása; a lányok és nők gazdasági és szociális jogainak és szerepvállalásának előmozdítása; a lányok és nők véleménynyilvánításának és társadalmi részvételének erősítése; valamint egy horizontális pillér, amely a Bizottság szolgálataira és az EKSZ-re jellemző intézményi kultúra megváltoztatása mellett száll síkra az uniós kötelezettségvállalások eredményes teljesítése érdekében;

| I. | mivel „A civil társadalom mozgásterének szűkülése a fejlődő országokban” című, 2017. október 3-i állásfoglalásában (4) a Parlament hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését mozdítsák elő az EU külkapcsolataiban; |
| --- | --- |

I.

mivel „A civil társadalom mozgásterének szűkülése a fejlődő országokban” című, 2017. október 3-i állásfoglalásában (4) a Parlament hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését mozdítsák elő az EU külkapcsolataiban;

| J. | mivel nehéz meghatározni a nemek közötti egyenlőség elérését célzó fellépésekre előirányzott költségvetési forrásokat, mert a nemek közötti egyenlőség érvényesítése még nem szerves része a költségvetési forráselosztásnak és a kiadásokkal kapcsolatos döntéseknek, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés részeként; mivel a Bizottság szerint növekedtek a nemek közötti egyenlőséget célzó uniós pénzügyi kötelezettségvállalások, a Bizottság és az EKSZ e növekvő mennyiségű munkát ellátni képes emberi erőforrás kapacitása azonban változatlan maradt; |
| --- | --- |

J.

mivel nehéz meghatározni a nemek közötti egyenlőség elérését célzó fellépésekre előirányzott költségvetési forrásokat, mert a nemek közötti egyenlőség érvényesítése még nem szerves része a költségvetési forráselosztásnak és a kiadásokkal kapcsolatos döntéseknek, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés részeként; mivel a Bizottság szerint növekedtek a nemek közötti egyenlőséget célzó uniós pénzügyi kötelezettségvállalások, a Bizottság és az EKSZ e növekvő mennyiségű munkát ellátni képes emberi erőforrás kapacitása azonban változatlan maradt;

| K. | mivel a nők gazdasági tevékenységekben való részvétele alapvető fontosságú a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés szempontjából; |
| --- | --- |

K.

mivel a nők gazdasági tevékenységekben való részvétele alapvető fontosságú a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés szempontjából;

| L. | mivel a nemek közötti egyenlőség általában hiányzik a programok és a projektek nyomon követési rendszereiből és az értékelési eljárásokból, és mivel a nemi szempontok szerinti elemzést alig használják az országstratégiai célkitűzések, programok, projektek és párbeszéd tájékoztatására; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemek közötti egyenlőség általában hiányzik a programok és a projektek nyomon követési rendszereiből és az értékelési eljárásokból, és mivel a nemi szempontok szerinti elemzést alig használják az országstratégiai célkitűzések, programok, projektek és párbeszéd tájékoztatására;

| M. | mivel a GAP II elfogadása óta eltelt egy év túl rövid idő ahhoz, hogy annak hatásait teljes körűen értékelhessék; mivel a szakpolitikai beavatkozás vagy végrehajtás legalább három éves időszakát ajánlott megvárni az uniós fellépések értékelése előtt; mivel ezen állásfoglalás célja ennélfogva nem a GAP II célkitűzéseinek megvitatása, hanem annak megvizsgálása, hogy az említett célkitűzéseket miként hajtották végre a terv elfogadása óta eltelt egy évben, továbbá javaslattétel a célkitűzések elkövetkező években való végrehajtásának javítását szolgáló intézkedésekre; |
| --- | --- |

M.

mivel a GAP II elfogadása óta eltelt egy év túl rövid idő ahhoz, hogy annak hatásait teljes körűen értékelhessék; mivel a szakpolitikai beavatkozás vagy végrehajtás legalább három éves időszakát ajánlott megvárni az uniós fellépések értékelése előtt; mivel ezen állásfoglalás célja ennélfogva nem a GAP II célkitűzéseinek megvitatása, hanem annak megvizsgálása, hogy az említett célkitűzéseket miként hajtották végre a terv elfogadása óta eltelt egy évben, továbbá javaslattétel a célkitűzések elkövetkező években való végrehajtásának javítását szolgáló intézkedésekre;

| N. | mivel a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló egyezmény, amelyet 195 ország írt alá, jogilag kötelező erejű, valamint alapvető fontosságú eszköz a lányok kiszolgáltatottságának, illetve különleges védelem és gondoskodás iránti igényének kezelésben; |
| --- | --- |

N.

mivel a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló egyezmény, amelyet 195 ország írt alá, jogilag kötelező erejű, valamint alapvető fontosságú eszköz a lányok kiszolgáltatottságának, illetve különleges védelem és gondoskodás iránti igényének kezelésben;

| O. | mivel súlyos aggodalomra ad okot a „mexikóvárosi politika” vagy az ún. általános tilalmi szabály visszaállítása és kiterjesztése, amely megvonja a támogatást az olyan szervezetektől, amelyek a lányok és nők számára családtervezési eszközöket és szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat nyújtanak; mivel a HIV/AIDS problémáját, az anyák és a gyermekek egészségét, a Zika-vírus elleni erőfeszítéseket és más egészségügyi és betegségeket illető programokat is érint ez majd, köztük olyan szervezeteket, amelyek abortuszt végeznek, erről tanácsadást nyújtanak, ide irányítanak embereket, vagy ezt ajánlják, még akkor is, ha ezt a saját, nem amerikai forrásaikból végzik, és még akkor is, ha az abortusz legális a saját országukban; |
| --- | --- |

O.

mivel súlyos aggodalomra ad okot a „mexikóvárosi politika” vagy az ún. általános tilalmi szabály visszaállítása és kiterjesztése, amely megvonja a támogatást az olyan szervezetektől, amelyek a lányok és nők számára családtervezési eszközöket és szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokat nyújtanak; mivel a HIV/AIDS problémáját, az anyák és a gyermekek egészségét, a Zika-vírus elleni erőfeszítéseket és más egészségügyi és betegségeket illető programokat is érint ez majd, köztük olyan szervezeteket, amelyek abortuszt végeznek, erről tanácsadást nyújtanak, ide irányítanak embereket, vagy ezt ajánlják, még akkor is, ha ezt a saját, nem amerikai forrásaikból végzik, és még akkor is, ha az abortusz legális a saját országukban;

| P. | mivel az Unió küldöttségei és missziói élen járnak a GAP II végrehajtásában a partnerországokban, emellett a küldöttségek és missziók vezetőinek és munkatársainak vezetői képessége és tudása jelentős szerepet játszik a GAP II sikeres végrehajtásának biztosításában; mivel még mindig nemekhez kapcsolódó akadályok állnak a nők előtt az Unió küldöttségein a vezetői és vezetőségi álláshelyekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

P.

mivel az Unió küldöttségei és missziói élen járnak a GAP II végrehajtásában a partnerországokban, emellett a küldöttségek és missziók vezetőinek és munkatársainak vezetői képessége és tudása jelentős szerepet játszik a GAP II sikeres végrehajtásának biztosításában; mivel még mindig nemekhez kapcsolódó akadályok állnak a nők előtt az Unió küldöttségein a vezetői és vezetőségi álláshelyekhez való hozzáférés tekintetében;

| Q. | mivel az Unió küldöttségeinek csupán egyharmada foglalkozik az LMBTI-személyek emberi jogaival; mivel nem egységesen alkalmazzák az Unió LMBTI-iránymutatásait; mivel ezek végrehajtása erősen függ az egyes nagykövetek tudásától és érdeklődésétől, egy strukturális megközelítés helyett; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Unió küldöttségeinek csupán egyharmada foglalkozik az LMBTI-személyek emberi jogaival; mivel nem egységesen alkalmazzák az Unió LMBTI-iránymutatásait; mivel ezek végrehajtása erősen függ az egyes nagykövetek tudásától és érdeklődésétől, egy strukturális megközelítés helyett;

| R. | mivel a férfiakat és a nőket eltérően érintik a konfliktus-, a konfliktus utáni és az instabil helyzetek; mivel a nők nem csak áldozatok, hanem a pozitív változás előidézői is, akik hozzájárulhatnak a konfliktusok megelőzéséhez és kezeléséhez, a békeépítéshez, a béketárgyalásokhoz és a konfliktus utáni újjáépítéshez; mivel a nők és lányok a megkülönböztetés eltérő formáit tapasztalhatják, és jobban ki lehetnek téve a szegénység kockázatának; mivel a világon minden harmadik nő élete során várhatóan fizikai és szexuális erőszakot szenved el; mivel évente 14 millió fiatal lányt kényszerítenek házasságra; |
| --- | --- |

R.

mivel a férfiakat és a nőket eltérően érintik a konfliktus-, a konfliktus utáni és az instabil helyzetek; mivel a nők nem csak áldozatok, hanem a pozitív változás előidézői is, akik hozzájárulhatnak a konfliktusok megelőzéséhez és kezeléséhez, a békeépítéshez, a béketárgyalásokhoz és a konfliktus utáni újjáépítéshez; mivel a nők és lányok a megkülönböztetés eltérő formáit tapasztalhatják, és jobban ki lehetnek téve a szegénység kockázatának; mivel a világon minden harmadik nő élete során várhatóan fizikai és szexuális erőszakot szenved el; mivel évente 14 millió fiatal lányt kényszerítenek házasságra;

| 1. | tudomásul veszi az első, 2017 augusztusában közzétett, 2016-os éves végrehajtási jelentést, mely egyértelmű lendületről tesz tanúbizonyságot a GAP II végrehajtására vonatkozólag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a GAP II elfogadása óta eltelt egy év továbbra is pusztán kezdeti stádiumnak mondható, ám üdvözlendő, hogy e kezdeti lépések jó irányba mutatnak, és máris számos kedvező tendencia figyelhető meg; megjegyzi emellett azonban, hogy számos kihívás is van a fő prioritások és a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó fenntartható fejlesztési célok végrehajtása és az azokról való jelentéstétel, illetve az összes célkitűzés elérésének nyomon követése, valamint a nemek közötti egyenlőség szempontjainak az ágazati szakpolitikai párbeszédben való érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a GAP II egy közös szolgálati munkadokumentum formájában készült; felhívja a Bizottságot, hogy határozott elkötelezettségét a nemek közötti egyenlőségről szóló jövőbeli közlemény kidolgozásával nyilvánítsa ki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy a korszerű politikakutatás és a megbízható adatok használata rendkívül fontos módja a nemek közötti egyenlőségre és a nők társadalmi szerepvállalására vonatkozó ismeretek bővítésének az olyan szakpolitikák kialakítására törekedvén, amelyek megerősítik az Unió azon képességét, hogy hétköznapi szinten érvényre juttassa a nemek közötti egyenlőséget; kéri ezért az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szenteljenek különös figyelmet annak a célnak, miszerint biztosítják a GAP II 1. mellékletében rögzített intézkedések végrehajtásának független vizsgálatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a GAP II átfogó programot határoz meg, mely az uniós külpolitikai menetrend teljes egészét felöleli, és e tekintetben üdvözli a három tematikus pillér, nevezetesen: a lányok és nők testi és lelki épségének biztosítása, a gazdasági és szociális jogok, illetve a lányok és nők szerepvállalásának előmozdítása, valamint a lányok és nők hangjának és részvételének erősítése létrehozásának gondolatát; hangsúlyozza, hogy e pillérek a megkülönböztetés és a marginalizáció főbb tényezőit és okait hivatottak kezelni; tudomásul veszi emellett a horizontális pillért, amely a Bizottság szolgálataira és az EKSZ-re jellemző intézményi kultúra megváltoztatása mellett száll síkra a nemek közötti egyenlőségnek és a nők szerepvállalásának az Unió külkapcsolatain keresztül való megerősítésére irányuló uniós kötelezettségvállalások eredményes teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a diszkrimináció és a marginalizálódás fő tényezői és okai között van: a nőkkel és lányokkal szembeni szexuális és nemi alapú erőszak, beleértve olyan káros hagyományokat is, mint a gyermekházasság és a női nemi szervek megcsonkítása; az alapszolgáltatásokhoz és a szociális szolgáltatásokhoz, például az egészségügyhöz, a vízhez, a csatornázáshoz és élelmiszerekhez való nem megfelelő hozzáférés; a szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés nehézsége; továbbá az állami és magánintézményekben, valamint a politikai döntéshozatalban és a békefolyamatokban való egyenlőtlen részvétel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség együtt jár az egyenlőtlenség más formáival és erősíti azokat, és hogy ennek felismerése kell vezérelje a prioritások és kötelezettségvállalások meghatározását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólít arra, hogy a GAP II végrehajtása során fordítsanak nagyobb figyelmet azon lányokra és asszonyokra, akik további megkülönböztetésnek vannak kitéve etnikumuk, szexuális irányultságuk, kasztjuk vagy koruk miatt, és hogy az adatokat ennek megfelelően bontsák le; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a hosszú távú inkluzív gazdasági növekedés, az egyenlőtlenségek leküzdése és a nők pénzügyi függetlenségének javítása érdekében kulcsfontosságú a nők fokozottabb bevonása a munkaerőpiacba, a női vállalkozók hatékonyabb támogatása, egyforma lehetőségek és bérek biztosítása a férfiaknak és a nőknek, valamint a szakmai és magánélet közötti egyensúly ösztönzése; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli a GAP II terén tapasztalt haladás mértékének vizsgálatára és dokumentálására szolgáló, jól kidolgozott követési és elszámoltathatósági keretet, és elismeri, hogy annak ambiciózusabb célkitűzései valós lehetőséget biztosítanak arra, hogy az Unió előmozdítsa a nemek közti egyenlőséget, valamint növelje a lányok és nők szerepvállalását a külkapcsolatok terén; elismeri azonban, hogy az uniós fellépések hatásának megfelelő értékelése érdekében jobban meg kell érteni és harmonizálni kell e keretet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri a lányok oktatásának javítását célzó politikák és intézkedések erősítésének fontosságát, és azok következményeit egészségügyi és gazdasági helyzetük javulása terén; rámutat, hogy a lányok és a fiatal nők rendkívül sérülékenyek, és hogy nagy figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az oktatás valamennyi szintjéhez hozzáférjenek; felszólít e téren annak figyelembe vételére, hogy a tudomány, a technológia, a mérnöki tudományok és a matematika (STEM) területén sok lehetőség van; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy a nők jogainak előmozdítása és a különféle gazdasági ágazatokban való szerepvállalásuk erősítése terén kulcsfontosságú mind az állami, mind a magánszektor fokozottabb bevonása; hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni és képviseltetni kell a fenntartható fejlődés szempontjából fontos fejlődő gazdasági ágazatokban, többek között az ikt-ban; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak fontos szerepet kell játszaniuk a nők jogainak javítása terén; ennek kapcsán a helyi kkv-k, és különösen a női vállalkozók fokozottabb támogatására szólít fel, hogy részesülhessenek a magánszektor vezette növekedés előnyeiből; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a vidéki nők helyzetét, javítva hozzáférésüket a földhöz, az oktatáshoz és a képzésekhez, a piacokhoz és a pénzügyi szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az EU-t, hogy mozdítsa elő a nők fokozott részvételét a békefenntartó és béketeremtő folyamatokban, továbbá az EU katonai és polgári válságkezelési misszióiban; |
| --- | --- |

14.

A GAP II elért eredményei

| 15. | üdvözli a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv kiterjesztését az összes uniós külügyi szolgálatra és tagállamra, valamint megállapítja, hogy előrelépés történt központi és küldöttségi szinteken az unió intézményi szemléletváltása terén, ami alapvető fontosságú az uniós kezdeményezések eredményességének és hatásának fokozásához a nemek közötti egyenlőség területén; üdvözli, hogy a GAP II valamennyi uniós szereplő számára kötelezően előírja, hogy éves jelentést kell készíteniük a legalább egy tematikus területen elért előrelépésről; megismétli ugyanakkor a már meglévő struktúrák és költségvetés felhasználása során az uniós intézmények és tagállamok közötti koherencia és koordináció folyamatos javításának és a vezető szerep vállalásának szükségességét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy a Bizottság szolgálatai, az EKSZ, az uniós küldöttségek 81%-a, valamint 22 tagállam adott be nemekkel kapcsolatos jelentéseket a 2016. évre vonatkozóan; bár tudatában van, hogy előfordulhat, hogy a delegációk kellően indokolt esetben nem adnak be jelentést, a küldöttségektől és a tagállamoktól azt várja, fokozzák az erőfeszítéseiket, és évről évre folyamatos előrelépést vár, hogy az uniós delegációk idővel valamennyi jelentést benyújtják majd; megállapítja, hogy az államok között még mindig jelentősek az eltérések; emlékeztet, hogy a GAP jelentéstételi kötelezettségeinek és teljesítésének való teljes körű megfelelés rendkívül fontos lesz a GAP II arra irányuló célkitűzéseinek elérésében, hogy a nemi fellépések 2020-ig az új kezdeményezések 85%-ának részévé váljanak; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a szemléletváltás érdekében tett gyakorlati lépéseket és egy nemi szempontok szerinti elemzés kötelező bevezetését az összes új külső fellépésre vonatkozóan, amelyek következtében az uniós küldöttségek vezetőit jelölik ki a GAP-pel kapcsolatos jelentések elsődleges felelőseként, növelik a GAP II végrehajtásában érintett, vezető beosztású munkatársak létszámát, valamint az uniós küldöttségekben kijelölnek több, a nemek közötti egyenlőség fontosságáért kiálló személyt és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartási pontot, bár jelenleg még mindig csak az uniós küldöttségek felében van ilyen kapcsolattartási pont; felszólít arra, hogy vezetőségi szinten több időt kellene a társadalmi nem kérdéseinek szentelni, valamint felhívja azokat a delegációkat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy hozzák létre a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartási pontjaikat; hangsúlyozza, hogy minden, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartási pont számára elegendő mennyiségű időt és kapacitást kell biztosítani feladataik elvégzésére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sajnálja, hogy egy 2016. novemberi EKSZ-jelentés szerint csak kevés KBVP-misszió nyújt képzést a szexuális vagy nemi alapú zaklatásról, és megjegyzi, hogy 2015-ben egyetlen KBVP-misszió sem számolt be szexuális vagy nemi alapú bántalmazásról, zaklatásról vagy erőszakról; hangsúlyozza, hogy a szexuális vagy nemi alapú zaklatás eseteiben a zéró tolerancia politikáját kell alkalmazni, és támogatni kell a szexuális vagy nemi alapú erőszak megelőzésére összpontosító intézményi struktúrákat; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassanak a szexuális vagy nemi alapú zaklatás elleni fellépésre irányuló minden erőfeszítést a nemzetközi békefenntartó műveletekben, és biztosítsák a visszaélést bejelentő személyek és az áldozatok hatékony védelmét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a nemek közötti egyenlőségre összpontosító fellépések számának növekedését (G1 és G2 marker), valamint azt az előírást, amelynek értelmében a delegációk kötelesek megindokolni az ezt nem figyelembe vevő projekteket; hangsúlyozza, hogy az ilyen projektek számának általános növekedése nem mehet a nemek közötti egyenlőségre irányuló, célzott projektek (G2 marker) rovására, ezért a G2 projektek számára egy konkrét célt javasol; megjegyzi, hogy nem világos, hogy a célzott (G2) és az általános érvényesítésre irányuló intézkedések (G1) hogyan tudnák kiegészíteni egymást; további erőfeszítéseket kér a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének tisztázása és a célzott fellépések növelése érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a programozás és a projektkiválasztás során a nemek közötti egyenlőség csupán egyes ismétlődő elemét alkalmazzák; felhívja a végrehajtásban részt vevő szereplőket arra, hogy a nemek közötti egyenlőség teljes körét alkalmazzák; |
| --- | --- |

20.

| 21. | elítéli a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak valamennyi formáját, beleértve az emberkereskedelmet, a szexuális kizsákmányolást, a kényszerházasságot, a becsület védelmében elkövetett bűncselekményeket, a női nemi szervek megcsonkítását, illetve a szexuális erőszak háborús fegyverként történő alkalmazását; felhívja az Uniót és valamennyi tagállamát, hogy ratifikálják az Isztambuli Egyezményt, amely az első, jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz a nőkkel szembeni erőszak megelőzése és leküzdése tárgyában; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az erőszak áldozatává vált vagy váló nők nincsenek egyformán védve a férfiak által elkövetett erőszakkal szemben, ami a menedékhelyekkel, a támogató szolgáltatásokkal és a jogokkal, a segélyvonalakkal, a nemi erőszak áldozatait segítő válságközpontokkal stb. kapcsolatos tájékoztatást, valamint azok hozzáférhetőségét és biztosítását illeti; hangsúlyozza, hogy az Isztambuli Egyezménynek központi elemként kell meghatároznia a férfiak által elkövetett, nőkkel szembeni erőszakot, egyidejűleg kezelve a nemi alapú erőszak minden egyéb formáját is, amelyet különféle, egymást keresztező indokok motiválnak, ideértve a szexuális irányultságot, a nemi identitást és a nemi önkifejezést; rámutat az olyan stratégiai intézkedések fontosságára, amelyek proaktívan fellépnek a nemi sztereotípiákkal szemben, és ellene hatnak a patriarchátus, a rasszizmus, a szexizmus, a gyűlöletincidensek, a homofóbia és a transzfóbia, valamint a nemi normativitás és a heteronormativitás sémáinak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mélyen sajnálja, hogy a jelenlegi programozás a válsághelyzetekben vagy nehéz konfliktusokban mellőzi a nemek közötti egyenlőség kérdését, ami többek között azt jelentette, hogy a háborús nemi erőszak áldozatául esett lányok és nők nem férhetnek hozzá megkülönböztetéstől mentes ellátáshoz, különösen az általános orvosi ellátáshoz; felszólítja a Bizottságot, hogy módszeresen hajtsa végre a GAP II-t, beleértve azokat a humanitárius helyzeteket is, ahol megkülönböztetéstől mentes hozzáférést kell biztosítani az egészségügyi szolgáltatásokhoz, és hogy aktívan tájékoztassa humanitárius partnereit arról, hogy a Bizottság politikája szerint abban az esetben, ha a terhesség veszélyezteti egy nő vagy egy lány életét, vagy elviselhetetlen szenvedést okoz, a nemzetközi humanitárius jog alapján indokolt lehet a biztonságos abortusz felkínálása; sürgeti, hogy az Unió és a tagállamai által nyújtott humanitárius segítségre ne vonatkozzanak más adományozó partnerek által a szükséges orvosi ellátásra vonatkozóan felállított korlátozások, többek között a fegyveres konfliktusokban nemi erőszak áldozatává vált nők és lányok esetében a biztonságos abortuszhoz való hozzáférés tekintetében; üdvözli, hogy számos uniós küldöttség foglalkozott a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemmel; ezzel összefüggésben nyomatékosítja, hogy biztosítani kell az összes nő és lány élethez és méltósághoz való jogát azáltal, hogy aktívan küzdenek olyan káros gyakorlatokkal szemben, mint a gendercídium; rámutat arra, hogy fel kell számolni a nemi erőszak háborús és elnyomó fegyverként való használatát, és az EU-nak nyomást kell gyakorolnia a harmadik országok kormányaira és az ilyen nemi alapú erőszak elkövetésében érintett régiókban az összes érdekelt félre abból a célból, hogy véget vessenek e gyakorlatnak, az elkövetőket az igazságszolgáltatás elé állítsák, és az áldozatok gyógyulása és felépülése érdekében vállaljanak részt a túlélők, az érintett nők és közösségek munkájából; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok egyetemes tisztelete hozzájárul az egészséggel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok megvalósításához, többek között a terhesgondozás és a magas kockázatú szülések elkerülését célzó intézkedések, a csecsemő- és gyermekhalandóság csökkentése terén; kiemeli, hogy a családtervezéshez, az anyáknak járó egészségügyi szolgáltatásokhoz és a biztonságos és legális abortuszhoz történő hozzáférés fontos elemek a nők életének megmentésében; sajnálja azonban, hogy a családtervezéssel vagy a reproduktív egészséggel kapcsolatos prioritásokat a finanszírozás és a programok tekintetében egyaránt elhanyagolják; aggódik amiatt, hogy egyetlen közel-keleti és észak-afrikai, európai és a közép-ázsiai régiókban működő uniós küldöttség sem választott szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz kapcsolódó mutatót, annak ellenére, hogy e régiókban nagy szükség volna erre; felszólítja az e régiókban működő uniós képviseleteket, hogy értékeljék újra ezeket az aggasztó adatokat annak megállapítása érdekében, hogy ez összefüggésbe hozható-e a téves jelentésekkel, vagy – kihasználva a programozás félidős felülvizsgálatát – szükség van-e az aktuális programok szexuális és reproduktív egészségre és jogokra irányuló intézkedéseivel való kiegészítésére; hangsúlyozza, hogy a szexuális és reprodukciós egészségre és jogokra vonatkozó külön fejezetet meg kell őrizni az éves jelentésben annak biztosítása érdekében, hogy valóban értékelhető legyen a GAP II átalakító hatása, és a jelentés módszertani megközelítése megfelelően rögzítse a szexuális és reprodukciós egészség és jogok terén elért haladást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a jelentés szerint a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítésének előfeltételeként jelentősebb fellépésre van szükség a szexuális és reproduktív egészség és jogok terén, valamint megfelelő eszközöket kell biztosítani a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való egyetemes hozzáférés biztosítása terén elért előrehaladás méréséhez, a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési programjával kapcsolaton uniós kötelezettségvállalással, a Pekingi Cselekvési Platformmal és az 5.6 fenntartható fejlesztési cél értelmében az ezek felülvizsgálatáról rendezett konferenciák záródokumentumaival összhangban; emlékeztet továbbá ezzel összefüggésben a 3.7 és 5.3 számú fenntartható fejlesztési célokra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalom mozgásterének szűkülésével összefüggésben kevés figyelmet kap a nőjogi szervezetekre és az emberi jogok női védelmezőre összpontosító 18. célkitűzés; aggályosnak tartja azt is, hogy a politikai és polgári jogok témája – különösen a nők és a lányok politikai és polgári jogokban való részvétele – alacsony prioritást kapott a GAP II-ben; |
| --- | --- |

26.

Főbb ajánlások a Bizottság/EKSZ számára

| 27. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t további lépések megtételére annak érdekében, hogy a delegációk és osztályok között megkönnyítse a nemek közötti egyenlőség javításával és a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét – mint például a nemek közötti egyenlőségért felelős kapcsolattartó pontok hálózatainak létrehozása és népszerűsítése, valamint a sikeres gyakorlatok további pozitív példáinak megosztása –, ideértve – de nem kizárólagosan – a programkészítést, a végrehajtást és a nemi szempontok szerinti rendszeres elemzést, továbbá annak biztosítására, hogy a nemi szempontok szerinti elemzések ténylegesen hatást gyakoroljanak az uniós delegációk által végrehajtott programokra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat arra, hogy jelentős előrehaladást értek el a különböző prioritási területeken, azonban egyes területeken a várakozásokhoz képest némileg lassabb volt az előrelépés; felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányok segítségével vizsgálja meg, miért vesznek gyakrabban figyelembe az uniós küldöttségek bizonyos tematikus célkitűzéseket és prioritási területeket, amelyeken nagyobb előrehaladást érnek el; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri a Bizottságot arra, hogy testre szabott képzésen, a meglévő struktúrák átrendezésén és további személyzet felvételén keresztül erősítse meg szervezeti egységein belül a nemek közötti egyenlőség érvényesítésével foglalkozó emberi erőforrás-kapacitást; úgy véli, hogy több személyzeti képzés tartása – amely különösen a vezetői szerepet betöltő, magas rangú tisztviselőkre irányul, és a sebezhetőbb csoportokon belül a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos speciális képzést is magában foglalja – osztályonként egy, nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pont, valamint egy nemekkel kapcsolatos koordinációs csoport a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága (DG DEVCO), az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága (DG NEAR), a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága (ECHO), valamint az EKSZ keretein belül jobban elősegítené a nemek közötti egyenlőség külpolitikákkal foglalkozó osztályokon való érvényesítését; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó képzések fejlesztését és a további szakosodást a kormányzati szintű és a nem állami szereplők – köztük a nem kormányzati szervezetek – helyi partnerei számára is elérhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztosítsák az összes meglévő külső uniós eszköz és politika koherenciáját és kiegészítő jellegét a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén, beleértve a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzust, a fejlesztési együttműködésben a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére irányuló uniós forráscsomagot, valamint az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a 2016. március 8-án kiadott iránymutatást, amely felvázolja a GAP II végrehajtási forrásainak és eszközeinek a DEVCO főigazgatóságra és az EKSZ-re vonatkozó alkalmazását, és szorgalmazza egy, a GAP II végrehajtásában részt vevő összes európai szolgálatra vonatkozó iránymutatás bevezetését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli az EU és az ENSZ globális nemi kezdeményezése, a "Reflektorfény" GAP II célkitűzésével összhangban való elindítását, a szexuális és nemi alapú erőszak és az olyan káros gyakorlatok kezelésére, mint a női nemi szervek megcsonkítása, a korai kényszerházasság vagy az emberkereskedelem; megjegyzi ugyanakkor, hogy – amint azt a végrehajtási jelentés is kimutatja – a Reflektorfény kezdeményezés elsősorban a program globális szinten aggodalomra okot adó elemeit tárgyalja, ezért hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség átfogóbb módon, különböző programok és módozatok megfelelő kombinációján keresztül történő előmozdításának szükségességét; kéri, hogy a Reflektorfény kezdeményezést lássák el további, a nemek közötti egyenlőség céljaira eddig még nem elkülönített forrásokkal; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel nemzetközi együttműködési programjainak félidős felülvizsgálatát a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó erőforráscsomag finanszírozásának növelésére, a GAP II ambiciózus céljainak elérése érdekében, amelyek közé tartozik, hogy a nemek közötti egyenlőséget tematikus programok révén vezesse be a kétoldalú együttműködésbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség elvét érvényesíteni kell az Uniónak a külkapcsolataiban; megjegyzi azonban, hogy a GAP II nem foglalkozik elegendő mértékben a kereskedelem és a nemek közti kapcsolattal, és hogy általánosabban véve a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése továbbra is többdimenziós kihívást jelent; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi megállapodásokról, és különösen a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó, a munkajogokat is magában foglaló fejezetekről folytatott tárgyalások fontos eszközei a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdításának és a nők szerepe erősítésének a harmadik országokban; felszólítja ezért a Kereskedelmi Főigazgatóságot arra, hogy tegyen lépéseket munkája során a GAP II megvalósítására, illetve arra, hogy valamennyi uniós kereskedelmi megállapodás tartalmazza a lányok és nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget, mint a gazdasági növekedés előmozdítóit, valamint hogy tartsák tiszteletben a nemi és munkajogokkal, köztük a kényszer- és a gyermekmunkával kapcsolatos alapvető ILO-egyezményeket; emlékeztet arra, hogy az uniós kereskedelempolitikák végrehajtása során nyomon kell követni a nők szerepének erősítésére és a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megállapítja, hogy a lányok és nők társadalmi szerepvállalásának növelése az Unió külső tevékenységeinek egyik kifejezett célja volt a közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégia keretében; megjegyzi, hogy a GAP II nem veszi eléggé figyelembe a nők közvetítésben és béketeremtésben játszott szerepét; kiemeli, hogy a nők fontos szerepet játszanak a párbeszéd előmozdításában és a bizalom kialakításában, a békekoalíciók kiépítésében és a béke és biztonság jelentésére vonatkozó különböző nézőpontok bemutatásában és azok megvalósításában, különösen a konfliktusmegelőzés és a konfliktusokat követő helyreállítás terén; megjegyzi, hogy a nők jogainak előmozdítása válságtól vagy konfliktustól sújtott országokban erősebb és ellenállóképesebb közösségek kialakulását segíti elő; üdvözli a társadalmi nemek kérdéséért és a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. sz. ENSZ BT-határozat végrehajtásáért felelős főtanácsadó kijelölését az EKSZ-en belül; ösztönzi az uniós tagállami és nemzetközi fellépések ENSZ révén történő megerősítését, hogy hatékonyabban tudják kezelni a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek nőkre és lányokra kifejtett hatását; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a nőkkel, a békével és a biztonsággal foglalkozó kapcsolattartó pontok új globális hálózatát; felhívja a figyelmet az ENSZ Biztonsági Tanácsának az ifjúságra, a békére és a biztonságra vonatkozó 2250. számú határozatának, valamint annak a fontosságára, hogy az EU találja meg e határozat végrehajtásának lehető legeredményesebb módját; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet azon kérésére, hogy a Chilével folytatott kereskedelmi tárgyalások keretében külön fejezetben foglalkozzanak a férfiak és a nők közötti kereskedelemmel és egyenlőséggel és a nők szerepvállalásával kiemeli, hogy most válik először valóra az a javaslat, hogy egy kereskedelmi megállapodás egy ilyen külön fejezettel egészüljön ki; hangsúlyozza, hogy e fejezet tartalmát meg kell ismerni és értékelni kell ahhoz, hogy később általánosabb szinten lehessen döntéseket hozni; sürgeti, hogy az EU ágazatokon átívelő intézkedéseket vezessen be a kereskedelmi megállapodásokba a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítása, a bevált gyakorlatok cseréje és annak érdekében, hogy a nők jobban profitáljanak a kereskedelmi megállapodásokból; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólít arra, hogy a kereskedelmi megállapodások által leginkább érintett ágazatokban nemek szerinti bontásban gyűjtsenek adatokat, hogy hasznos eszközt kínáljanak annak a lehető legpontosabb előrejelzéséhez, hogy e megállapodások hogyan befolyásolnák a nők életét és hogyan ellensúlyoznák az esetleges kedvezőtlen hatásokat; továbbá egy olyan mechanizmust szorgalmaz, amelyet kifejezetten a kereskedelmi politikák keretében a nemek közötti egyenlőségre irányuló politika nyomon követése és megerősítése céljából hoznának létre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli a gazdasági és társadalmi szerepvállalás tematikus prioritását, valamint a termelő erőforrásokhoz, így a földhöz és a kapcsolódó tevékenységekhez való hozzáférést érintő akadályok elemzését; megismétli, hogy bár az EU elkötelezte magát a mezőgazdaságban a nemek közötti egyenlőségre irányuló befektetések mellett, a női mezőgazdasági termelők nem tartoznak a mezőgazdasági célú fejlesztési támogatások (ODA) elsődleges kedvezményezettjei közé, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a GAP II 5. célkitűzésével összhangban több forrást biztosítsanak a női gazdálkodók számára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | határozottan ösztönzi az intézményeket arra, hogy jelentősen növeljék a küldöttségekben a női munkatársak, és különösen a vezetők arányát, mivel jelenleg a 138 uniós küldöttségből csupán 28-nak van női vezetője, illetve a nők arányát az uniós misszióvezetők között, mivel jelenleg 17 misszióból csak ötnek van női vezetője; felszólítja ezért a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy ténylegesen hajtsanak végre olyan célzott politikákat, amelyek elősegítik a nők irányító szerepét és vezetői pozíciókhoz való hozzáférését; rámutat a döntéshozatali szinten a nők alacsony jelenlétére, ami arra utal, hogy láthatatlan akadályok teszik lehetetlenné, hogy nagyobb felelősséggel járó pozíciókat foglaljanak el; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli, hogy a GAP II sikeressége végeredményben az Unió összes szereplőjének magas szintű politikai és felső vezetésének hosszú távú, következetes elköteleződésén, a végrehajtásához elegendő emberi és pénzügyi forrás rendelkezésre állásán, valamint az uniós erőfeszítéseknek a fogadó országok helyi viszonyaihoz való igazításán múlik; e tekintetben üdvözli a nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős európai biztos részéről tapasztalható pozitív együttműködést, és a többi biztost nagyobb arányú kötelezettségvállalásra ösztönzi; megállapítja, hogy fokozottabb politikai irányításra van szükség a főképviselő és a vezetők részéről az erőforrások és az elszámoltathatóság fokozásához, valamint ennek az elköteleződésnek az elkövetkezendő években való koordinálásához és megerősítéséhez; kéri az összes uniós szereplőt, hogy használja ki a nemekkel kapcsolatos forráscsomagot annak biztosítása érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését következetesen alkalmazzák a GAP II ambiciózus célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

39.

| 40. | határozottan elítéli, hogy az Egyesült Államok 2017 januárjában visszaállította és kiterjesztette a mexikóvárosi politikát (az ún. általános tilalmi szabály), ami kihatott a nők és lányok globális egészségügyi ellátására és jogaira; ismételten felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy világszerte proaktívan támogassák a nők jogait, valamint hogy jelentősen növeljék a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra irányuló nemzeti és uniós fejlesztési finanszírozást, különösen a családtervezéshez és a biztonságos és törvényes abortuszhoz való megkülönböztetés nélküli hozzáférést illetően, azzal a céllal, hogy csökkentsék az Egyesült Államok által ezen a területen hagyott finanszírozási rést; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felszólítja az EKSZ-t, hogy javítsa az LMBTI-személyek emberi jogaival kapcsolatos uniós iránymutatások végrehajtását, és biztosítsa, hogy az uniós külképviseletek rendszeresen konzultáljanak az LMBTI-szervezetekkel, és tájékoztassák őket az LMBTI-jogokkal kapcsolatban végzett tevékenységekről annak biztosítása érdekében, hogy az elkötelezettség szintje és a meghozott intézkedések egy adott ország LMBTI közösségének szükségleteitől, s ne pedig a küldöttség személyzetének személyes elkötelezettségétől függjenek, valamint a stratégiát és a fellépéseket ne csak az EU tagállamok nemzeti nagykövetségeivel hangolják össze, hanem a harmadik országok nagykövetségeivel és olyan nemzetközi szervezetekkel is, mint az ENSZ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy a külkapcsolatok terén a nemek közötti egyenlőség megfelelő finanszírozására lesz szükség ahhoz, hogy fent lehessen tartani az e cél melletti politikai elkötelezettséget; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőségre és a nők társadalmi szerepvállalására irányuló intézkedések jelenlegi finanszírozása továbbra sem megfelelő, és sürgeti e helyzet orvoslását a következő többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

42.

Főbb ajánlások az uniós küldöttségek számára

| 43. | üdvözli, hogy a GAP II lehetőséget ad a delegációk számára a prioritások saját országuk kontextusában történő megválasztására, hiszen ez lehetővé teszi az egyes országok vagy régiók sajátos igényeinek eseti elemzését és értékelését, ily módon kezelve a nők jogainak és gazdasági szerepvállalásának megerősítése előtti konkrét kihívásokat; ajánlja, hogy a delegációkat ösztönözzék arra, hogy a GAP II lezárultáig minden egyes, tematikus pillérre vonatkozóan legalább egy prioritás tekintetében tegyenek előrelépést a különböző tematikus területek – például a lányok oktatásának előmozdítására irányuló politikák és intézkedések megerősítése, valamint ezeknek az egészségre és a gazdasági szerepvállalásra gyakorolt hatása – egyenletes lefedettségének biztosítása érdekében; sürgeti, hogy összpontosítsanak a nemi alapú erőszak mellett a nők és a lányok konfliktus által sújtott területeken kialakult helyzetére, különösen pedig a nemi erőszak fegyverként való alkalmazására; emlékeztet továbbá arra, hogy az EU által finanszírozott fellépéseknek és projekteknek szisztematikusan a nemi egyenlőtlenségek és a diszkrimináció elleni küzdelemre kell törekedniük; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének az Unió összes tevékenységében, köztük a politikai párbeszédben és az összes ágazati szakpolitikai párbeszédben való alkalmazásának az uniós szerződésekben foglalt kötelezettségére, emellett olyan, mindezidáig kevés figyelemben részesülő területeken is, amilyen az energia, a mezőgazdaság, a közlekedés, az oktatás és a közigazgatás; ragaszkodik ahhoz, hogy integrálják a nemzeti tervekbe és szakpolitikai keretekbe a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a partnerországok elköteleződését és felelősségvállalását, emlékeztetve ezzel a kérdéses országokból származó nők által előmozdított fejlesztési projektek támogatásának fontosságára; rámutat a partnerországokkal való együttműködés fontosságára a nemek szempontját érvényesítő nemzeti költségvetés-tervezés terén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | szorgalmazza a nemek közötti egyenlőségre elkülönített költségvetési sor létrehozását a nők szomszédos országokban és az Unión belül megvalósuló erőteljesebb politikai részvételének és képviseletének elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a programokat teljes mértékben be kell építeni a nőkkel foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) célkitűzéseibe és programjaiba, és e programok esetében mérhető célokat kell meghatározni a keleti és déli szomszédságában a nemek közötti egyenlőség terén elért előrelépések rendszeres nyomon követése érdekében, illetve meg kell erősíteni és szorosabbra kell vonni az együttműködést a partnerországok kormányaival a jobb eredmények gyorsabb elérése érdekében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséről szóló képzést csak néhány küldöttségen tartanak, ahol az e képzésben részesülő személyzet nagy része ideiglenes megbízás mellett, szerződéses jogállással rendelkezik; felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy orvosolják ezt a helyzetet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a politikai párbeszéd során a nők társadalmi helyzetének javításának elsődleges eszközeként javítsák a nők részvételét az oktatásban, a gazdasági tevékenységekben, a foglalkoztatásban és az üzleti életben; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fontosnak tartja, hogy a lehetőleg nemek és életkor szerint lebontott adatok alapján, a helyi civil társadalmi szervezetek és női csoportok, emberi jogi szervezetek, valamint a helyi és regionális önkormányzatok megkérdezésével és bevonásával a célok megválasztását és értékelését, a végrehajtás eszközeit és a források nyomon követését, továbbá az eredmények hatékonyságát és fenntarthatóságát illetően szisztematikus és tényeken alapuló nemi szempontú elemzésre kerüljön sor; üdvözli, hogy már 42 országban végeztek nemi szempontok szerinti elemzést, és javasolja a többi ország számára a saját elemzéseik mielőbbi befejezését, valamint a nemek közötti egyenlőség kritériumainak sokkal szélesebb körű alkalmazását a program- és projektfelügyeleti rendszerekben és az értékelési folyamatokban, javasolja továbbá, hogy a nemek közötti összehasonlító elemzés kapjon szerepet az országstratégiai célkitűzések, programok, projektek és párbeszéd meghatározásában; arra ösztönzi az Uniót, hogy a koordináció fejlesztésének elősegítése érdekében vizsgálja meg a nemi szempontok szerinti elemzés szisztematikusabb megosztására, irányítására és frissítésére kínálkozó lehetőségeket, és ne korlátozza a nemi szempontok szerinti elemzést olyan nyilvánvaló szakpolitikai területekre, mint az oktatás és az anyák egészsége, hanem olyan – jelenleg helytelenül nemi szempontból semlegesnek tartott – szakpolitikai területeket is vizsgáljon meg, mint amilyen a mezőgazdaság, az éghajlat-politika és az energia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megjegyzi, hogy a 2016 és 2020 közötti időszakra vonatkozó keretről szóló közös szolgálati munkadokumentumában a Bizottság elismerte, hogy a nemek közötti egyenlőségre irányuló pénzügyi befektetéseket nem mérték szisztematikusan; felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egyértelmű és eredményközpontú megközelítést, amely magas szintű előírásokat állapít meg a jelentéstételi, értékelési és elszámoltathatósági mechanizmusok tekintetében, továbbá mozdítsa elő a tényeken alapuló döntéshozatalt a rendelkezésre álló pénzügyi források hatékonyabb és eredményesebb felhasználása érdekében; kéri egy olyan jelentés elkészítését, amely megállapítja, hogy pontosan mennyi pénzügyi támogatás jutott a nemek közötti egyenlőség érvényesülésének elősegítésére, illetve felsorolja a leginkább figyelemre méltó eredményeket; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy tovább kell javítani a nemzeti szintű adatgyűjtést, egyedi mutatókat kell kidolgozni az említett mutatókon alapuló célokkal, valamint fontosnak tartja, hogy ezek nyomon követése összhangban legyen a fenntartható fejlesztési célok keretrendszerével; |
| --- | --- |

50.

| 51. | emlékeztet arra, hogy a nők jogai emberi jogok, és további cselekvésre ösztönöz a társadalmi és kulturális normák és a társadalmakban fennálló nemi sztereotípiák problémájának a civil társadalommal való szorosabb együttműködés, az alulról építkező, a nők jogaiért és társadalmi szerepvállalásáért harcoló szervezetek révén való kezelésére, különösen az államok instabilitásával, valamint a konfliktusos és vészhelyzetekkel összefüggésben; úgy véli, hogy alapvető új hálózatok létrehozása, vagy a már meglévők fejlesztése, valamint – amennyiben lehetséges – a magánszektor bevonása és a köz-magán társulások kialakítása révén való kezelésére; hangsúlyozza, hogy a helyi közösségekben és nem kormányzati szervezetekben nagyobb szerepet kell betölteniük a nőknek a helyi önkormányzatok nyomon követése és elszámoltatása terén; fenntartja, hogy a nők és a lányok "kiszolgáltatottságának" ábrázolása helyett a hangsúlyt a változás és a fejlődés motorjaként, valamint a konfliktusok békés rendezése során betöltött szerepükre kell fektetni; hangsúlyozza, hogy a fiúk és férfiak bevonása és aktív szerepvállalása fontos része a nők és férfiak közötti, valódi egyenlőség biztosításának; ezért ösztönzi a nemi alapú erőszakkal összefüggő viselkedési mintázatok megváltoztatását célzó, olyan átfogó oktatási kezdeményezéseket, amelyek a férfiak, a fiúk és a közösségek bevonására épülnek; hangsúlyozza, hogy a nők és a férfiak szerepét illetően a társadalmi normák kiszolgáltatottabb helyzetbe hozzák a nőket, különösen szexuális és reproduktív egészségük tekintetében, olyan ártalmas gyakorlatok következtében, mint a női nemi szervek megcsonkítása vagy a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja az EU-t, hogy a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. számú ENSZ BT-határozattal összhangban mozdítsa elő a nők nagyobb és hatékonyabb részvételét a békefenntartó, béketeremtő és közvetítő folyamatokban, valamint az uniós katonai és polgári válságkezelő missziókban, különös tekintettel a konfliktusokkal kapcsolatos szexuális erőszakra; e célból úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő elemzés – a közösségi alapú szereplőkkel és a nők szervezeteivel folytatott konzultáció révén – lehetővé teheti a nők konfliktusban betöltött szerepének jobb megértését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy költségvetési forrásokra van szükség a gyermekházasságok megelőzésének programjaira, amelyek olyan környezetet hoznának létre, ahol a lányok kiteljesedhetnek, köztük az iskolát elhagyó lányok számára oktatási, szociális és gazdasági programok, gyermekvédelmi rendszerek, lányok és nők számára létesített menhelyek, jogi tanácsadás és pszichológiai támogatás révén; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy egyre nagyobb mértékben vonják be a civil társadalmi szervezeteket és más érdekelteket – például emberi jogi, egészségügyi vagy környezetvédelmi szereplőket – az uniós küldöttségekkel folytatott rendszeres párbeszédbe és koordinációba, mivel az ilyen együttműködés hozzájárul a GAP II láthatóságának és végrehajtásának javításához, ezáltal növelve a nemek közötti egyenlőség előrehaladásával kapcsolatos nyilvános elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem szentelnek kellő figyelmet a nőjogi jogvédőknek és a női jogokkal foglalkozó szervezeteknek, tekintettel arra, hogy számos régióban a szűkülő civil szféra miatt óriási nyomás nehezedik rájuk; aggályosnak tartja azt is, hogy a politikai és polgári jogok témája – különösen a nők és a lányok politikai és polgári jogokban való részvétele – alacsony prioritást kapott a GAP II-ben; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy biztosítsák a nők és lányok elleni erőszakra vonatkozó adatok hatékony és rendszeres összegyűjtését, országspecifikus ajánlások kidolgozását, valamint az áldozatokat védelmező mechanizmusok és megfelelő támogatási struktúrák kialakítását; |
| --- | --- |

56.

Főbb ajánlások az Európai Parlament számára

| 57. | ösztönzi az Európai Parlament küldöttségeit, hogy rendszeresen kérdezzenek rá a partnerországokkal folytatott munkájukban a nemi szempontú programozással és a nemi szempontok szerinti elemzés eredményeivel, a nemek közötti egyenlőség elősegítését célzó munkával, valamint a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével kapcsolatos előrelépésekre, emellett pedig vonják be a küldöttségek programjába a női szervezetekkel való találkozókat; felhívja a Parlamentet, hogy biztosítsa a nemek közötti jobb egyensúlyt a küldöttségei tagjai között; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri, hogy a Bizottság tegyen közzé a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó országonkénti elemzéseket, amelyeket a harmadik országokba induló valamennyi parlamenti küldöttségi látogatás háttér-tájékoztatójának is tartalmaznia kell; |
| --- | --- |

58.

| 59. | javasolja továbbá a Parlamentnek a GAP II jövőbeli végrehajtásával kapcsolatos jelentések rendszeres, lehetőleg kétévente történő felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

59.

Főbb ajánlások a jövőbeli jelentéstétellel kapcsolatban

| 60. | kiemeli egy egyszerűsített, a bürokráciát minimalizáló jelentéstételi rendszer szükségességét; kéri, hogy a jövőbeni végrehajtási jelentéseket rövidebb időn belül véglegesítsék és adják közzé; felszólít az online jelentéstétel, egyértelmű modellek és egy, a küldöttségek munkáját támogató kézikönyv kiadására; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni a fenntartható fejlődés szempontjából fontos gazdasági ágazatokba, és ott képviseletet kell biztosítani nekik; hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak fontos szerepet kell játszaniuk a nők jogainak javítása terén; ezzel kapcsolatban a helyi kkv-k, és különösen a női vállalkozók fokozottabb támogatására szólít fel, köztük mikrohitelek révén, hogy részesülhessenek a magánszektor vezette növekedés előnyeiből; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a nemzeti statisztikai kapacitások és mechanizmusok megerősítését a partnerországokban, hatékonyan koordinálva a pénzügyi és technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén elért eredmények jobb mérése, nyomon követése és kezelése; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy nemek szerinti bontásban gyűjtsön adatokat a nők szerepének erősítésével foglalkozó, uniós finanszírozású programok végrehajtása során; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rámutat arra, hogy nemcsak a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére irányuló szilárd politikákra, hanem konkrét gyakorlati cselekvésekről szóló jelentésekre van szükség – különösen olyan érzékeny területekre vonatkozóan, mint a szexuális és reproduktív egészség –, amelyek mérhetővé teszik a nők és a lányok, valamint a férfiak és fiúk életére gyakorolt tényleges hatásokat; |
| --- | --- |

64.

| 65. | emlékeztet azonban arra, hogy a nemi szempontokat figyelembe vevő adatkezelés több az adatok nemek szerinti lebontásánál, és kéri az adatgyűjtés javítását annak érdekében, hogy minőségi elemzést lehessen készíteni a nők helyzetéről például a munkakörülményeiket illetően; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a nemek közötti egyenlőség elemzésének megbízhatóságát azáltal, hogy összehasonlíthatóságuk céljából összehangolják az uniós küldöttségek által összegyűjtött adatokat; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rámutat arra, hogy nemcsak konzultálni kell a nemzetközi és nemzeti partnerekkel, egyetemekkel, agytrösztökkel és női szervezetekkel, hanem hozzájárulásukat és szakértelmüket be is kell építeni a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, uniós finanszírozású tevékenységekbe és programokba; |
| --- | --- |

67.

| 68. | emlékeztet arra, hogy az Unió és a tagállamok kötelezettsége, hogy tiszteletben tartsák a migráns, menekült és menedékkérő lányok és nők jogait az Unió migrációs politikájának végrehajtása és kialakítása során; ezzel kapcsolatban szorgalmazza az EUNAVFOR MED Sophia művelet keretében a líbiai parti őrséggel folytatott együttműködés újraértékelését, tekintettel a Líbia területén lévő idegenrendészeti fogdákban a nők elleni rendszeres szexuális erőszakról szóló jelentésekre; |
| --- | --- |

68.

| 69. | megjegyzi, hogy kevésbé értik a nemek közötti egyenlőség szempontjai érvényesítésének koncepcióját, és hogy javítani kell a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervnek a meglévő szakpolitikákon és projekteken belül való végrehajtásának értékelését lehetővé tevő minőségi jelentéstételt; rámutat annak szükségességére, hogy a kézzelfogható célokat és tevékenységeket világos, konkrét referenciaértékekhez és szigorú ütemtervhez, valamint a végrehajtott intézkedéseknek a kedvezményezett országokra gyakorolt hatását mérő adatok minőségi értékeléséhez kössék, azzal a céllal, hogy a GAP II pusztán egy belső jelentéstételi eszköz helyett valódi prioritási és politikai végrehajtási mechanizmussá váljon; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  HL C 349., 2017.10.17., 50. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0026.

(3)  https://www.ilga-europe.org/sites/default/files/Attachments/report_on_the_implementation_of_the_eu_lgbti_guidelines_2016.pdf

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0365.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/180 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/180

---

P8_TA(2018)0240

Az EU ifjúsági stratégiájának végrehajtása

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról (2017/2259(INI))

(2020/C 76/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 165. és 166. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9., 165. és 166. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14., 15., 21., 24. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 14., 15., 21., 24. és 32. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU 2010-ben ratifikált,

| — | tekintettel az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az „Uniós ifjúsági munkaterv 2016-2018” című tanácsi állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós ifjúsági munkaterv 2016-2018” című tanácsi állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (3),

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés létrehozásáról szóló, 2013. február 7–8-i következtetéseire (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés létrehozásáról szóló, 2013. február 7–8-i következtetéseire (4),

| — | tekintettel a Tanács ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló, 2009. november 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottság értékelésére az EU ifjúsági stratégiájáról (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság értékelésére az EU ifjúsági stratégiájáról (6),

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekre (7),

| — | tekintettel az Erasmus+ program jövőjéről szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Erasmus+ program jövőjéről szóló, 2017. szeptember 14-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetés-mentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós oktatási miniszterek nem hivatalos ülésén, 2015. március 17-én Párizsban elfogadott, a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetés-mentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló Párizsi Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács és a Bizottság 2015. évi, a Tanács által 2015. november 23-án elfogadott közös jelentéstervezetére az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a Bizottság 2015. évi, a Tanács által 2015. november 23-án elfogadott közös jelentéstervezetére az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018) (10),

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (11),

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (Oktatás és képzés 2020)” című, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (Oktatás és képzés 2020)” című, 2015. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2015)0408),

| — | tekintettel a Bizottság „EU 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „EU 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményére (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i közleményére (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság digitális oktatási cselekvési tervről szóló, 2018. január 17-i közleményére (COM(2018)0022),

| — | tekintettel az EU 2013–2015-ös ifjúsági stratégiájának értékeléséről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2013–2015-ös ifjúsági stratégiájának értékeléséről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra (13),

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a szervezet ifjúságpolitikájáról szóló, 2008. november 25-i állásfoglalására (CM/Res(2008)23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a szervezet ifjúságpolitikájáról szóló, 2008. november 25-i állásfoglalására (CM/Res(2008)23),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak az ifjúsági munkáról szóló, 2017. május 31-i ajánlására (CM/Rec(2017)4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak az ifjúsági munkáról szóló, 2017. május 31-i ajánlására (CM/Rec(2017)4),

| — | tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós ismeretek iskolai elsajátításáról szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok vállalkozói készségének oktatás és képzés révén történő előmozdításáról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Régiók Európai Bizottsága véleményére - Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés (2010–2018) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Régiók Európai Bizottsága véleményére - Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés (2010–2018) (16),

| — | tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU alapvető értékeinek előmozdítása során a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás által játszott szerepről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumon bemutatott európai ifjúságpolitikai árnyékjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumon bemutatott európai ifjúságpolitikai árnyékjelentésre,

| — | tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumnak az EU ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalásra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ifjúsági Fórumnak az EU ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglalásra (18),

| — | tekintettel az Európai Ifjúsági Információs és Tanácsadó Ügynökség (ERYCA) „Bevonás, tájékoztatás, megerősítés” című állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ifjúsági Információs és Tanácsadó Ügynökség (ERYCA) „Bevonás, tájékoztatás, megerősítés” című állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0162/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0162/2018),

| A. | mivel a recesszió negatív hatása a fiatalok teljes potenciáljának kifejlesztésére irányuló kilátásokra továbbra is érezhető az egész Európai Unióban; |
| --- | --- |

A.

mivel a recesszió negatív hatása a fiatalok teljes potenciáljának kifejlesztésére irányuló kilátásokra továbbra is érezhető az egész Európai Unióban;

| B. | mivel számos tagállam, különösen a dél-európai országok továbbra sem érték el a válság előtti szinteket számos ifjúsági mutató esetében, így például a foglalkoztatás, a szociális ellátások és a szociális védelem területén; |
| --- | --- |

B.

mivel számos tagállam, különösen a dél-európai országok továbbra sem érték el a válság előtti szinteket számos ifjúsági mutató esetében, így például a foglalkoztatás, a szociális ellátások és a szociális védelem területén;

| C. | mivel szemmel látható, hogy az Unió egészében regionális szinten csökkennek az egyenlőtlenségek; mivel a foglalkoztatási ráta számos régióban még mindig a válság előtti szinten áll; |
| --- | --- |

C.

mivel szemmel látható, hogy az Unió egészében regionális szinten csökkennek az egyenlőtlenségek; mivel a foglalkoztatási ráta számos régióban még mindig a válság előtti szinten áll;

| D. | mivel, bár az Eurostat tájékoztatása szerint 2018 januárjában 16,1% körüli volt az ifjúsági munkanélküliség aránya, néhány tagállamban pedig meghaladta a 34%-ot is, az elmúlt években fokozatosan csökkent ez az arány; mivel a 2008-as számadatokkal (15,6%) összevetve látható, hogy az arány nőtt; mivel e számok nem tesznek lehetővé egy mindenki számára megfelelő megoldást, amennyiben teljes mértékben ki szeretnénk aknázni a fiatalokban rejlő lehetőségeket; mivel a legkülső régiókban aggasztóan magas az ifjúsági munkanélküliség aránya, és néhány ilyen régió – például Mayotte – esetében 50% fölötti ez az arány; |
| --- | --- |

D.

mivel, bár az Eurostat tájékoztatása szerint 2018 januárjában 16,1% körüli volt az ifjúsági munkanélküliség aránya, néhány tagállamban pedig meghaladta a 34%-ot is, az elmúlt években fokozatosan csökkent ez az arány; mivel a 2008-as számadatokkal (15,6%) összevetve látható, hogy az arány nőtt; mivel e számok nem tesznek lehetővé egy mindenki számára megfelelő megoldást, amennyiben teljes mértékben ki szeretnénk aknázni a fiatalokban rejlő lehetőségeket; mivel a legkülső régiókban aggasztóan magas az ifjúsági munkanélküliség aránya, és néhány ilyen régió – például Mayotte – esetében 50% fölötti ez az arány;

| E. | mivel a hátrányos helyzetű csoportokat, például az etnikai kisebbségeket, a különleges igényű személyeket, a nőket, az LMBTIQ-személyeket, a migránsokat és a menekülteket – akik a munkaerőpiacra lépve, valamint a kultúrához, szociális szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való hozzáférésben akadályokba ütköznek – érinti a leginkább a társadalmi-gazdasági válság; |
| --- | --- |

E.

mivel a hátrányos helyzetű csoportokat, például az etnikai kisebbségeket, a különleges igényű személyeket, a nőket, az LMBTIQ-személyeket, a migránsokat és a menekülteket – akik a munkaerőpiacra lépve, valamint a kultúrához, szociális szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz való hozzáférésben akadályokba ütköznek – érinti a leginkább a társadalmi-gazdasági válság;

| F. | mivel az oktatás segít a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek hatásainak minimalizálásában, mivel ahhoz szükséges készségeket és kompetenciákat nyújt, hogy a hátrányos helyzet nemzedékről nemzedékre történő örökítésének esélye csökkenjen; |
| --- | --- |

F.

mivel az oktatás segít a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek hatásainak minimalizálásában, mivel ahhoz szükséges készségeket és kompetenciákat nyújt, hogy a hátrányos helyzet nemzedékről nemzedékre történő örökítésének esélye csökkenjen;

| G. | mivel a fiatalokra irányuló és a fiatalok jogait előmozdító általános beruházások hiánya megakadályozza, hogy a fiatalok képesek legyenek jogaik érvényesítésére, gyakorlására és megvédésére, valamint hozzájárul majd az olyan jelenségek súlyosbodásához, mint például a népesség csökkenése, a korai iskolaelhagyás, a szakmai és szakképesítések hiánya, munkaerőpiacra való késői belépés, a pénzügyi függetlenség hiánya, a társadalombiztosítási rendszerek esetleges működési zavarai, a munkahelyek igen gyakori bizonytalansága és a társadalmi kirekesztés; |
| --- | --- |

G.

mivel a fiatalokra irányuló és a fiatalok jogait előmozdító általános beruházások hiánya megakadályozza, hogy a fiatalok képesek legyenek jogaik érvényesítésére, gyakorlására és megvédésére, valamint hozzájárul majd az olyan jelenségek súlyosbodásához, mint például a népesség csökkenése, a korai iskolaelhagyás, a szakmai és szakképesítések hiánya, munkaerőpiacra való késői belépés, a pénzügyi függetlenség hiánya, a társadalombiztosítási rendszerek esetleges működési zavarai, a munkahelyek igen gyakori bizonytalansága és a társadalmi kirekesztés;

| H. | mivel azok a problémák, melyekkel a fiatalok a munkavállalás, az oktatás és képzés, valamint a társadalmi és politikai szerepvállalás során szembesülnek, nem egységesek, egyes csoportok ugyanis aránytalanul nagyobb mértékben vannak kitéve ezeknek; mivel jobban kell törekedni a munkaerőpiacról leginkább kiszorult vagy onnan teljességgel kieső fiatalok támogatására; |
| --- | --- |

H.

mivel azok a problémák, melyekkel a fiatalok a munkavállalás, az oktatás és képzés, valamint a társadalmi és politikai szerepvállalás során szembesülnek, nem egységesek, egyes csoportok ugyanis aránytalanul nagyobb mértékben vannak kitéve ezeknek; mivel jobban kell törekedni a munkaerőpiacról leginkább kiszorult vagy onnan teljességgel kieső fiatalok támogatására;

| I. | mivel ha a cél az oktatás javítása a fiatalok számára, valamint ha az Unió teljes körű támogatást kíván nyújtani a régióknak e kihívás leküzdésében, Európa valamennyi régiójában elengedhetetlen a helyi iskolák és oktatási intézmények érdekeinek védelme; |
| --- | --- |

I.

mivel ha a cél az oktatás javítása a fiatalok számára, valamint ha az Unió teljes körű támogatást kíván nyújtani a régióknak e kihívás leküzdésében, Európa valamennyi régiójában elengedhetetlen a helyi iskolák és oktatási intézmények érdekeinek védelme;

| J. | mivel az oktatás, a kultúrák közötti párbeszéd, a stratégiai kommunikáció és különösen a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kulcsfontosságú szerepet játszik a fiatalok marginalizálódásának és radikalizálódásának megakadályozásában, valamint ellenállóképességük növelésében; |
| --- | --- |

J.

mivel az oktatás, a kultúrák közötti párbeszéd, a stratégiai kommunikáció és különösen a tagállamok közötti szorosabb együttműködés kulcsfontosságú szerepet játszik a fiatalok marginalizálódásának és radikalizálódásának megakadályozásában, valamint ellenállóképességük növelésében;

| K. | mivel a fiatalokat aktívan be kell vonni az őket érintő minden szakpolitika tervezésébe, kifejlesztésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe; mivel az EU-ban az ifjúsági szervezetek 57%-a úgy véli, hogy a fiatalok tapasztalatait nem veszik figyelembe az ifjúsági szakpolitikák kidolgozási folyamatában (19); |
| --- | --- |

K.

mivel a fiatalokat aktívan be kell vonni az őket érintő minden szakpolitika tervezésébe, kifejlesztésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe; mivel az EU-ban az ifjúsági szervezetek 57%-a úgy véli, hogy a fiatalok tapasztalatait nem veszik figyelembe az ifjúsági szakpolitikák kidolgozási folyamatában (19);

| L. | mivel az ifjúsági szervezetek teljes legitimitása érdekében fontos, hogy megfelelő szintű képviseletet és befogadást biztosítsanak a fiatalok számára; |
| --- | --- |

L.

mivel az ifjúsági szervezetek teljes legitimitása érdekében fontos, hogy megfelelő szintű képviseletet és befogadást biztosítsanak a fiatalok számára;

| M. | mivel annak ellenére, hogy az uniós ifjúsági stratégia egy olyan, folyamatban lévő stratégia, amelyet folyamatosan tökéletesítenek, célkitűzései még mindig rendkívül széles körűek és ambiciózusak; mivel nincsenek kellőképpen megalapozott referenciaparaméterek; |
| --- | --- |

M.

mivel annak ellenére, hogy az uniós ifjúsági stratégia egy olyan, folyamatban lévő stratégia, amelyet folyamatosan tökéletesítenek, célkitűzései még mindig rendkívül széles körűek és ambiciózusak; mivel nincsenek kellőképpen megalapozott referenciaparaméterek;

| N. | mivel a 2010–2018-as uniós ifjúsági stratégia (EYS) hangsúlyozza a fiatalok és a döntéshozók közötti strukturált párbeszéd szükségességét; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2010–2018-as uniós ifjúsági stratégia (EYS) hangsúlyozza a fiatalok és a döntéshozók közötti strukturált párbeszéd szükségességét;

| O. | mivel az uniós ifjúsági stratégia végső célkitűzése, hogy minden európai fiatal számára növelje a lehetőségek számát és biztosítsa az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós ifjúsági stratégia végső célkitűzése, hogy minden európai fiatal számára növelje a lehetőségek számát és biztosítsa az esélyegyenlőséget;

| P. | mivel nemzeti és uniós szinten megfelelőbb, hatékonyabb és összehangoltabb ifjúságpolitikákkal, jobb és jobban elérhető oktatással és a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák forrásainak célzottabb felhasználásával kell segíteni és felvértezni a fiatalokat, hogy meg tudják oldani azokat a súlyos problémákat, amelyekkel jelenleg szembesülnek és kezelni tudják a jövőben felmerülő kihívásokat; |
| --- | --- |

P.

mivel nemzeti és uniós szinten megfelelőbb, hatékonyabb és összehangoltabb ifjúságpolitikákkal, jobb és jobban elérhető oktatással és a gazdasági, foglalkoztatási és szociális politikák forrásainak célzottabb felhasználásával kell segíteni és felvértezni a fiatalokat, hogy meg tudják oldani azokat a súlyos problémákat, amelyekkel jelenleg szembesülnek és kezelni tudják a jövőben felmerülő kihívásokat;

| Q. | mivel az elmúlt években az EU számos olyan kezdeményezést indított útjára, mint például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia az ifjúsági stratégia keretében, azzal a céllal, hogy több lehetőséget és egyenlő esélyeket teremtsen valamennyi fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint előmozdítsa a fiatalok társadalmi befogadását, szerepvállalását és aktív részvételét; |
| --- | --- |

Q.

mivel az elmúlt években az EU számos olyan kezdeményezést indított útjára, mint például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia az ifjúsági stratégia keretében, azzal a céllal, hogy több lehetőséget és egyenlő esélyeket teremtsen valamennyi fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint előmozdítsa a fiatalok társadalmi befogadását, szerepvállalását és aktív részvételét;

| R. | mivel szükség van arra, hogy a jelenlegi és a jövőbeli szakpolitikákba és támogatási programokba ifjúsági dimenziót vonjanak be az uniós cselekvések érvényesítésében, és azt minden szakpolitikai területen rögzítsék, például a gazdaság, a foglalkoztatási és szociális ügyek, a kohéziós politika, az egészségügy, a nők egyenjogúsága, a részvétel, a migráció, a kultúra, a média és a képzés területén; |
| --- | --- |

R.

mivel szükség van arra, hogy a jelenlegi és a jövőbeli szakpolitikákba és támogatási programokba ifjúsági dimenziót vonjanak be az uniós cselekvések érvényesítésében, és azt minden szakpolitikai területen rögzítsék, például a gazdaság, a foglalkoztatási és szociális ügyek, a kohéziós politika, az egészségügy, a nők egyenjogúsága, a részvétel, a migráció, a kultúra, a média és a képzés területén;

| S. | mivel a jövőbeli uniós ifjúsági stratégia végrehajtását össze kell hangolni a különböző szakpolitikai területek és az intézmények között; |
| --- | --- |

S.

mivel a jövőbeli uniós ifjúsági stratégia végrehajtását össze kell hangolni a különböző szakpolitikai területek és az intézmények között;

| T. | mivel a nemek közötti esélyegyenlőséget szerepeltetni kell az ifjúsági politikákkal kapcsolatos döntéshozatalban, amely figyelembe veszi a különböző kulturális és vallási hátterű fiatal nők és a lányok sajátos kihívásait és körülményeit; mivel a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő intézkedéseket kell beépíteni az ifjúságpolitikába, mint amilyen a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak megakadályozása, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos oktatás és a szexuális nevelés; mivel a nők 1,4-szer nagyobb valószínűséggel nem vesznek részt foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben (NEET), mint a férfiak (20), és folyamatos erőfeszítésre van szükség a fiatal nők – különösen a szülési szabadságról visszatérők és az egyedülálló anyák – és az iskolából kimaradók, az alacsony képzettségűek, a fogyatékossággal élő fiatalok és egyáltalán a hátrányos megkülönböztetésnek kitett fiatalok munkaerőpiaci részvételének fokozása érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemek közötti esélyegyenlőséget szerepeltetni kell az ifjúsági politikákkal kapcsolatos döntéshozatalban, amely figyelembe veszi a különböző kulturális és vallási hátterű fiatal nők és a lányok sajátos kihívásait és körülményeit; mivel a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő intézkedéseket kell beépíteni az ifjúságpolitikába, mint amilyen a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak megakadályozása, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos oktatás és a szexuális nevelés; mivel a nők 1,4-szer nagyobb valószínűséggel nem vesznek részt foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben (NEET), mint a férfiak (20), és folyamatos erőfeszítésre van szükség a fiatal nők – különösen a szülési szabadságról visszatérők és az egyedülálló anyák – és az iskolából kimaradók, az alacsony képzettségűek, a fogyatékossággal élő fiatalok és egyáltalán a hátrányos megkülönböztetésnek kitett fiatalok munkaerőpiaci részvételének fokozása érdekében;

| U. | mivel folyamatos erőfeszítésekre van szükség a fiatalok társadalmi szerepvállalásának növelése érdekében, különösen a fogyatékossággal élő emberek, a migránsok, a menekültek, az oktatásban, foglalkoztatásban vagy képzésben nem részesülők (NEET) valamint a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek esetében; |
| --- | --- |

U.

mivel folyamatos erőfeszítésekre van szükség a fiatalok társadalmi szerepvállalásának növelése érdekében, különösen a fogyatékossággal élő emberek, a migránsok, a menekültek, az oktatásban, foglalkoztatásban vagy képzésben nem részesülők (NEET) valamint a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett emberek esetében;

| V. | mivel az oktatás kulcstényező a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, és ezért különösen a NEET-fiatalok körében magas munkanélküliségi ráta kezelésében döntő szerepe van a készségekbe és kompetenciákba történő befektetésnek; |
| --- | --- |

V.

mivel az oktatás kulcstényező a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, és ezért különösen a NEET-fiatalok körében magas munkanélküliségi ráta kezelésében döntő szerepe van a készségekbe és kompetenciákba történő befektetésnek;

| W. | mivel az EUMSZ 9. cikke előírja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a szociális biztonságra, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

W.

mivel az EUMSZ 9. cikke előírja, hogy politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a szociális biztonságra, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket;

| X. | mivel az uniós ifjúsági stratégia jó alapot teremtett a gyümölcsöző és értelmes együttműködéshez az ifjúság területén; |
| --- | --- |

X.

mivel az uniós ifjúsági stratégia jó alapot teremtett a gyümölcsöző és értelmes együttműködéshez az ifjúság területén;

| Y. | mivel az uniós ifjúsági stratégia (2010–2018) utolsó hároméves ciklusa célkitűzéseinek megvalósulását nem lehet megfelelően és pontosan értékelni, és a referenciaértékek és mutatók hiánya és a végrehajtási eszközök egymást átfedése miatt nagyon nehéz elvégezni a különböző tagállamok helyzetének összehasonlítását; |
| --- | --- |

Y.

mivel az uniós ifjúsági stratégia (2010–2018) utolsó hároméves ciklusa célkitűzéseinek megvalósulását nem lehet megfelelően és pontosan értékelni, és a referenciaértékek és mutatók hiánya és a végrehajtási eszközök egymást átfedése miatt nagyon nehéz elvégezni a különböző tagállamok helyzetének összehasonlítását;

| Z. | mivel a jövőbeli tanulmányi fejlődéshez és a munkaerőpiacra történő belépéshez pályaválasztási tanácsadásra, valamint a foglalkoztatási lehetőségekről és az oktatási irányokról szóló információkhoz való hozzáférésre van szükség; |
| --- | --- |

Z.

mivel a jövőbeli tanulmányi fejlődéshez és a munkaerőpiacra történő belépéshez pályaválasztási tanácsadásra, valamint a foglalkoztatási lehetőségekről és az oktatási irányokról szóló információkhoz való hozzáférésre van szükség;

| AA. | mivel e stratégia célkitűzéseinek megállapítása, valamint a stratégia végrehajtása és értékelése során az Uniónak szorosan együtt kell működnie a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

AA.

mivel e stratégia célkitűzéseinek megállapítása, valamint a stratégia végrehajtása és értékelése során az Uniónak szorosan együtt kell működnie a nemzeti, regionális és helyi hatóságokkal;

Az ifjúság kihívásai és a jelenlegi uniós ifjúságpolitikai döntéshozatali folyamat tanulságai

| 1. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a hosszú távú megszorító intézkedések, nevezetesen az oktatás, a kultúra és az ifjúságpolitika finanszírozásának csökkentése negatív hatást gyakoroltak a fiatalokra és életkörülményeikre; figyelmeztet arra, hogy a fiatalokat, különösen a leginkább hátrányos helyzetűeket, például a fogyatékossággal élő fiatalokat, a fiatal nőket, a kisebbségeket, a speciális igényű embereket nagyban érinti az egyenlőtlenség növekvő mértéke, a kirekesztés kockázata, a bizonytalanság és a megkülönböztetés; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés eredményeit, amelyek bizonyították, hogy képesek kezelni a legtöbb európai polgár problémáit, és támogatni fogja a nemzeti döntéshozókat azzal, hogy szakértelmet, ajánlásokat és legitimitást biztosít a számukra, valamint több uniós finanszírozást mozgósít; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a nyitott koordinációs módszer az ifjúságpolitika kialakításához megfelelő, de nem elégséges eszköz, amelyet más intézkedésekkel ki kell egészíteni; megismétli az ifjúságpolitikai kérdésekkel kapcsolatban helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten folytatott szorosabb együttműködésre és a bevált gyakorlatok megosztására irányuló felhívását; sürgeti a tagállamokat, hogy állapodjanak meg egyértelmű mutatókban és referenciaértékekben, hogy lehetővé váljék az elért haladás nyomon követése; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri az uniós ifjúsági stratégia pozitív eredményeit, az ágazatközi munka fejlesztésével és a strukturált párbeszéd megvalósításával a fiatalok szerepvállalásának biztosításához; úgy véli, hogy javítani kell az uniós ifjúsági stratégia célkitűzéseinek és eszközeinek általános ismertségi szintjét az érintett szereplők és az érdekelt felek körében; különösen kiemeli, hogy a strukturált párbeszédhez használt alulról építkező megközelítésre megőrzendő hozzáadott értékként kell tekinteni; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat ezért, hogy vegyék figyelembe a strukturált párbeszéd VI. ciklusának eredményeit, amely az új stratégia kidolgozásakor az uniós ifjúsági stratégiára összpontosít; |
| --- | --- |

4.

| 5. | javasolja a helyi és regionális hatóságok bevonását az ifjúságpolitikába, különösen azokban a tagállamokban, ahol e terület hatáskörükbe tartozik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az uniós ifjúság támogatására irányuló politikai kezdeményezéseket, különösen a Befektetés az európai ifjúságba, az Európai Szolidaritási Testület és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés esetében; úgy véli azonban, hogy ezeknek az eszközöknek jobban kell kapcsolódniuk az uniós ifjúsági stratégiához, és alulról felfelé építkező megközelítést kell követniük; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy – hosszútávú, holisztikus szemléletű megközelítésen keresztül, a vízszintes síkon jól kijelölt célkitűzésekkel – szisztematikusan kapcsolja a fiatalokat érintő valamennyi politikai javaslatot az átfogó stratégiához, és vonja be az összes érdekelt felet, például a szociális partnereket és a civil társadalmat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre ágazatközi munkacsoportot a jövőbeli uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának koordinálására, amelyben részt vesznek az európai intézmények, köztük a Parlament, a tagállamok és a civil társadalom, különösen a szakszervezetek és az ifjúsági szervezetek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre szolgálatok közötti hatékony koordinációs eszközöket, és az ifjúsági kérdések általános érvényesítésével kapcsolatos felelősséget egységesen ruházza a Bizottság alelnökére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel a szociális jogok európai pillérét a fiatalokat érintő jogalkotási tervezetek alapjául; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza az egészséges életforma népszerűsítésének fontosságát a betegségek megelőzése érdekében, és szükségesnek tartja, hogy a fiatalok helytálló tájékoztatást és segítséget kapjanak olyan súlyos mentális egészségügyi problémák esetében, mint a dohányzás, az alkohol- és a drogfogyasztás és -függőség; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy a fokozott ellenőrzések és a helyszíni ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a Bizottság értékelése fontos szerepet játszik az ifjúsági stratégia tagállamokban történő végrehajtásának értékelésében; sürgeti a Bizottságot, hogy az egyes tagállamok vagy régiók sajátosságainak figyelembevételével határozza meg az EU ifjúsági stratégiájának minőségi és mennyiségi szempontból is értékelhető célkitűzéseit; felhívja a Bizottságot, hogy növelje a fiatalokat a munka világába felkészítő programok és fellépések finanszírozását; |
| --- | --- |

11.

Hallhatóvá tenni a fiatalokat az uniós ifjúsági stratégiában

| 12. | javasolja, hogy a jövőbeli uniós ifjúsági stratégiában a fiatalok és jóllétük javítása álljon a középpontban és részvételen alapuljon, ami tükrözi az összes európai fiatal szükségleteit, ambícióit és sokszínűségét, és ugyanakkor új technológiák bevonásával szélesíti a kreatív eszközökhöz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU-nak szolidaritást kell tanúsítania a fiatalokkal, és továbbra is képessé kell tennie őket arra, hogy szerepet vállaljanak a társadalomban, az önkéntesség érvényesítését, az ifjúsági munkát, a különösen az új technológiákat magukban foglaló új eszközök kifejlesztését, valamint a szolidaritáson, a közösségi szerepvállaláson, a személyes kibontakozáson és a demokratikus párbeszéden alapuló cserék előmozdítását szolgáló egyedi intézkedések kifejlesztése révén; ennek értelmében a fiatalok egyesületeit az egyéni fejlődésért és az aktív polgárság érzetének fejlesztéséért felelős, fontos színtérként ismeri el; felszólítja a tagállamokat, hogy segítsék elő a fiatalok aktív részvételét az önkéntes szervezetekben; hangsúlyozza, hogy a fiatalok nagyobb mértékű társadalmi részvétele – amellett, hogy saját jogán is fontos vívmány – fontos lépés a nagyobb politikai részvétel felé; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza e tekintetben a nem formális és az informális tanulás, valamint a sport- és önkéntes tevékenységekben való részvétel fontos szerepét a fiatal európaiak állampolgári, szociális és interkulturális kompetenciáinak és készségeinek ösztönzésében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a tagállamokat, hogy az önkéntesség részére irányozzanak elő megfelelő nemzeti jogi kereteket és támogatási forrásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | határozottan sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fiatalok – köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkezők és a formális szervezeti struktúrákon kívül lévők – aktív és kritikai közéleti szerepvállalását, és hogy vezessék be a döntéshozatal részvételen alapuló megközelítését, hogy a fiatalok befolyásolhassák az életüket érintő döntéseket a demokrácia online és offline eszközeivel – miközben figyelembe kell venni a közösségi média korlátait és kockázatait, bevonva az érdekelt feleket, például a szociális partnereket, a civil társadalmi és ifjúsági szervezeteket az ifjúságpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a fiatalokat a választási folyamatban való teljes mértékű részvételre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az ifjúság kérdésében folytatni kell a strukturált párbeszédet a fiatalok és a döntéshozók között a következő európai együttműködési keretben; úgy véli, hogy a strukturált párbeszéd folyamatának rendszerszerűen növelnie kell az általa elért fiatalok csoportjainak számát és sokféleségét, és megjegyzi, hogy ennek biztosításához megfelelő pénzügyi támogatást kell nyújtani a nemzeti és európai munkacsoportok számára; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nemzeti, regionális és helyi döntéshozók részvételét a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszédben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy elszámolásaik benyújtásakor és a fiatalok fenntartható foglalkoztatási lehetőségeinek bővítésére előirányzott pénzeszközök felhasználása során átlátható módon járjanak el; következésképpen ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok kérésre részletes tájékoztatást adjanak fiatal polgáraik helyzetéről; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli az európai ifjúsági stratégia végrehajtásával kapcsolatos rendszeres frissítések és megbízható adatok hiányát; ezért sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő a nemzeti és regionális statisztikai szolgálatok közti szorosabb együttműködést az ifjúságra vonatkozó releváns és aktualizált statisztikák benyújtása vonatkozásában, mivel ezek fontosak a végrehajtás alatt álló stratégia sikerének értékelése szempontjából; véleménye szerint a háromévenként közzétett jelentésekhez csatolni kell ezeket a statisztikákat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra a tendenciára, hogy csökken a fiatalok részvétele a nemzeti és helyi választásokon, és hogy a fiatalok politikai elkötelezettséget igényelnek, és lehetővé kell tenni számukra, hogy lássák hozzájárulásuk eredményét; emlékeztet arra, hogy az európai polgárság érzésének megerősítésében és a fiatalok aktív polgárrá válásában döntő szerepet játszik, hogy már korai életkortól kezdve megtapasztalják a politikai részvételt a saját környezetükben és a helyi közösségekben; felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a regionális és helyi hatóságokat annak biztosítására, hogy a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket teljes mértékben és hatékonyan bevonják a döntéshozásba és a választási folyamatokba, és azokban részt vehessenek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be az nemzeti ifjúsági tanácsokat az uniós ifjúsági stratégia nyomon követési és végrehajtási bizottságaiba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza a technológia szerepét a fiatalokhoz fűződő kapcsolatok kialakításában, és felszólítja az EU-t, hogy e-platformokon keresztül erősítsék meg a társadalmi részvételi képességüket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálattal jegyzi meg, hogy a Bizottság folyamatos erőfeszítései ellenére, amelyek során kommunikálja a fiatalok felé a különböző uniós programok által támogatott lehetőségeket, sok fiatal még mindig úgy véli, hogy korlátozott hozzáférése van ezekhez a lehetőségekhez; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa ezeket a kommunikációs eszközöket; |
| --- | --- |

24.

Egyenlő esélyek a fenntartható munkaerőpiaci integráció biztosítására

| 25. | rendkívül aggasztja a fiatalok munkanélküliségének folyamatosan magas rátája az EU egészében és különösen Dél-Európában; emlékeztet arra, hogy garantálni kell a minőségi munkahelyteremtést és a foglalkoztatást, és továbbra is kulcsfontosságú kötelezettségeket kell vállalni a fiatalokkal szemben, és e tekintetben olyan intézkedéseket szorgalmaz, amelyek jó minőségű gyakornoki munkalehetőségekkel és tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel elősegítik a fiatalok oktatásból a munka világába történő átlépését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a munkaerőpiac strukturális reformját, a méltányos munkakörülményeket és díjazásokat annak biztosítása érdekében, hogy a munka világába történő belépéskor ne érje megkülönböztés a fiatalokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy meghatározzák a szociális jogokat a foglalkoztatás új formáihoz és a tisztességes szakmai gyakorlatokhoz, és biztosítsák a társadalmi párbeszédet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok testre szabott intézkedéseket fogadjanak el, és személyre szabott támogatást nyújtsanak valamennyi NEET-fiatal eléréséhez; emlékeztet arra, hogy be kell vonni a helyi érdekelt feleket, például a szociális partnereket, a szakszervezeteket, a civil társadalmat és az ifjúsági szervezeteket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | véleménye szerint különleges intézkedéseket kell hozni a fiatal nők bizonytalan munkaerőpiaci helyzetének kezelése érdekében, különös figyelmet fordítva a nemek közötti bérszakadékra és a nők felülreprezentáltságra az atipikus foglalkoztatási formákban, amelyek nem nyújtanak szociális védelmet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a munkavállalók tisztességes munkakörülményeit és megfelelő szociális védelmét az úgynevezett új foglalkoztatási formákban, amelyekben a fiatalok felülreprezentáltak; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy intézkedéseket kell tenni a fiatal migránsok munkaerőpiaci integrációjának érdekében is, teljes mértékben tiszteletben tartva az egyenlő bánásmód elvét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy egy inkluzív ifjúságpolitikának támogatnia kell a politikai és kulturális részvételt elősegítő szociális programokat; úgy véli továbbá, hogy a kollektív munkaszerződéseken alapuló tisztességes és szabályozott munka, a nem bizonytalan munkaviszonyok, a megfelelő bérek és fizetések, valamint a magas színvonalú, egyetemes közszolgáltatások fontosak a fiatalok társadalmi jólléte szempontjából; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a tisztességes munkakörülményeket és a megfelelő szociális védelmet, többek között az új foglalkoztatási formák tekintetében is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatás és a vállalkozói tevékenység része az uniós ifjúsági stratégia (2010–2018) nyolc prioritásának; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munka és a nem formális tanulás, különösen az ifjúsági szervezetekben kialakított formában, kulcsszerepet játszik a fiatalokban rejlő lehetőségek, így a vállalkozói készségek kibontakoztatásában, lehetővé téve számukra, hogy olyan készségek széles körére tegyenek szert, amelyek bővíthetik munkaerőpiaci lehetőségeiket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a határokon átnyúló szakmai és szakképzési lehetőségeket, bővítsék a szakképzési ágazatot, növeljék a beruházásokat az ágazatban, és egy vonzó oktatási választási lehetőségként mutassák be azt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a regionális és helyi hatóságokat, és fektessenek be önmegvalósítási lehetőségekbe a fiatalok számára, hogy kreativitásukat és az összes képességüket közösségük javára fejlesszék, továbbá támogassák fiatalok vállalkozói készségeit, és mozdítsák elő a fiatalok társadalmi beilleszkedését; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jogi alapokon álló megközelítést fogadjanak el a fiatalok és a foglalkoztatás terén; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a fiatalok számára a jogaik védelmét biztosító, minőségi munkahelyekhez és gyakornoki állásokhoz való hozzáférést, beleértve a stabil munkahelyhez való jogot, amely megélhetést biztosító bért és szociális védelmet nyújt, valamint méltóságot és autonómiát ad; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék az olyan intézményeket, amelyek ismételten szakmai gyakorlatokat kínálnak fel anélkül, hogy ezeket állásajánlat követné, hogy a vállalatok ne helyettesítsék a munkahelyeket úgynevezett szakmai gyakorlatokkal; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés intézkedései több mint 1,6 millió fiatalnak nyújtottak támogatást (21); hangsúlyozza, hogy több erőfeszítésre és pénzügyi kötelezettségvállalásra van szükség; hangsúlyozza, hogy javítani kell a többszörös akadályokkal szembesülő NEET-fiatalok bevonását, valamint az ifjúsági garancia keretében nyújtott ajánlatok minőségét, egyértelmű minőségi kritériumokat és szabványokat határozva meg, beleértve a szociális védelemhez való hozzáférést, a minimumjövedelmet és a munkavállalói jogokat is; felhívja a tagállamokat, hogy hatékonyan javítsák a nyomon követési, jelentéstételi és teljesítési rendszereiket, és biztosítsák, hogy az IFK forrásait a nemzeti források kiegészítéseként, és ne helyettesítőjeként használják fel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | továbbá hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a mentorálás és a coaching minőségére, a konkrét egyedi képzés, szakmai gyakorlat vagy munkakör minőségére és megfelelőségére, valamint az eredmény minőségére a kitűzött célok függvényében; ebben a tekintetben hangsúlyozza, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésen belül biztosítani kell a létező minőségi keretrendszerek, például az európai minőségi keret alkalmazását; azon a véleményen van, hogy a kínálat minőségének nyomon követésébe a fiatalokat is be kell vonni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok munkaerő-piaci integrációját előmozdító intézkedéseket – beleértve a fizetett szakmai gyakorlatokat, szakmai gyakorlatokat vagy szakmai gyakorlatokat is – az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés vagy jövőbeli európai pénzügyi eszközök által biztosított pénzügyi támogatásban kell részesíteni, de nem szabad a foglalkoztatás helyettesítésére vagy a fiatal munkavállalók kihasználására felhasználni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy prioritást élvez a vállalkozói gondolkodásmód ösztönzése a fiatalok körében, és az ifjúság vállalkozói készségeinek előmozdítása terén a leghatékonyabb beavatkozást a formális és nem formális oktatási rendszerek biztosítják; hangsúlyozza, hogy a vállalkozói készség egy eszköz az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben és az innováció ösztönzésében; úgy véli ezért, hogy az uniós ifjúsági stratégiának támogatnia kell az ifjúsági vállalkozói készségek számára megfelelő környezet kialakítását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés legfőbb célkitűzése elérni a NEET-fiatalokat, és ezért nagyobb erőfeszítésre sürgeti a tagállamokat a teljes NEET-populáció felmérése és megcélzása érdekében, különösen ami a legkiszolgáltatottabb – például fogyatékossággal élő – fiatalokat illeti, figyelembe véve az utóbbiak különleges igényeit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a művészi és sporttehetség-gondozási céllal hozzanak létre innovatív és rugalmas támogatásokat az oktatás és a képzés területén; támogatja azon tagállamokat, amelyek ösztöndíjrendszereket kívánnak bevezetni a bizonyított szaktárgyi, művészi és sporttehetséggel rendelkező diákok számára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok 38%-a nehezen fér hozzá az információkhoz; kiemeli annak fontosságát, hogy egy közös megközelítés keretében kell iránymutatást, támogatást és tájékoztatást adnia a fiataloknak a jogaikkal és lehetőségeikkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza továbbá, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés ne csak a magasan képzett NEET-fiatalokra összpontosítson, hanem az alacsonyan képzett, inaktív vagy az állami foglalkoztatási szolgálatoknál nem nyilvántartott fiatalokra is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy a magas munkanélküliségi ráta ellenére az Unión belüli munkavállalói mobilitás továbbra is korlátozott mértékű; ezért felhívja a figyelmet a munkavállalói mobilitás fontosságára a versenyképes munkaerőpiac szempontjából; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az e célt szolgáló, határokon átnyúló szakmai és szakképzési lehetőségeket; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ismételten rámutat az 55. életévüket betöltött felnőttek által a fiatalok munkahelyi képzésében játszott szerep fontosságára; a Bizottsággal együtt szót emel olyan programok létrehozásáért, amelyek lehetővé teszik ezeknek az embereknek a munkaerőpiacról való fokozatos, nyugdíjas korukig tartó kilépését, konkrétabban első lépésben a részmunkaidőre való átállást, amelynek során fiatalok képzésével is foglalkoznak, és segítik őket a fokozatos munkahelyi beilleszkedésben; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rámutat a vállalatok készségek megszerzésével kapcsolatos ügyekben és a fiatalokat célzó munkahelyteremtésben játszott szerepének fontosságára; megjegyzi, hogy a vállalkozói készségek előmozdításával kapcsolatos területeket érintő oktatás és képzés hozzájárulhat a hosszú távú fejlődéshez, az európai versenyképesség ösztönzéséhez és a munkanélküliség elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy jelöljék meg a cselekvési terveikben elfogadandó intézkedések szándékolt hatását; fontosnak tartja ezért, hogy a tagállamok garanciákat nyújtsanak arra nézve, hogy a bevezetett intézkedések ténylegesen fellendítik a foglalkoztatást; megismétli, hogy fel kell mérni a végrehajtandó politikák fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

47.

Fenntartható fejlődés: a fiatalok jövője

| 48. | határozottan úgy véli, hogy a minőségi formális, nem formális és informális oktatás és képzés alapvető jog; ezért úgy véli, hogy minden európai számára garantálni kell a minőségi oktatás minden szintjéhez való hozzáférést,, a társadalmi-gazdasági státusztól, etnikai hovatartozástól, nemtől, fizikai vagy kognitív fogyatékosságtól függetlenül; hangsúlyozza, hogy a formális, nem formális és informális oktatás fontos szerepet játszik abban, hogy a fiatalok kellő tudással, készségekkel és kompetenciákkal rendelkezzenek ahhoz, hogy elkötelezett polgárokká váljanak és részt vehessenek az európai projektben; felhívja ezért a tagállamokat konkrét szakpolitikák kidolgozására, és e tekintetben ösztönzi a művészeti és kreatív nevelésnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területeivel való azonos szintű kezelését a tanmeneteken belül; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza az oktatás korszerűsítésének fontosságát; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az új készségek és kompetenciák, például a polgárság, a kritikus gondolkodás és a vállalkozói készségek beépítését az oktatásba, és mozdítsák elő az olyan új oktatási eszközök kialakítását, amelyek növelik az oktatásban való részvételt és az oktatás hozzáférhetőségét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mély aggodalmát fejezi ki a gyermekszegénység különösen súlyos problémájával kapcsolatban, amely az EU-ban 25 millió gyermeket sújt (az összes 18 év alatti európai polgár több mint 26,4%-a), akik naponta szenvednek a megfelelő jövedelem és alapvető szolgáltatások hiányától; úgy véli, hogy az ifjúságpolitika hozzájárulhat a gyermek- és családpolitikához; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mélyen aggasztja a korai iskolaelhagyás jelensége, és ezért az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére tekintettel megfelelő megoldásokat szorgalmaz ennek kezelésére; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja az aktív és kritikus polgáriság, tisztelet, tolerancia, értékek és az interkulturális tanulás ösztönzése, és kiemeli e tekintetben az uniós programok, például az Erasmus+, a Kreatív Európa és az Európa a polgárokért döntő szerepét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fiatalokkal folytatott párbeszédet számos témában, például a nemekről, a nemek közötti egyenlőségről, a politikáról, a szolidaritásról és a környezetről, a jogról, a történelemről és a kultúráról; |
| --- | --- |

52.

| 53. | határozottan úgy véli, hogy az írástudás, ideértve a digitális és médiaműveltséget, a matematikai készségeket és alapvető készségeket, mint az autonómia biztosításának és a fiatalok ígéretes jövőjének kulcsfontosságú eszköze, elsőbbséget kell élvezzen az európai, nemzeti és helyi szinteken; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az alapvető tanulási készségek és kompetenciák biztosítása érdekében mindenki számára; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a formális oktatás és az informális tanulás kezdeményezéseit, amelyek a fiatalok innovációját, kreativitását és vállalkozói készségeit támogatják, és mozdítsák elő a különböző csoportokba tartozó fiatalok közötti kohéziót és megértést; |
| --- | --- |

54.

| 55. | e tekintetben aggodalommal jegyzi meg, hogy tartósan magas a száma a gyenge írástudással rendelkező és írástudásbeli nehézségekkel küzdő európai polgárok száma, ideértve a funkcionális analfabetizmust, valamint a digitális jártasság és a médiaműveltség hiányát is, ami súlyos aggályokat vet fel a megfelelő közéleti és munkaerőpiaci részvétellel kapcsolatban; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a szociális jogok európai pillérének első elve kimondja, hogy mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz olyan készségek megtartása, illetve megszerzése érdekében, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban, és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz; következésképpen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret új programozási időszakában prioritássá tegyék és biztosítsák az oktatásra és képzésre irányuló szociális beruházásokat; |
| --- | --- |

56.

| 57. | határozottan úgy véli, hogy a szociális eredménytáblát, amelyet a szociális jogok európai szociális pillérének keretében vezettek be, az uniós ifjúsági stratégia nyomon követésére kell felhasználni; felszólítja a Bizottságot, hogy fogadjon el egyedi mutatókat az uniós ifjúsági stratégia figyelemmel kísérésére, például az oktatás, a készségfejlesztés és az egész életen át tartó tanulás, a nemek közötti munkaerőpiaci egyenlőség, az egészségügyi ellátás, a digitális hozzáférés, az életkörülmények és a szegénység területén; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza a család és a tanárok kulcsfontosságú szerepét az olyan fiatalok támogatásában, akik iskolai illetve internetes zaklatásnak vannak kitéve; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a fiatalok lelki jóllétét befolyásoló ilyen viselkedések kezelésére, különösen a digitális oktatási cselekvési tervben meghatározott, az alapfokú oktatásban elindított digitális kompetenciák megfelelő fejlesztésén keresztül; |
| --- | --- |

58.

| 59. | véleménye szerint az oktatás, ifjúságügy és sport terén végrehajtott fellépések hatékonyságának növelése érdekében közös célkitűzéseket és eszközöket kell kialakítani a szakpolitikák hatásának nemzetközi vizsgálatokon alapuló mérése céljából; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza a stressz káros hatását a fiatalok jóllétére az iskolában, a képzésben és a munkaerőpiacon, valamint a személyes életükben is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fektessenek be mentális egészségügyi programokba, és ösztönözzék az érintett szereplőket, hogy ezen a téren segítsék a fiatalokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a fiatal európaiak mentális és fizikai jóllétét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a tanterven kívüli sporttevékenységeket, és táplálkozási kampányokkal hívják fel a figyelmet ezekre a kérdésekre; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításának fontosságát a sportban, olyan platformok létrehozásával, amelyekben fiatalok, menekültek és migránsok vesznek részt; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy véli, hogy tekintettel az ifjúságpolitikák összetettségére és hatására, ösztönözni kell a kutatási együttműködést olyan tapasztalati úton igazolt válaszok, intervenciók és megelőző megoldások kialakítása céljából, amelyek előmozdítják a fiatalok jóllétét és ellenálló képességét; |
| --- | --- |

63.

| 64. | hangsúlyozza a kultúra fontosságát nemcsak az erőszak, a rasszizmus, a radikalizálódás és az intolerancia elleni küzdelemben, hanem az európai identitás kialakításában is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és fektessenek be a kultúrába, és biztosítsák az egyenlő hozzáférést; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági szervezetek döntő szerepet játszhatnak a fiatalok társadalmi részvételében és beilleszkedésében; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy támogassák az ifjúsági szervezeteket, és ismerjék el a kompetenciafejlesztés és a társadalmi befogadás mozgatórugóiként betöltött szerepüket, valamint a fiatalokkal együttműködve támogassák az ifjúsági tanácsok létrehozását valamennyi szinten; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza a nem formális és informális tanulás fontosságát a tanulók szerepvállalásának megerősítésében, mivel ez elengedhetetlen a társadalmi igazságosságon és esélyegyenlőségen alapuló társadalom kialakításához, és hozzájárul az állampolgári készségek fejlesztéséhez és az egyéni kiteljesedéshez; sajnálja, hogy a munkaadók és a formális oktatási szolgáltatók nem ismerik el kellőképpen a nem formális és informális tanulás révén szerzett készségek, kompetenciák és tudás értékét és relevanciáját; rámutat arra, hogy az uniós országok érvényesítési megközelítései közötti összehasonlíthatóság és koherencia hiánya további akadályt jelent; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az iskolarendszeren kívüli oktatási tevékenységek során szerzett kompetenciák nemzeti elismerési és érvényesítési rendszereinek bevezetése érdekében, és biztosítsák a megfelelő finanszírozást, emlékeztetve a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra; |
| --- | --- |

66.

Az uniós ifjúsági stratégia finanszírozási eszközeinek erősebb összehangolása és támogatása

| 67. | úgy véli, hogy az uniós ifjúsági stratégiának követnie kell a többéves pénzügyi keretet, és meg kell felelnie a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek és az összes vonatkozó kiemelt kezdeményezésnek, programnak és szakpolitikai stratégiának, az érintett szervek közötti szisztematikus párbeszéd kialakításával, egyértelmű célok meghatározásával és megfelelő koordinációs mechanizmus létrehozásával; |
| --- | --- |

67.

| 68. | emlékeztet arra, hogy az ifjúságpolitika terén az Unió a szubszidiaritás elvével összhangban csak a tagállamok fellépéseit támogató, koordináló és kiegészítő tevékenységeket végezhet; megjegyzi az uniós és nemzeti finanszírozás koherenciájának fontosságát, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a párhuzamos, egymást átfedő és ismétlődő tevékenységek elkerülése érdekében segítse elő a szinergiákat a nemzeti, regionális és helyi kezdeményezésekkel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy növeljék az oktatási és ifjúsági kérdésekkel kapcsolatos közberuházásokat; |
| --- | --- |

69.

| 70. | határozottan úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben jelentősen növelni kell az ifjúsággal kapcsolatos különböző kezdeményezések és politikák támogatására rendelkezésre álló forrásokat, például az Erasmus+ programot, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést és az Európa a polgárokért programot, hogy több lehetőséget biztosítsanak a fiataloknak, és elkerüljék a kirekesztést; |
| --- | --- |

70.

| 71. | üdvözli az Európai Szolidaritási Testületet – a fiatal európaiak szolidaritását, önkéntességét és a szolidáris polgárság fejlesztését támogató programot; emlékeztet a Parlament álláspontjára, amely szerint az új kezdeményezést új forrásokkal kell finanszírozni, és a programot nem szabad úgy használni, hogy az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem egyik lehetőségévé váljon; |
| --- | --- |

71.

| 72. | határozottan úgy véli, hogy az „Európa a polgárokért” programnak továbbra is ösztönöznie kell az aktív polgári szerepvállalást, a polgári nevelést és a párbeszédet, valamint az európai identitás érzését; tudomásul veszi a program alacsony sikerességét a finanszírozás hiánya miatt; felszólít a finanszírozás keretének jelentős növelésére; |
| --- | --- |

72.

| 73. | sürgeti a Bizottságot az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program megtartására; ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a kereskedelmi kamarákkal, a vállalatokkal és a fiatalokkal együttműködve ruházzanak be e program előmozdításába, nem megfeledkezve fő tevékenységi területükről; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ismételten támogatja a „Kreatív Európa” program megerősítését, amely specifikus mobilitási programokat biztosít a fiatal művészek és a kulturális és kreatív ágazatokban dolgozó szakemberek számára; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kiemeli az Erasmus+ jelentőségét: ez alapvető eszköze az aktív és elkötelezett fiatal állampolgárok megteremtésének; határozottan úgy véli, hogy az Erasmus+ programmal minden fiatalt, köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkezőket is meg kell célozni, és hogy a következő Erasmus+ programozási időszakra irányuló nagyobb törekvéseket jelentős kiegészítő finanszírozással kell kiegészíteni ahhoz, hogy a program teljes potenciálja megmutatkozhasson, valamint az elektronikus rendszerek létrehozásán keresztül az eljárások egyszerűsítésének előirányzása a határokon átnyúló szolgáltatásokhoz és a tanulók adataihoz való hozzáférés érdekében (mint például az „e-kártya” projekt); |
| --- | --- |

75.

| 76. | szorgalmazza az uniós ifjúsági stratégia és az Erasmus+ jobb összehangolását, mégpedig azáltal, hogy összhangba hozzák a végrehajtási határidőket, úgy módosítják az Erasmus+ rendeletet, hogy a közös „ifjúsági célokon” keresztül támogatják a stratégia célkitűzéseit, és a stratégia fő végrehajtási eszközeként határozzák meg a 3. kiemelt cselekvést; |
| --- | --- |

76.

| 77. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetése nem elegendő ahhoz, hogy a program elérje céljait; ezért felszólít az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetési juttatásának jelentős növelésére a következő többéves pénzügyi keretben, és arra, hogy a tagállamok rendelkezzenek a saját nemzeti költségvetéseikben a fiatalok foglalkoztatási programjairól; hangsúlyozza továbbá, hogy a tekintetbe vehető korhatárt 25 évről 29 évre kell emelni, ami jobban megfelel a realitásoknak, hiszen sok frissdiplomás és a munkaerőpiacra belépő fiatal már a húszas évei végén jár; |
| --- | --- |

77.

| 78. | szorgalmazza a fiatal személy fogalmának az EU valamennyi tagállamában alkalmazandó korhatár megállapításával történő, a szubszidiaritás elvét nem sértő harmonizációját; ösztönzi a tagállamokat, hogy az eredmények mérését gátló akadályok elhárítása és bevezetendő mértékek megállapítása révén járuljanak hozzá e harmonizációhoz; |
| --- | --- |

78.

| 79. | szorgalmazza a jövőbeli uniós kutatási és innovációs keretprogram előmozdítását az olyan integrált, tényeken alapuló válaszok, beavatkozások és prevenciós megoldások kialakítására, amelyek előmozdítják a fiatalok jólétét és ellenálló képességét; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tudomásul veszi azokat az eredményeket és kockázatokat, amelyek arra utalnak, hogy a nemzeti hatóságok megítélése szerint a Bizottság által irányított fellépések (közük diákcsereprogramok) megfelelnek az ifjúsági stratégia előírásainak, valamint hogy egyes tagállamok visszavonják forrásaikat az uniós költségvetésből támogatott szakpolitikai területekről (22); |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(2)  HL C 417., 2015.12.15., 1. o.

(3)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(4)  EUCO 37/13.

(5)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(6)  http://ec.europa.eu/assets/eac/dgs/education_culture/more_info/evaluations/docs/youth/youth-strategy-2016_en.pdf

(7)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0359.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0018.

(10)  HL C 417., 2015.12.15., 17. o.

(11)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0426.

(13)  HL C 88., 2014.3.27., 1. o.

(14)  HL C 58., 2018.2.15., 57. o.

(15)  HL C 316., 2017.9.22., 76. o.

(16)  HL C 120., 2016.4.5., 22. o.

(17)  HL C 11., 2018.1.12., 16. o.

(18)  https://www.youthforum.org/sites/default/files/publication-pdfs/Resolution_EU_Youth_Strategy_FINAL%281%29.pdf

(19)  Az Európai Ifjúsági Fórumon bemutatott európai ifjúságpolitikai árnyékjelentés.

(20)  Society at a Glance 2016 – OECD Social Indicators (Társadalmi áttekintés, 2016. OECD-mutatók).

(21)  Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tagállamok általi végrehajtásáról (P8_TA(2018)0018).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615645/EPRS_STU(2018)615645_EN.pdf

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/192 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/192

---

P8_TA(2018)0241

A környezettudatos tervezésről szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a környezettudatos tervezésről szóló irányelv (2009/125/EK) végrehajtásáról (2017/2087(INI))

(2020/C 76/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

| — | tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „környezettudatos tervezésről szóló irányelv”), valamint az irányelv alapján elfogadott végrehajtási rendeletekre és önkéntes megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a továbbiakban: „környezettudatos tervezésről szóló irányelv”), valamint az irányelv alapján elfogadott végrehajtási rendeletekre és önkéntes megállapodásokra,

| — | tekintettel a 2009/125/EK irányelvvel összhangban elfogadott, a környezettudatos tervezésről szóló, 2016–2019-re vonatkozó bizottsági munkatervre (COM(2016)0773), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009/125/EK irányelvvel összhangban elfogadott, a környezettudatos tervezésről szóló, 2016–2019-re vonatkozó bizottsági munkatervre (COM(2016)0773),

| — | tekintettel az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. július 4-i (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: energiacímkézési irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. július 4-i (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: energiacímkézési irányelv),

| — | tekintettel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyságra irányuló európai uniós célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az energiahatékonyságra irányuló európai uniós célokra,

| — | tekintettel az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásra és az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás az Unió és a tagállamok általi ratifikálására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás az Unió és a tagállamok általi ratifikálására,

| — | tekintettel a fenti megállapodásban foglalt hosszú távú célra, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti megállapodásban foglalt hosszú távú célra, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra korlátozódjon,

| — | tekintettel az általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (az Európai Parlament és Tanács 2013. november 20-i 1386/2013/EU határozata) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (az Európai Parlament és Tanács 2013. november 20-i 1386/2013/EU határozata) (3),

| — | tekintettel „A körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614),

| — | tekintettel „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, 2018. január 16-i bizottsági közleményre (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, 2018. január 16-i bizottsági közleményre (COM(2018)0028),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtásáról szóló, 2018. január 16-i„A vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei” című bizottsági közleményre (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtásáról szóló, 2018. január 16-i„A vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei” című bizottsági közleményre (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020),

| — | tekintettel az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok 2017. évi listájáról szóló, 2017. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok 2017. évi listájáról szóló, 2017. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2017)0490),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságra való áttérést lehetővé tévő ökoinnovációról szóló, 2017. december 18-án elfogadott tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságra való áttérést lehetővé tévő ökoinnovációról szóló, 2017. december 18-án elfogadott tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programjának a 2017. évi kibocsátási szakadékokról szóló, 2017. novemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programjának a 2017. évi kibocsátási szakadékokról szóló, 2017. novemberi jelentésére,

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a hulladékokról szóló uniós jogszabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról szóló uniós jogszabályokra,

| — | tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek hosszabb élettartama tekintetében a fogyasztók és a vállalatok számára jelentkező előnyökről szóló, 2017. július 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által a környezettudatos tervezésről szóló irányelv végrehajtása vizsgálatának kiegészítése érdekében készített európai végrehajtási értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatósága által a környezettudatos tervezésről szóló irányelv végrehajtása vizsgálatának kiegészítése érdekében készített európai végrehajtási értékelésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0165/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0165/2018),

| A. | mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv célja az energiahatékonyság, valamint a környezetvédelem szintjének növelése olyan összehangolt követelmények révén, amelyek biztosítják a belső piac működését és elősegítik az energiával kapcsolatos termékek környezetre gyakorolt hatásának folyamatos csökkentését; mivel ezek az intézkedések az energiafogyasztás csökkentésével pozitív hatást gyakorolnak az energiabiztonságra is; |
| --- | --- |

A.

mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv célja az energiahatékonyság, valamint a környezetvédelem szintjének növelése olyan összehangolt követelmények révén, amelyek biztosítják a belső piac működését és elősegítik az energiával kapcsolatos termékek környezetre gyakorolt hatásának folyamatos csökkentését; mivel ezek az intézkedések az energiafogyasztás csökkentésével pozitív hatást gyakorolnak az energiabiztonságra is;

| B. | mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv az energiával kapcsolatos termékek életciklusuk során kifejtett környezeti hatásainak csökkentésére irányuló intézkedéseket ír elő; mivel az irányelv alapján hozott határozatok eddig elsősorban a felhasználási szakasz során felmerülő energiafogyasztás csökkentésére összpontosítottak; |
| --- | --- |

B.

mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv az energiával kapcsolatos termékek életciklusuk során kifejtett környezeti hatásainak csökkentésére irányuló intézkedéseket ír elő; mivel az irányelv alapján hozott határozatok eddig elsősorban a felhasználási szakasz során felmerülő energiafogyasztás csökkentésére összpontosítottak;

| C. | mivel az irányelv végrehajtása nagyobb mértékben hozzájárulhatna az energiahatékonyság javítására irányuló uniós erőfeszítésekhez, és elősegíthetné az éghajlat-politikai célok elérését; |
| --- | --- |

C.

mivel az irányelv végrehajtása nagyobb mértékben hozzájárulhatna az energiahatékonyság javítására irányuló uniós erőfeszítésekhez, és elősegíthetné az éghajlat-politikai célok elérését;

| D. | mivel az energiával kapcsolatos termékek környezeti hatásának környezettudatos tervezési szakaszban történő csökkentése az élettartamukra és fejleszthetőségükre, javíthatóságukra, valamint a lehetséges újrahasznosításra és újrahasználatra vonatkozó minimumkövetelmények előírása révén jelentős lehetőségeket kínálhat a munkahelyteremtés szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel az energiával kapcsolatos termékek környezeti hatásának környezettudatos tervezési szakaszban történő csökkentése az élettartamukra és fejleszthetőségükre, javíthatóságukra, valamint a lehetséges újrahasznosításra és újrahasználatra vonatkozó minimumkövetelmények előírása révén jelentős lehetőségeket kínálhat a munkahelyteremtés szempontjából;

| E. | mivel 2018 elejére 29 egyedi környezettudatos tervezésről szóló rendeletet vezettek be, amelyek különböző termékcsoportokat fednek le, továbbá három, az irányelv értelmében elismert önkéntes megállapodást fogadtak el; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018 elejére 29 egyedi környezettudatos tervezésről szóló rendeletet vezettek be, amelyek különböző termékcsoportokat fednek le, továbbá három, az irányelv értelmében elismert önkéntes megállapodást fogadtak el;

| F. | mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv elismeri, hogy bizonyos kritériumok teljesülése esetén az önkéntes megállapodások vagy más önszabályozó intézkedések a végrehajtási intézkedések alternatívái lehetnek; mivel a szabályozási intézkedéseknél a már meglévő önkéntes megállapodások nem mindegyike bizonyult hatékonyabbnak; |
| --- | --- |

F.

mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv elismeri, hogy bizonyos kritériumok teljesülése esetén az önkéntes megállapodások vagy más önszabályozó intézkedések a végrehajtási intézkedések alternatívái lehetnek; mivel a szabályozási intézkedéseknél a már meglévő önkéntes megállapodások nem mindegyike bizonyult hatékonyabbnak;

| G. | mivel a környezettudatos tervezés mind az iparág, mind a fogyasztók számára gazdasági előnyökkel jár, valamint jelentősen hozzájárul az Unió éghajlati, energiaügyi és a körforgásos gazdaságra vonatkozó politikáihoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezettudatos tervezés mind az iparág, mind a fogyasztók számára gazdasági előnyökkel jár, valamint jelentősen hozzájárul az Unió éghajlati, energiaügyi és a körforgásos gazdaságra vonatkozó politikáihoz;

| H. | mivel a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályok szorosan összefüggnek az energiacímkézésre vonatkozó uniós jogszabályokkal, és mivel az e két irányelv szerinti intézkedések 2020-ig várhatóan évi további 55 milliárd eurós bevételt termelnek az ipari, valamint a nagy- és kiskereskedelmi szektorban, és évi 175 Mtoe-val növelik a primerenergia-megtakarítás mértékét 2020-ig, ami az EU 2020-ra kitűzött energiamegtakarítási céljának felét teszi ki, és csökkenti az energiabehozataltól való függést; mivel a jogszabályok ezenkívül jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió éghajlati céljainak eléréséhez azáltal, hogy évente 320 millió tonna CO2-egyenértékkel csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását; mivel az energiamegtakarítások hosszabb távon még nagyobbak lehetnek; |
| --- | --- |

H.

mivel a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályok szorosan összefüggnek az energiacímkézésre vonatkozó uniós jogszabályokkal, és mivel az e két irányelv szerinti intézkedések 2020-ig várhatóan évi további 55 milliárd eurós bevételt termelnek az ipari, valamint a nagy- és kiskereskedelmi szektorban, és évi 175 Mtoe-val növelik a primerenergia-megtakarítás mértékét 2020-ig, ami az EU 2020-ra kitűzött energiamegtakarítási céljának felét teszi ki, és csökkenti az energiabehozataltól való függést; mivel a jogszabályok ezenkívül jelentős mértékben hozzájárulnak az Unió éghajlati céljainak eléréséhez azáltal, hogy évente 320 millió tonna CO2-egyenértékkel csökkentik az üvegházhatású gázok kibocsátását; mivel az energiamegtakarítások hosszabb távon még nagyobbak lehetnek;

| I. | mivel a környezettudatos tervezésről szóló hatásvizsgálati jelentés (Európai Bizottság, 2016) szerint 2020-ra az uniós fogyasztók összesen 112 milliárd EUR-t, azaz háztartásonként körülbelül 490 EUR-t fognak megtakarítani; |
| --- | --- |

I.

mivel a környezettudatos tervezésről szóló hatásvizsgálati jelentés (Európai Bizottság, 2016) szerint 2020-ra az uniós fogyasztók összesen 112 milliárd EUR-t, azaz háztartásonként körülbelül 490 EUR-t fognak megtakarítani;

| J. | mivel az energiával kapcsolatos termékek környezeti hatásának több mint 80%-a már a tervezés fázisában eldől; |
| --- | --- |

J.

mivel az energiával kapcsolatos termékek környezeti hatásának több mint 80%-a már a tervezés fázisában eldől;

| K. | mivel az érintett felek többsége számára a jogszabályok teljes körű végrehajtásának három akadálya van: az egyértelmű politikai támogatás és irányvonal hiánya, a szabályozó folyamatok lassúsága, valamint a nem megfelelő piacfelügyelet a tagállamokban; |
| --- | --- |

K.

mivel az érintett felek többsége számára a jogszabályok teljes körű végrehajtásának három akadálya van: az egyértelmű politikai támogatás és irányvonal hiánya, a szabályozó folyamatok lassúsága, valamint a nem megfelelő piacfelügyelet a tagállamokban;

| L. | mivel becslések szerint a piacon megtalálható termékek 10–25%-a nem felel meg a környezettudatos tervezésről és az energiacímkézésről szóló irányelveknek, ami a tervezett energiamegtakarítások körülbelül 10%-os csökkenéséhez és tisztességtelen versenyhez vezet; |
| --- | --- |

L.

mivel becslések szerint a piacon megtalálható termékek 10–25%-a nem felel meg a környezettudatos tervezésről és az energiacímkézésről szóló irányelveknek, ami a tervezett energiamegtakarítások körülbelül 10%-os csökkenéséhez és tisztességtelen versenyhez vezet;

| M. | mivel a színpadvilágításra vonatkozó, a 244/2009/EK (7) és a 1194/2012/EU (8) bizottsági rendeletek alóli kivétel megfelelő és hatékony módon figyelembe vette a színházak és az egész szórakoztatóipar speciális szükségleteit és körülményeit, és a kivételt továbbra is fenn kellene tartani; |
| --- | --- |

M.

mivel a színpadvilágításra vonatkozó, a 244/2009/EK (7) és a 1194/2012/EU (8) bizottsági rendeletek alóli kivétel megfelelő és hatékony módon figyelembe vette a színházak és az egész szórakoztatóipar speciális szükségleteit és körülményeit, és a kivételt továbbra is fenn kellene tartani;

| N. | mivel miközben a környezettudatos tervezésről szóló irányelv alkalmazási köre 2009-ben (a közlekedési eszközökön kívül) minden energiával kapcsolatos termékre kibővült, a nem energiafelhasználó termékekre még mindig nem vonatkoznak a környezettudatos tervezésről szóló követelmények; |
| --- | --- |

N.

mivel miközben a környezettudatos tervezésről szóló irányelv alkalmazási köre 2009-ben (a közlekedési eszközökön kívül) minden energiával kapcsolatos termékre kibővült, a nem energiafelhasználó termékekre még mindig nem vonatkoznak a környezettudatos tervezésről szóló követelmények;

| O. | mivel az EU-ban minden terméket úgy kell megtervezni, gyártani és forgalomba hozni, hogy minimális mértékben használjanak fel veszélyes anyagokat, és mindeközben biztosítsák a termék biztonságosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék újrahasznosítását és újrafelhasználását, ugyanakkor fenntartsák az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-ban minden terméket úgy kell megtervezni, gyártani és forgalomba hozni, hogy minimális mértékben használjanak fel veszélyes anyagokat, és mindeközben biztosítsák a termék biztonságosságát annak érdekében, hogy megkönnyítsék újrahasznosítását és újrafelhasználását, ugyanakkor fenntartsák az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét;

| P. | mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv megállapítja, hogy a vegyi anyagokról szóló REACH-rendelettel való kiegészítő jellegének hozzá kell járulnia a két jogszabály hatásának fokozásához és a gyártókra vonatkozó koherens követelmények kialakításához, mivel a veszélyes vegyi anyagok használatával és azok újrahasznosításával kapcsolatos követelmények eddig korlátozottak voltak; |
| --- | --- |

P.

mivel a környezettudatos tervezésről szóló irányelv megállapítja, hogy a vegyi anyagokról szóló REACH-rendelettel való kiegészítő jellegének hozzá kell járulnia a két jogszabály hatásának fokozásához és a gyártókra vonatkozó koherens követelmények kialakításához, mivel a veszélyes vegyi anyagok használatával és azok újrahasznosításával kapcsolatos követelmények eddig korlátozottak voltak;

| Q. | mivel az új energiafogyasztási címkézési rendelet szerinti új adatbázist fejlesztenek ki, és a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszer (ICSMS) piacfelügyeleti adatbázisát néhány, de nem minden tagállamban alkalmazzák; |
| --- | --- |

Q.

mivel az új energiafogyasztási címkézési rendelet szerinti új adatbázist fejlesztenek ki, és a piacfelügyeleti információs és kommunikációs rendszer (ICSMS) piacfelügyeleti adatbázisát néhány, de nem minden tagállamban alkalmazzák;

| R. | mivel a 2020-ig érvényes általános uniós környezetvédelmi cselekvési program (7. környezetvédelmi cselekvési program) egyik kiemelt célkitűzése az Unió erőforrás-hatékony, zöld és versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá alakítása; mivel az európai környezetvédelmi cselekvési program megállapítja, hogy az uniós szakpolitikai keretnek biztosítania kell, hogy az uniós piacon forgalomba hozott kiemelt termékek tervezése az erőforrás- és anyaghatékonyság optimalizálása céljából környezettudatos legyen; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2020-ig érvényes általános uniós környezetvédelmi cselekvési program (7. környezetvédelmi cselekvési program) egyik kiemelt célkitűzése az Unió erőforrás-hatékony, zöld és versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá alakítása; mivel az európai környezetvédelmi cselekvési program megállapítja, hogy az uniós szakpolitikai keretnek biztosítania kell, hogy az uniós piacon forgalomba hozott kiemelt termékek tervezése az erőforrás- és anyaghatékonyság optimalizálása céljából környezettudatos legyen;

| S. | mivel a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv magában foglalja a körforgásos gazdaság szempontjainak hangsúlyozását a környezettudatos tervezésről szóló irányelv szerinti jövőbeli terméktervezési követelmények tekintetében az olyan kérdések szisztematikus elemzése révén, mint a javíthatóság, a tartósság, a korszerűsíthetőség, az újrahasznosítás vagy egyes anyagok azonosítása; |
| --- | --- |

S.

mivel a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv magában foglalja a körforgásos gazdaság szempontjainak hangsúlyozását a környezettudatos tervezésről szóló irányelv szerinti jövőbeli terméktervezési követelmények tekintetében az olyan kérdések szisztematikus elemzése révén, mint a javíthatóság, a tartósság, a korszerűsíthetőség, az újrahasznosítás vagy egyes anyagok azonosítása;

| T. | mivel a Párizsi Megállapodás olyan hosszú távú célkitűzést határoz meg, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2°C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5°C fokra korlátozódjon; mivel az Unió elkötelezett amellett, hogy az összes ágazat kibocsátáscsökkentésén keresztül hozzájáruljon e célok eléréséhez; |
| --- | --- |

T.

mivel a Párizsi Megállapodás olyan hosszú távú célkitűzést határoz meg, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2°C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5°C fokra korlátozódjon; mivel az Unió elkötelezett amellett, hogy az összes ágazat kibocsátáscsökkentésén keresztül hozzájáruljon e célok eléréséhez;

| U. | mivel a környezettudatos tervezési intézkedéseknek a termékek teljes életciklusát le kell fedniük az Unión belüli forráshatékonyság javítása érdekében, figyelembe véve azt a tényt, hogy egy termék környezeti hatásának több mint 80%-a már a tervezés fázisában eldől, ami rendkívül fontos szerepet játszik egy termék körforgásos gazdasági aspektusainak, tartósságának, korszerűsíthetőségének, javíthatóságának, újrahasználatának és újrahasznosításának az előmozdításában; |
| --- | --- |

U.

mivel a környezettudatos tervezési intézkedéseknek a termékek teljes életciklusát le kell fedniük az Unión belüli forráshatékonyság javítása érdekében, figyelembe véve azt a tényt, hogy egy termék környezeti hatásának több mint 80%-a már a tervezés fázisában eldől, ami rendkívül fontos szerepet játszik egy termék körforgásos gazdasági aspektusainak, tartósságának, korszerűsíthetőségének, javíthatóságának, újrahasználatának és újrahasznosításának az előmozdításában;

| V. | mivel a fenntarthatóbb és erőforrás-hatékonyabb termékek előállításán túl erősíteni kell a megosztásalapú és a szolgáltatásalapú gazdaság alapelveit, miközben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a leginkább erőforrás-hatékony termékek és szolgáltatások bevezetését támogató programjaik kialakításakor az alacsony jövedelmű, többek között az energiaszegénység által fenyegetett háztartásokra; |
| --- | --- |

V.

mivel a fenntarthatóbb és erőforrás-hatékonyabb termékek előállításán túl erősíteni kell a megosztásalapú és a szolgáltatásalapú gazdaság alapelveit, miközben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a leginkább erőforrás-hatékony termékek és szolgáltatások bevezetését támogató programjaik kialakításakor az alacsony jövedelmű, többek között az energiaszegénység által fenyegetett háztartásokra;

| W. | mivel az Unió részes fele a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek, ezért ezen veszélyes anyagok kivezetésére irányuló lépéseket kell tenni, beleértve az ilyen típusú anyagok használatának csökkentését már a terméktervezés fázisában; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unió részes fele a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek, ezért ezen veszélyes anyagok kivezetésére irányuló lépéseket kell tenni, beleértve az ilyen típusú anyagok használatának csökkentését már a terméktervezés fázisában;

A költséghatékony energiamegtakarítás eredményes eszköze

| 1. | úgy véli, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv hatékony eszköz az energiahatékonyság fejlesztése terén, jelentős mértékben hozzájárult az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, és gazdasági előnyöket biztosított a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

1.

| 2. | azt ajánlja, hogy a Bizottság az irányelv 15. cikkében meghatározott módszertan alkalmazásával továbbra is vonjon be több, a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos potenciáljuk – beleértve mind energia-, mind anyaghatékonysági potenciáljukat –, valamint egyéb környezeti szempontok alapján kiválasztott termékcsoportot, valamint hogy az irányelv alkalmazási körének és célkitűzéseinek teljes kihasználása érdekében mindig frissítse a meglévő szabványokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv a közös termékszabványok meghatározása révén javítja az Unió belső piacának működését; hangsúlyozza, hogy az uniós szinten harmonizált termékkövetelmények folyamatos elfogadása támogatja az innovációt, a kutatást és az uniós gyártól versenyképességét, valamint biztosítja a tisztességes versenyt, miközben elkerüli a szükségtelen adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az irányelv előírja, hogy a Bizottságnak végrehajtási intézkedéseket kell előterjesztenie, amennyiben egy termék megfelel a kritériumoknak, azaz jelentős mennyiségű terméket értékesítenek, jelentős a környezeti hatása és javulási potenciállal rendelkezik; hangsúlyozza a Bizottságra ruházott felelősséget e megbízatás teljesítése, valamint a fogyasztók, a körforgásos gazdaság és a környezet javát szolgáló előnyök tényleges elérése tekintetében, felismerve, hogy az ilyen termékszabványokat csak uniós szinten lehet alkalmazni, és ezért a tagállamoknak a Bizottságra kell bízniuk a szükséges fellépések meghozatalát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a körforgásos gazdasággal kapcsolatos kezdeményezésekkel való összehangolás tovább növelné az irányelv hatékonyságát; ezért egy ambiciózus, a környezettudatos tervezésről és a körforgásos gazdaságról szóló terv elfogadására szólít fel, amely környezeti előnyökkel, valamint fenntartható növekedési és munkalehetőségekkel jár, többek között a kkv-ágazatban is, valamint előnyös a fogyasztók számára is; megállapítja, hogy a fokozottabb erőforrás-hatékonyság, valamint a gyártás során a másodlagos nyersanyagok felhasználása jelentős lehetőségeket kínál a hulladék csökkentésére és az erőforrások gazdaságos felhasználására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv egy nagyobb eszköztár részét képezi, és hatékonysága a más eszközökkel, különösen az energiacímkézéssel való szinergián múlik; úgy véli, hogy az egymást átfedő szabályozást el kell kerülni; |
| --- | --- |

6.

A döntéshozatali folyamat megerősítése

| 7. | kiemeli a konzultációs fórum kulcsfontosságú szerepét az iparág, a civil társadalom és a döntéshozatalban részt vevő egyéb érdekelt felek összekapcsolásában, és úgy véli, hogy ez a szervezet jól működik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmát fejezi ki a végrehajtási intézkedések kidolgozásának és elfogadásának időnként jelentős késedelme miatt, ami bizonytalanságot okoz a gazdasági szereplők körében, a fogyasztói energiamegtakarításra és az azzal összefüggő üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére kínálkozó jelentős lehetőségek elszalasztásához vezetett, és az elfogadott szabványok technológiai fejlődéssel szembeni lemaradását eredményezheti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a végrehajtásbeli késedelmek oka részben a Bizottságon belül rendelkezésre álló források korlátozottsága; felszólítja a Bizottságot, hogy a jogszabály jelentős uniós hozzáadott értékére való tekintettel biztosítson elegendő erőforrást a környezettudatos tervezési folyamat számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kerülje el a végrehajtási intézkedések késedelmes elfogadását és közzétételét, valamint egyértelmű határidők és megvalósítási szakaszok megállapítását javasolja a meglévő rendeletek véglegesítése és felülvizsgálata tekintetében; úgy véli, hogy a környezettudatos tervezésre vonatkozó rendelkezéseket egyenként kell elfogadni, és kidolgozásukat követően azonnal közzé kell tenni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy ragaszkodni kell a környezettudatos tervezésre vonatkozó 2016–2019-es munkaprogramban előírt menetrendhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket szilárd műszaki elemzésekre és hatásvizsgálatokra kell alapozni, referenciaként figyelembe véve a piacon legjobban teljesítő termékeket vagy technológiákat és az egyes ágazatok technológiai fejlődését; felszólítja a Bizottságot, hogy prioritásként kezelje az olyan termékekkel kapcsolatos intézkedések végrehajtását és felülvizsgálatát, amelyek a legnagyobb potenciállal rendelkeznek mind a primerenergia-megtakarítás szempontjából, mind a körforgásos gazdaság tekintetében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv lehetővé teszi önkéntes megállapodások alkalmazását; hangsúlyozza, hogy a végrehajtási intézkedések helyett lehet önkéntes megállapodásokat is alkalmazni, ha ezek a piac jelentős részét lefedik, és ha úgy ítélik meg, hogy legalább egyenlő mértékű környezeti teljesítményt tudnak garantálni, valamint hogy e megállapodásoknak garantálniuk kell a gyorsabb döntéshozatali eljárást; úgy véli, hogy az önkéntes megállapodások felügyeletének hatékonyságát meg kell erősíteni, és biztosítani kell a civil társadalom megfelelő bevonását; e tekintetben üdvözli az ipari önszabályozó intézkedésekre vonatkozó iránymutatásokról szóló (EU) 2016/2125 bizottsági ajánlást, és felkéri a Bizottságot, hogy szigorúan kövesse nyomon a környezettudatos tervezésről szóló irányelv alapján elismert valamennyi önkéntes megállapodást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi a technológiai tanulási görbék beépítését az energiához kapcsolódó termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó módszertanba, hogy előre lehessen látni a technológiai fejlesztéseket, mire a szabályozások hatályba lépnek, és biztosítani lehessen a szabályozások folyamatos frissítését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben foglalja bele a környezettudatos tervezési intézkedésekbe a mikroműanyagok vízi környezetbe történő kibocsátására vonatkozó értékeléseket is; felszólítja a Bizottságot, hogy a háztartási mosógépek és mosó-szárító berendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó intézkedések felülvizsgálata során vezessen be kötelező követelményeket a mikroműanyag-szűrőkre vonatkozóan; |
| --- | --- |

15.

Az energiamegtakarítástól az erőforrás-hatékonyságig

| 16. | ismételten felszólít arra, hogy új lendületet kell adni a termékek körforgásos gazdasággal kapcsolatos szempontjainak, valamint úgy véli, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv jelentős potenciált jelent az eddig a nem eléggé kihasznált erőforrás-hatékonyság fejlesztése terén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ezért úgy véli, hogy a környezettudatos tervezésről szóló irányelv végrehajtásának – az energiahatékonyság fejlesztésére irányuló folyamatos erőfeszítések mellett – az alkalmazási körén belül mostantól rendszeresen az egyes termékcsoportok teljes életciklusát meg kell céloznia, és ehhez minimális erőforrás-kritériumokat kell meghatároznia, amelyek többek között az újrahasznosított vagy másodlagos nyersanyagok tartósságával, szilárdságával, javíthatóságával és korszerűsíthetőségével, valamint megosztási potenciáljával, újrafelhasználásával, méretezhetőségével, újrahasznosíthatóságával, előállítási lehetőségeivel és tartalmával, illetve a kritikus fontosságú nyersanyagok felhasználásával kapcsolatosak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy ahhoz, hogy az irányelv végrehajtható maradjon, a körforgásos gazdaság egyes termékcsoportokra vonatkozó kritériumait egyértelműen és objektíven kell meghatározni, és ezeknek könnyen mérhetőknek és elérhetőknek kell lenniük, elfogadható költségek mellett; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólít a körforgásos gazdaság potenciáljának módszeres elemzésére az egyes termékkategóriákkal kapcsolatos egyedi környezettudatos tervezési intézkedések előkészítő vizsgálatai során; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a gyártóknak olyan egyértelmű és pártatlan utasításokat kell adniuk, amelyek lehetővé teszik a felhasználók és a független szervizek számára a termékek különleges felszerelés nélküli, könnyebb javítását; hangsúlyozza továbbá a pótalkatrészek hozzáférhetőségére és a termékek élettartamára vonatkozó információk lehetőség szerinti biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza az energiafelhasználáson túli más környezeti szempontok – például veszélyes vegyi anyagok használata, mikroműanyagok kibocsátása, a hulladéktermelés és az anyagbevitel – figyelembevételének lehetséges előnyeit, és felszólít az irányelv hatálya alá tartozó eszközöknek a nagyobb átláthatóság fogyasztók számára történő biztosítása érdekében történő felhasználására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy mivel a termékek környezetre gyakorolt hatásainak több mint 80%-a a tervezési szakaszban eldől, nagyrészt ebben a szakaszban van lehetőség az aggodalomra okot adó anyagok elkerülésére, helyettesítésére vagy korlátozására; hangsúlyozza, hogy az olyan kritikus fontosságú anyagokat, mint a ritkaföldfémek, vagy a mérgező vagy aggodalomra okot adó anyagokat, mint a környezetben tartósan megmaradó POP vagy az endokrin károsító anyagok, a környezettudatos tervezés kiszélesített feltételei értelmében külön figyelembe kell venni használatuk korlátozása vagy adott esetben helyettesítésük céljából, vagy legalább azon lehetőség biztosítása érdekében, hogy az élettartam végén kivonják vagy elkülönítsék őket, az említett anyagokra vonatkozó, uniós szinten megállapított egyéb harmonizált jogi követelmények sérelme nélkül; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít arra, hogy a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények az energiával kapcsolatos termékek esetében ne tűzzenek ki olyan célokat, amelyeket az uniós gyártók, különösen a kis- és középvállalkozások – amelyek szabadalmaztatott technológiákkal kapcsolatos kapacitása a piacvezető vállalatokénál jelentősen kisebb – nehezen tudnak teljesíteni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli e tekintetben a környezettudatos tervezésről szóló, 2016–2019-re vonatkozó munkaprogramot, amely olyan kötelezettségvállalásokat tartalmaz, amelyek az anyagfelhasználás hatékonyságára vonatkozó követelmények és szabványok kialakítását célozzák, támogatva a másodnyersanyagok használatát, valamint sürgeti a Bizottságot, hogy ezt a munkát prioritásként kezelje; úgy véli, hogy ezeknek a kritériumoknak termékspecifikusnak kell lenniük, megbízható elemzéseken kell alapulniuk, az egyértelmű fejlődési potenciállal rendelkező területekre kell összpontosítaniuk, valamint a piacfelügyeleti hatóságok által végrehajthatónak és ellenőrizhetőnek kell lenniük; úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok meghatározása során támogatni kell az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrafeldolgozásával kapcsolatos korábbi és jelenleg zajló kutatások és élvonalbeli innovációk eredményeinek felhasználását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a „rendszerszemléletű megközelítés” kidolgozása, azaz hogy a környezettudatos tervezés folyamatában ne csak a terméket, hanem a működéséhez szükséges teljes rendszert vizsgálják, egyre kritikusabb tényezővé válik az erőforrás-hatékonyság elérésének sikere szempontjából, és szorgalmazza, hogy a Bizottság több ilyen rendszerszintű lehetőséget építsen be a környezettudatos tervezésről szóló, soron következő munkaprogramba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a vízfelhasználó termékekre, amelyek esetében fontos környezeti előnyök és a fogyasztók számára jelentős megtakarítások érhetők el; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a kritikus fontosságú nyersanyagok többek között bányászati hulladékból való visszanyerését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság a folyamatban lévő vizsgálatok kiértékeléséig egy későbbi időpontra halasztotta az információs és kommunikációs technológiákra, például a mobiltelefonokra és az okostelefonokra vonatkozó cselekvést a termékcsoportban megfigyelhető gyors technológiai változások miatt; úgy véli azonban, hogy ezekben a nagy számban értékesített és gyakran lecserélt termékekben egyértelmű javulási potenciál rejlik, különösen az erőforrás-hatékonyság tekintetében, és emiatt a környezettudatos tervezésre vonatkozó kritériumokat ezekre is alkalmazni kell, és erőfeszítéseket kell tenni a szabályozási folyamat észszerűsítése érdekében; hangsúlyozza, hogy körültekintően meg kell vizsgálni, hogyan lehetne javítani az olyan termékcsoportok környezettudatos tervezését, amelyek pótalkatrészeinek javíthatósága és cserélhetősége a környezettudatos tervezés szempontjából kulcsfontosságú paraméterek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nyomatékosítja, hogy a javíthatóságot a pótalkatrészek egész életcikluson keresztül, a termék teljes árához viszonyítva tisztességes áron történő rendelkezésre állásával kell elősegíteni, |
| --- | --- |

29.

| 30. | az erőforrás-hatékonysági jellemzők szabályozása érdekében ismételten felszólít az uniós termékpolitikai keret széles körű felülvizsgálatára; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy mérje fel, hogy a környezettudatos tervezés jelenlegi módszertana az energiával kapcsolatos termékeken kívül más termékkategóriákra is alkalmazható-e, és adott esetben terjesszen elő javaslatokat új jogszabály kidolgozására; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az újrahasznosított/másodlagos nyersanyagok használatának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy jó minőségű másodlagos nyersanyagok álljanak rendelkezésre, és ezért ki kell alakítani a másodlagos nyersanyagok jól szervezett piacát; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza a gyártók felelősségvállalásának és a garanciális időszakok és feltételek kiterjesztésének fontosságát, illetve a gyártók kötelezését arra, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban vállaljanak felelősséget egy termék életciklusa során a hulladékfázis irányításáért, növeljék a javíthatóságot, bővíthetőséget, modularitást és újrahasznosítást, valamint biztosítsák, hogy a nyersanyagok és a hulladékgazdálkodás az Európai Unión belül maradjon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólít a tartós fogyasztási cikkek minimális garanciáinak meghosszabbítására; |
| --- | --- |

33.

A piacfelügyelet fejlesztése

| 34. | kitart amellett, hogy meg kell erősíteni a belső piacon megtalálható termékek felügyeletét, egyrészt a tagállamok, valamint a Bizottság és a nemzeti hatóságok közötti hatékonyabb együttműködés és koordináció révén, másrészt oly módon, hogy a piacfelügyeleti hatóságok megfelelő pénzügyi eszközökhöz jutnak; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja a Bizottságot, hogy az ökoinnovációról szóló 2017. december 18-i tanácsi következtetésekben javasoltak szerint vizsgálja meg egy digitális termékismertető („termékútlevél”) bevezetésének lehetőségét a termékekben felhasznált anyagokról és alapanyagokról szóló tájékoztatás eszközeként, ami megkönnyítené a piacfelügyeletet is; |
| --- | --- |

35.

| 36. | egységesebb és költséghatékonyabb uniós piacfelügyeleti rendszer létrehozására szólít fel a környezettudatos tervezésről szóló irányelvnek való megfelelés érdekében, és az alábbi javaslatokat teszi:






  — | legyen kötelező a nemzeti hatóságok számára a piacfelügyeleti információcsere-rendszer (ICSMS) adatbázisának használata, amelyen keresztül megoszthatják a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályok által érintett termékek esetében elvégzett megfelelőségi ellenőrzések és vizsgálatok minden eredményét; az adatbázisnak a megfelelő és meg nem felelő termékekre vonatkozó valamennyi releváns információt tartalmaznia kell, hogy más tagállamokban ne végezzenek fölösleges vizsgálatokat, valamint felhasználóbarátnak és könnyen hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- | --- |

36.

—

legyen kötelező a nemzeti hatóságok számára a piacfelügyeleti információcsere-rendszer (ICSMS) adatbázisának használata, amelyen keresztül megoszthatják a környezettudatos tervezésre vonatkozó jogszabályok által érintett termékek esetében elvégzett megfelelőségi ellenőrzések és vizsgálatok minden eredményét; az adatbázisnak a megfelelő és meg nem felelő termékekre vonatkozó valamennyi releváns információt tartalmaznia kell, hogy más tagállamokban ne végezzenek fölösleges vizsgálatokat, valamint felhasználóbarátnak és könnyen hozzáférhetőnek kell lennie;

| — | az energiacímkével ellátott termékekre vonatkozó általános termék-nyilvántartási adatbázis fedje le a környezettudatos tervezésről szóló jogszabályok által érintett valamennyi terméket; |
| --- | --- |

—

az energiacímkével ellátott termékekre vonatkozó általános termék-nyilvántartási adatbázis fedje le a környezettudatos tervezésről szóló jogszabályok által érintett valamennyi terméket;

| — | legyen kötelező a nemzeti hatóság számára a környezettudatos tervezés területén végzett piacfelügyeleti tevékenységeikről szóló egyedi terv kidolgozása, amelyről a 765/2008/EK rendeletben (9) foglaltaknak megfelelően értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot; a tagállamoknak e terveikbe szúrópróbaszerű vizsgálatokat is építsenek be; |
| --- | --- |

—

legyen kötelező a nemzeti hatóság számára a környezettudatos tervezés területén végzett piacfelügyeleti tevékenységeikről szóló egyedi terv kidolgozása, amelyről a 765/2008/EK rendeletben (9) foglaltaknak megfelelően értesítik a többi tagállamot és a Bizottságot; a tagállamoknak e terveikbe szúrópróbaszerű vizsgálatokat is építsenek be;

| — | a szabályozásoknak meg nem felelő termékek azonosítására gyors szűrési módszereket alkalmazzanak, és ezeket az iparági szakértőkkel együtt dolgozzák ki, és osszák meg a közigazgatási szervekkel; |
| --- | --- |

—

a szabályozásoknak meg nem felelő termékek azonosítására gyors szűrési módszereket alkalmazzanak, és ezeket az iparági szakértőkkel együtt dolgozzák ki, és osszák meg a közigazgatási szervekkel;

| — | a Bizottság fontolja meg annak meghatározását, hogy a forgalomba hozott termékek legalább hány százalékát kelljen vizsgálatnak alávetni, valamint dolgozzon ki egy felhatalmazást saját független piacfelügyeletének elvégzésére és adott esetben javaslatok előterjesztésére; |
| --- | --- |

—

a Bizottság fontolja meg annak meghatározását, hogy a forgalomba hozott termékek legalább hány százalékát kelljen vizsgálatnak alávetni, valamint dolgozzon ki egy felhatalmazást saját független piacfelügyeletének elvégzésére és adott esetben javaslatok előterjesztésére;

| — | vezessenek be elrettentő intézkedéseket, beleértve: a szabálytalanságot elkövető gyártókkal szemben a szabálytalanság teljes európai piacra gyakorolt hatásával arányos mértékű szankciókat, valamint a törvényes szavatossági időszakot meghaladó kártalanítást azon fogyasztók számára, akik nem megfelelő termékeket vásároltak, akár kollektív jogorvoslat révén; |
| --- | --- |

—

vezessenek be elrettentő intézkedéseket, beleértve: a szabálytalanságot elkövető gyártókkal szemben a szabálytalanság teljes európai piacra gyakorolt hatásával arányos mértékű szankciókat, valamint a törvényes szavatossági időszakot meghaladó kártalanítást azon fogyasztók számára, akik nem megfelelő termékeket vásároltak, akár kollektív jogorvoslat révén;

| — | fordítsanak különös figyelmet a harmadik országokból származó importra és az online értékesített termékekre; |
| --- | --- |

—

fordítsanak különös figyelmet a harmadik országokból származó importra és az online értékesített termékekre;

| — | biztosítsák a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló bizottsági javaslattal (COM(2017)0795) való összhangot, ugyanis annak hatálya alá tartoznak a környezettudatos tervezésről szóló irányelv által szabályozott egyes termékek; ezzel összefüggésben támogatja a közös tesztelés uniós szintű megkönnyítését; |
| --- | --- |

—

biztosítsák a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló bizottsági javaslattal (COM(2017)0795) való összhangot, ugyanis annak hatálya alá tartoznak a környezettudatos tervezésről szóló irányelv által szabályozott egyes termékek; ezzel összefüggésben támogatja a közös tesztelés uniós szintű megkönnyítését;

| 37. | kiemeli a megfelelő és egyértelműen meghatározott vizsgálati követelmények fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a valós körülményekhez lehető leginkább hasonlító vizsgálati protokollokat kell kialakítani; hangsúlyozza, hogy a vizsgálati módszereknek szilárdaknak kell lenniük, és azokat oly módon kell megtervezni és kivitelezni, hogy kiküszöbölhető legyen az eredmények manipulálása és szándékos vagy nem szándékos kijavítása; úgy véli, hogy a vizsgálatoknak nem szabad indokolatlan teherrel járniuk a vállalkozások számára, különös tekintettel a kkv-k-re, amelyek nem rendelkeznek ugyanakkora kapacitással, mint nagyobb versenytársaik; üdvözli az ellenőrzési eljárásokban alkalmazott tűrések figyelembevételéről szóló (EU) 2016/2282 bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a tagállamoknak a végrehajtási munkában és a fokozott együttműködés érdekében abban az esetben, ha egy termékről kiderül, hogy nem megfelelő; hangsúlyozza, hogy a gyártóknak és az importőröknek iránymutatásra van szükségük a piacfelügyeleti hatóságok számára benyújtandó dokumentumok részletes követelményeit illetően; |
| --- | --- |

38.

Egyéb ajánlások

| 39. | hangsúlyozza a konzisztencia és a konvergencia fontosságát a környezettudatos tervezésről szóló rendeletek és a horizontális rendeletek, például a vegyi anyagokra és a hulladékra vonatkozó uniós jogszabályok – többek között a REACH, valamint a WEEE és a RoHS irányelvek – között, valamint hangsúlyozza a zöld közbeszerzéssel és az uniós ökocímkével kapcsolatos szinergiák megerősítésének szükségességét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza a környezettudatos tervezésről szóló irányelv és az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv közötti kapcsolatot; felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a hatékony termékek és szolgáltatások piaci elterjedését, és fokozzák ellenőrzési és tanácsadási tevékenységeiket; úgy véli, hogy az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének javítása pozitív hatással lehet az épületek energiateljesítményére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli a nagyközönség és különösen a média egyértelmű tájékoztatásának fontosságát a környezettudatos tervezés előnyeinek tekintetében még az intézkedés közzététele előtt, és ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy proaktív módon kommunikálják a környezettudatos tervezési intézkedésektől várható előnyöket, valamint hogy még aktívabban fogjanak össze az érintett felekkel a jogszabályok jobb megismertetésének területén; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható és körforgásos gazdaságba való átmenet számos lehetőség mellett társadalmi kihívásokat is teremt; úgy véli, hogy mivel senki nem maradhat le, a Bizottságnak és a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a leginkább erőforrás-hatékony termékek bevezetését támogató programjaik kialakításakor az energiaszegénység által fenyegetett alacsony jövedelmű háztartásokra; úgy véli, hogy ezek a programok nem akadályozhatják az innovációt, hanem továbbra is lehetővé kell tenniük a gyártók számára, hogy a fogyasztóknak minőségi termékek széles körét kínálhassák, továbbá támogatniuk kell az olyan, energiával kapcsolatos és vízfelhasználó termékek piaci térnyerését, amelyek nagyobb erőforrás-hatékonyságra és a fogyasztók számára megtakarítások elérésére képesek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a körforgásos gazdaság és a zöld közbeszerzési stratégiák (GPP) kialakítása és teljes körű kihasználása révén mutassanak megfelelő példát a bizonyítottan fenntartható termékek, mint például az ökocímkével rendelkező termékek és minden beruházás során a legmagasabb szintű erőforrás-hatékonysági előírások előnyben részesítése érdekében, és mozdítsák elő a zöld közbeszerzés széles körű felhasználását a magánszektorban is; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

(2)  HL L 198., 2017.7.28., 1. o.

(3)  HL L 354., 2013.12.28., 171. o.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/media/32274/eco-innovation-conclusions.pdf

(5)  HL C 265., 2017.8.11., 65. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0287.

(7)  A Bizottság 244/2009/EK rendelete (2009. március 18.) a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nem irányított fényű háztartási lámpákra vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 76., 2009.3.24., 3. o.).

(8)  A Bizottság 1194/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 342., 2012.12.14., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/200

---

P8_TA(2018)0242

A határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálás

Az Európai Parlament 2018. május 31-i állásfoglalása a határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálásról (2018/2600(RSP))

(2020/C 76/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 155. cikkének (1) bekezdésére és 352. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 155. cikkének (1) bekezdésére és 352. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Szociális Charta 4. és 30. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 31. és 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Charta 4. és 30. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 31. és 32. cikkére,

| — | tekintettel az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1)„Keretmegállapodás a részmunkaidős foglalkoztatásról” című mellékletének a hátrányos megkülönböztetés és a visszaélés elleni intézkedéseire (a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1)„Keretmegállapodás a részmunkaidős foglalkoztatásról” című mellékletének a hátrányos megkülönböztetés és a visszaélés elleni intézkedéseire (a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv),

| — | tekintettel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvre (2) (határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelvre (2) (határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv),

| — | tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a munkaidőről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (a munkaidőről szóló irányelv),

| — | tekintettel a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló, 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló, 2008. november 19-i 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló 98. egyezményére és a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 175. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló 98. egyezményére és a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 175. egyezményére,

| — | tekintettel a munkakörülményekről és a bizonytalan foglalkoztatásról szóló 2017. július 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkakörülményekről és a bizonytalan foglalkoztatásról szóló 2017. július 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága által 2017. novemberben közzétett, „Határozott idejű szerződések, bizonytalan foglalkoztatás, a munkavállalók alapvető jogai és az EU munkaügyi jogszabályai” című tanulmányra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Politikák Főigazgatósága által 2017. novemberben közzétett, „Határozott idejű szerződések, bizonytalan foglalkoztatás, a munkavállalók alapvető jogai és az EU munkaügyi jogszabályai” című tanulmányra (7),

| — | tekintettel a határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv vonatkozásában a közszférában elkövetett jogsértésekre (8), a magánszektorban a nulla órás szerződéssel foglalkoztatott munkavállalók bizonytalan munkakörülményeire (9), a szakszervezeti képviseletekre és a szociális biztonsági rendszerek eltéréseire (10), valamint az ideiglenes szerződések egyre gyakoribb alkalmazásának ellenzésére (11) vonatkozóan benyújtott számos petícióra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv vonatkozásában a közszférában elkövetett jogsértésekre (8), a magánszektorban a nulla órás szerződéssel foglalkoztatott munkavállalók bizonytalan munkakörülményeire (9), a szakszervezeti képviseletekre és a szociális biztonsági rendszerek eltéréseire (10), valamint az ideiglenes szerződések egyre gyakoribb alkalmazásának ellenzésére (11) vonatkozóan benyújtott számos petícióra;

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2018)0131) és a munkavállalók és önálló vállalkozók szociális védelméhez való hozzáférésről szóló tanácsi ajánlásra (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatára (COM(2018)0131) és a munkavállalók és önálló vállalkozók szociális védelméhez való hozzáférésről szóló tanácsi ajánlásra (COM(2018)0132),

| — | tekintettel az ideiglenes és bizonytalan foglalkoztatásban lévő dolgozók jogainak védelméről szóló, a Petíciós Bizottság által 2017. november 22-én tartott meghallgatás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ideiglenes és bizonytalan foglalkoztatásban lévő dolgozók jogainak védelméről szóló, a Petíciós Bizottság által 2017. november 22-én tartott meghallgatás eredményére,

| — | tekintettel a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 1991. október 14-i 91/533/EGK tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 1991. október 14-i 91/533/EGK tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről és a 91/533/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2017)0797), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről és a 91/533/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2017)0797),

| — | tekintettel „A határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálás” témájában a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000054/2018 – B8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A határozott idejű szerződések bizonytalanságának és visszaélésszerű alkalmazásának kezelésével kapcsolatos petíciókra való reagálás” témájában a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000054/2018 – B8-0022/2018),

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a megvalósított megszorító politikák és a munkavállalói jogok megnyirbálása eredményeképpen az elmúlt 15 évben emelkedett az Unióban a határozott idejű és részmunkaidős munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók száma, és ennek következtében nőtt a foglalkoztatás bizonytalansága és a munkaerőpiaci instabilitás; mivel hatékony politikákra van szükség ahhoz, hogy a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára; |
| --- | --- |

A.

mivel a megvalósított megszorító politikák és a munkavállalói jogok megnyirbálása eredményeképpen az elmúlt 15 évben emelkedett az Unióban a határozott idejű és részmunkaidős munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók száma, és ennek következtében nőtt a foglalkoztatás bizonytalansága és a munkaerőpiaci instabilitás; mivel hatékony politikákra van szükség ahhoz, hogy a különféle foglalkoztatási formákat is felöleljék és egyúttal megfelelő védelmet nyújtsanak a munkavállalók számára;

| B. | mivel a bizonytalan munkakörülmények a munkavállalói jogok eredményes védelmének jelentős hiányosságaiból erednek a szabályozás különböző szintjein, többek között az elsődleges uniós és másodlagos uniós jogban és a tagállami jogszabályok szintjén; mivel a különböző foglalkoztatási típusokra vonatkozó petíciókat a petíciók származási helye szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival és a vonatkozó uniós joggal teljes összhangban kell megvizsgálni; mivel az EU szociális és munkaügyi politikája a szubszidiaritás elvén alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel a bizonytalan munkakörülmények a munkavállalói jogok eredményes védelmének jelentős hiányosságaiból erednek a szabályozás különböző szintjein, többek között az elsődleges uniós és másodlagos uniós jogban és a tagállami jogszabályok szintjén; mivel a különböző foglalkoztatási típusokra vonatkozó petíciókat a petíciók származási helye szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival és a vonatkozó uniós joggal teljes összhangban kell megvizsgálni; mivel az EU szociális és munkaügyi politikája a szubszidiaritás elvén alapul;

| C. | mivel ki kell igazítani a szakpolitikai válaszlépéseket, hogy azok tükrözzék azt a tényt, hogy a bizonytalanság az összes személyes munkakapcsolatot érintő dinamikus szempont; mivel a bizonytalan foglalkoztatás elleni küzdelmet olyan integrált többszintű szakpolitikai csomag révén kell folytatni, amely az egyenlőség elvének tiszteletben tartását biztosító hatékony intézkedések mellett inkluzív és hatékony munkaügyi normák megvalósítására ösztönöz; |
| --- | --- |

C.

mivel ki kell igazítani a szakpolitikai válaszlépéseket, hogy azok tükrözzék azt a tényt, hogy a bizonytalanság az összes személyes munkakapcsolatot érintő dinamikus szempont; mivel a bizonytalan foglalkoztatás elleni küzdelmet olyan integrált többszintű szakpolitikai csomag révén kell folytatni, amely az egyenlőség elvének tiszteletben tartását biztosító hatékony intézkedések mellett inkluzív és hatékony munkaügyi normák megvalósítására ösztönöz;

| D. | mivel a bizonytalanságot eredményező tisztességtelen foglalkoztatási gyakorlatok hatékony kezelésére irányuló célkitűzés elérésére az ILO tisztes munka programja alapján is törekedni kell, amely a munkahelyteremtésre, a munkahelyi jogokra, a szociális védelemre és a szociális párbeszédre a nemek közötti egyenlőség mint átfogó célkitűzés szemszögéből tekint; |
| --- | --- |

D.

mivel a bizonytalanságot eredményező tisztességtelen foglalkoztatási gyakorlatok hatékony kezelésére irányuló célkitűzés elérésére az ILO tisztes munka programja alapján is törekedni kell, amely a munkahelyteremtésre, a munkahelyi jogokra, a szociális védelemre és a szociális párbeszédre a nemek közötti egyenlőség mint átfogó célkitűzés szemszögéből tekint;

| E. | mivel a nem önkéntesen vállalt ideiglenes munkaviszonyra, az ideiglenes foglalkoztatás nemek és életkor szerinti különbségeire, valamint a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók jelentős részének alulfoglalkoztatására vonatkozó Eurostat- és Eurofound-adatok a nem szokványos, atipikus foglalkoztatási formák fokozódó elterjedését mutatják; mivel a nemek és életkor szerint bontott munkanélküliségi adatok azt mutatják, hogy ezek a munkanélküliségi ráták 2009 óta a legalacsonyabb szinten állnak; |
| --- | --- |

E.

mivel a nem önkéntesen vállalt ideiglenes munkaviszonyra, az ideiglenes foglalkoztatás nemek és életkor szerinti különbségeire, valamint a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók jelentős részének alulfoglalkoztatására vonatkozó Eurostat- és Eurofound-adatok a nem szokványos, atipikus foglalkoztatási formák fokozódó elterjedését mutatják; mivel a nemek és életkor szerint bontott munkanélküliségi adatok azt mutatják, hogy ezek a munkanélküliségi ráták 2009 óta a legalacsonyabb szinten állnak;

| F. | mivel több uniós tagállamban is azt tapasztalták, hogy az állami és a magánszektorban az évek során jelentős mértékben növekedett az atipikus és ideiglenes munkaszerződések száma egy olyan jogi keretben, ahol a hatékony és arányos jogorvoslati lehetőségek hiánya miatt nem előzhető meg és szankcionálható megfelelően a határozott idejű szerződések visszaélésszerű alkalmazása; mivel mindez aláásta az európai foglalkoztatási jogszabályok integritását és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát; |
| --- | --- |

F.

mivel több uniós tagállamban is azt tapasztalták, hogy az állami és a magánszektorban az évek során jelentős mértékben növekedett az atipikus és ideiglenes munkaszerződések száma egy olyan jogi keretben, ahol a hatékony és arányos jogorvoslati lehetőségek hiánya miatt nem előzhető meg és szankcionálható megfelelően a határozott idejű szerződések visszaélésszerű alkalmazása; mivel mindez aláásta az európai foglalkoztatási jogszabályok integritását és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát;

| G. | mivel létezik olyan átfogó uniós jogi keret, amelynek az a célja, hogy bizonyos munkaviszonytípusok bizonytalanságának kockázatát megfékezze, többek között a határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv, a munkaidő-irányelv, a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelv, a személyek közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv és az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének megvalósításáról szóló irányelv; |
| --- | --- |

G.

mivel létezik olyan átfogó uniós jogi keret, amelynek az a célja, hogy bizonyos munkaviszonytípusok bizonytalanságának kockázatát megfékezze, többek között a határozott idejű foglalkoztatásról szóló irányelv, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló irányelv, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv, a munkaidő-irányelv, a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló irányelv, a személyek közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv és az esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének megvalósításáról szóló irányelv;

| H. | mivel a Bizottság hosszú késedelmet halmozott fel az uniós munkajog egyes tagállamok általi megsértésével kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások lefolytatásában, ami lehetővé tette a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű használatát és a munkavállalók jogainak évekig folytatódó megsértését; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság hosszú késedelmet halmozott fel az uniós munkajog egyes tagállamok általi megsértésével kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások lefolytatásában, ami lehetővé tette a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű használatát és a munkavállalók jogainak évekig folytatódó megsértését;

| I. | mivel a határozott idejű szerződésekkel az állami szektorban történt visszaélésekkel kapcsolatos petíciókra vonatkozó legfrissebb információk rávilágítottak néhány olyan ideiglenes munkavállaló helyzetére, akiket az őket foglalkoztató állami szerv bocsátott el olyan bírósági ítéletek megszületését követően, amelyek kimondták, hogy a munkavállalók a határozott idejű szerződés visszaélésszerű alkalmazásának áldozatai voltak, megsértve ezzel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló 1999/70/EK irányelvet; |
| --- | --- |

I.

mivel a határozott idejű szerződésekkel az állami szektorban történt visszaélésekkel kapcsolatos petíciókra vonatkozó legfrissebb információk rávilágítottak néhány olyan ideiglenes munkavállaló helyzetére, akiket az őket foglalkoztató állami szerv bocsátott el olyan bírósági ítéletek megszületését követően, amelyek kimondták, hogy a munkavállalók a határozott idejű szerződés visszaélésszerű alkalmazásának áldozatai voltak, megsértve ezzel az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló 1999/70/EK irányelvet;

| J. | mivel a munkafeltételek tagállamonként eltérőek, hiszen mindegyikük a munkaszerződésekkel kapcsolatos egyedi jogszabályokkal rendelkezik; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkafeltételek tagállamonként eltérőek, hiszen mindegyikük a munkaszerződésekkel kapcsolatos egyedi jogszabályokkal rendelkezik;

| K. | mivel a Petíciós Bizottság elé meggyőző bizonyítékokat tártak a bizonytalan foglalkoztatás alkalmazásának fokozódásáról; |
| --- | --- |

K.

mivel a Petíciós Bizottság elé meggyőző bizonyítékokat tártak a bizonytalan foglalkoztatás alkalmazásának fokozódásáról;

| L. | mivel a nulla órás szerződéssel foglalkoztatott munkavállalókat az uniós jog értelmében munkavállalónak kell tekinteni, hiszen valaki más irányítása alatt dolgoznak, a munkáért díjazást kapnak, ezért az uniós szociális jogszabályok alkalmazandók; |
| --- | --- |

L.

mivel a nulla órás szerződéssel foglalkoztatott munkavállalókat az uniós jog értelmében munkavállalónak kell tekinteni, hiszen valaki más irányítása alatt dolgoznak, a munkáért díjazást kapnak, ezért az uniós szociális jogszabályok alkalmazandók;

| M. | mivel a bizonytalan foglalkoztatás, beleértve a nulla órás szerződéseket, a szociális védelemhez való elégtelen hozzáférést eredményez, és aláássa a kollektív tárgyaláshoz való jogot, különösen a juttatások, valamint a munkaviszony jogellenes megszüntetése elleni védelem tekintetében, miközben a szakmai előmenetelre és képzési lehetőségekre is hatással van; mivel a bizonytalan foglalkoztatás a teljes élethelyzetre kiterjedő bizonytalanságot eredményez; |
| --- | --- |

M.

mivel a bizonytalan foglalkoztatás, beleértve a nulla órás szerződéseket, a szociális védelemhez való elégtelen hozzáférést eredményez, és aláássa a kollektív tárgyaláshoz való jogot, különösen a juttatások, valamint a munkaviszony jogellenes megszüntetése elleni védelem tekintetében, miközben a szakmai előmenetelre és képzési lehetőségekre is hatással van; mivel a bizonytalan foglalkoztatás a teljes élethelyzetre kiterjedő bizonytalanságot eredményez;

| N. | mivel a nők nagyobb valószínűséggel dolgoznak részmunkaidős, határozott idejű vagy alacsony bérezésű munkaszerződéssel, és ezért a munkaerőpiacon tapasztalható hátrányos megkülönböztetés miatt nagyobb mértékben fenyegeti őket a bizonytalanság veszélye, és ez lelassítja a bérek és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség elleni küzdelmet és ezen egyenlőtlenség megszüntetését; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők nagyobb valószínűséggel dolgoznak részmunkaidős, határozott idejű vagy alacsony bérezésű munkaszerződéssel, és ezért a munkaerőpiacon tapasztalható hátrányos megkülönböztetés miatt nagyobb mértékben fenyegeti őket a bizonytalanság veszélye, és ez lelassítja a bérek és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség elleni küzdelmet és ezen egyenlőtlenség megszüntetését;

| 1. | a bizonytalan foglalkoztatás alatt olyan foglalkoztatást ért, amely többek között a munkafeltételekre vonatkozó nemzetközi normákat, a munkavállalói jogokat és az uniós jogot sértő ideiglenes munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazásából ered; hangsúlyozza, hogy a bizonytalan foglalkoztatás nagyobb mértékű társadalmi-gazdasági kiszolgáltatottságot, a tisztességes élethez szükséges erőforrások hiányát és a szociális védelem elégtelenségét vonja magával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy különbséget kell tenni az atipikus munka és a bizonytalan foglalkoztatás megléte között; hangsúlyozza, hogy az „atipikus” és a „bizonytalan” kifejezéseket nem szabad szinonimaként használni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Parlament munkakörülményekről és bizonytalan foglalkoztatásról szóló, 2017. július 4-i állásfoglalását és a beérkezett petíciókat, és kiemeli, hogy a bizonytalanság kockázata a szerződés típusától és az alábbi tényezőktől függ:






  — | a munkahely biztonsága a munka nem állandó jellegéből adódóan részben vagy teljesen hiányzik, ahogyan ez a nem önként vállalt és gyakran marginális részmunkaidős szerződések, és néhány tagállamban a nem egyértelmű munkaidő, valamint a behívásos foglalkoztatás miatt változó feladatkörök esetében elmondható; |
| --- | --- | --- |

3.

—

a munkahely biztonsága a munka nem állandó jellegéből adódóan részben vagy teljesen hiányzik, ahogyan ez a nem önként vállalt és gyakran marginális részmunkaidős szerződések, és néhány tagállamban a nem egyértelmű munkaidő, valamint a behívásos foglalkoztatás miatt változó feladatkörök esetében elmondható;

| — | a felmondással szembeni csekély védelem és elbocsátás esetén a megfelelő szociális védelem hiánya; |
| --- | --- |

—

a felmondással szembeni csekély védelem és elbocsátás esetén a megfelelő szociális védelem hiánya;

| — | a tisztességes életszínvonalhoz nem elegendő javadalmazás; |
| --- | --- |

—

a tisztességes életszínvonalhoz nem elegendő javadalmazás;

| — | hiányoznak vagy korlátozottak a szociális védelemhez való jogok vagy juttatások; |
| --- | --- |

—

hiányoznak vagy korlátozottak a szociális védelemhez való jogok vagy juttatások;

| — | hiányzik vagy korlátozott a hátrányos megkülönböztetés bármely formájával szembeni védelem; |
| --- | --- |

—

hiányzik vagy korlátozott a hátrányos megkülönböztetés bármely formájával szembeni védelem;

| — | nincsenek vagy korlátozottak a kilátások a munkaerőpiaci előrelépésre vagy a karrierfejlesztésre és a képzésre; |
| --- | --- |

—

nincsenek vagy korlátozottak a kilátások a munkaerőpiaci előrelépésre vagy a karrierfejlesztésre és a képzésre;

| — | alacsony szintűek a kollektív jogok és korlátozott a kollektív képviselethez való jog; |
| --- | --- |

—

alacsony szintűek a kollektív jogok és korlátozott a kollektív képviselethez való jog;

| — | a munkakörülmények nem felelnek meg az egészségügyi és biztonsági minimumelőírásoknak; |
| --- | --- |

—

a munkakörülmények nem felelnek meg az egészségügyi és biztonsági minimumelőírásoknak;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a bizonytalan foglalkoztatás, többek között a nulla órás szerződések ellen azáltal, hogy biztosítják új eszközök kifejlesztését és az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának koherens tiszteletben tartását, valamint az uniós jogszabályok és nemzeti jogszabályok nemzeti szintű konkrét végrehajtását, a tisztességes munka hiányának megszüntetése és egy jogokon alapuló megközelítés megvalósítása céljából; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt valamennyi szociális partnerrel – különösen a szakszervezetekkel – és az érintett érdekelt felekkel a minőségi, biztonságos és jól fizetett foglalkoztatás előmozdítása érdekében, többek között a munkaügyi felügyelőségek megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy jogalkotási tevékenységében tegyen azonnali intézkedéseket a bizonytalansághoz vezető foglalkoztatási gyakorlatok hatékony kezelésére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit és szüntesse meg a tisztességtelen feltételeket a munkaszerződésekben valamennyi visszaélés és kiskapu kezelése révén; tudomásul veszi az átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló irányelvre irányuló új javaslatot, amelynek célja, hogy új jogokat állapítson meg valamennyi munkavállaló számára, különösen az új és atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók munkakörülményeinek javítása érdekében, miközben korlátozza a munkáltatók terheit és fenntartja a munkaerőpiaci alkalmazkodóképességet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli különösen a további munkahely keresésére vonatkozó joggal kapcsolatos rendelkezéseket, melyek tiltják a kizárólagossági záradékokat és korlátozzák az összeférhetetlenségi záradékokat, valamint üdvözli a munka kezdési időpontjáról azt megelőzően kellő időben való tájékoztatásra vonatkozó jogot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a munkaidő-irányelv alkalmazható és alkalmazandó a nulla órás szerződés keretében foglalkoztatott munkavállalókra, akikre ennek következtében vonatkoznak a minimális pihenőidőt és a maximális munkaidőt érintő szabályok; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az ILO mutatóit a foglalkoztatási viszony fennállásának megállapításakor, amelyek révén kezelhető a bizonytalan foglalkoztatás által biztosított védelem hiánya; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a szociális védelemhez való hozzáférés döntő fontosságú a munkaerő gazdasági és szociális biztonsága, valamint a munkahelyeket és fenntartható növekedést teremtő, jól működő munkaerőpiacok szempontjából; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket biztosítani kell, hogy az ideiglenes vagy rugalmas szerződéses megállapodások hatálya alá tartozó munkavállalók legalább ugyanolyan védelemben részesüljenek, mint az összes többi munkavállaló; megállapítja, hogy célzott erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy a meglévő ILO-eszközöket alkalmazzák a bizonytalan foglalkoztatás elleni külön kampányban, és komoly figyelmet kell fordítani az olyan új, kötelező erejű jogi eszközök és jogi intézkedések szükségességére, amelyek korlátoznák és mérsékelnék a bizonytalan foglalkoztatást, és a bizonytalan munkaszerződéseket kevésbé vonzóvá tennék a munkáltatók számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan úgy véli, hogy el kell végezni a határozott időre szóló munkaszerződések megújítását övező körülmények átfogó értékelését, mivel a munkavállalótól megkövetelt szolgáltatások nem pusztán ideiglenes igényeket elégítenek ki, ezáltal megvalósul az 1999/70/EK irányelv keretmegállapodásának 5. pontját megsértő visszaélés; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben biztosítsák az ugyanazon munkahelyen egyenlő munkáért járó egyenlő díjazást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállamok vizsgáljanak meg a bizonytalan foglalkoztatásról szóló minden jogszabályt a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatása szempontjából; szükségesnek tartja, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bizonytalan munkát végző nők igényeire irányuló különféle meglévő intézkedésekre, mivel az e területen már egyébként is túlreprezentált csoportot ez továbbra is túlságosan érinteni fogja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló 1999/70/EK irányelv arra az alapvetésre épül, hogy a határozatlan idejű munkaszerződés a munkaviszony általános formája, míg a határozott idejű munkaszerződés csak bizonyos ágazatokban, illetve bizonyos foglalkozások és tevékenységek tekintetében a foglalkoztatás része; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elítéli a határozott időre szóló munkaszerződések megújítását a nem ideiglenes jellegű, hanem határozott és állandó jellegű igények kielégítése céljából, mivel ez sérti az 1999/70/EK irányelvet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy egy határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződésre történő átalakítása olyan intézkedést jelent, amely összhangban áll az uniós jogból eredő követelményekkel, mivel megakadályozza a határozott idejű szerződéssel való visszaélést, és a visszaélések következményeinek végleges megszüntetését eredményezi (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiemeli, hogy a határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződésbe történő átalakítását olyan intézkedésnek kell tekinteni, amely hatékonyan megakadályozza és szankcionálja a határozott idejű szerződéssel való visszaélést mind a köz-, mind a magánszektorban, és azt minden tagállamnak világosan és következetesen bele kell foglalnia a munkajogra vonatkozó releváns jogi keretrendszerébe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli, hogy a határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződésbe történő átalakítása – egy olyan munkavállaló esetében, aki az 1999/70/EK irányelv megsértése következtében határozott idejű szerződéssel való visszaélést szenvedett el – nem mentesíti a tagállamot az említett visszaélések büntetésének kötelezettsége alól, beleértve ezenkívül annak lehetőségét is, hogy az érintett munkavállaló a múltban elszenvedett bármilyen kárért kártérítést kapjon; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy ha egy tagállam úgy dönt, hogy az ideiglenes munkavállalóval szemben az uniós jog megsértésével megvalósított hátrányos megkülönböztetést vagy visszaélést az érintett munkavállaló részére megítélt kártérítéssel bünteti, a kártérítésnek minden esetben megfelelőnek és hatékonynak kell lennie, és teljes mértékben kompenzálnia kell az elszenvedett károkat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy a tagállamok szociálpolitikai választását alátámasztó költségvetési megfontolások nem indokolhatják az egymást követő határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű használatának megelőzésére és megfelelő szankcionálására irányuló hatékony intézkedések hiányát; kiemeli továbbá, hogy az ilyen, az uniós joggal teljes összhangban lévő hatékony intézkedések elfogadása szükséges a munkavállalói jogok megsértése következményeinek megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

21.

| 22. | elítéli azt a tényt, hogy olyan munkavállalókat bocsátottak el, akikről az illetékes igazságügyi hatóságok megállapították, hogy az 1999/70/EK irányelvet sértő határozott idejű szerződéssel való visszaélés áldozatai voltak; határozottan úgy véli, hogy amennyiben egymást követő határozott idejű szerződésekkel való visszaélés történt, a munkavállalók védelmét szolgáló hatékony és egyenértékű garanciákat nyújtó intézkedést kell végrehajtani a visszaélés megfelelő szankcionálása és az uniós jogsértés következményeinek megszüntetése, valamint az érintett munkavállalók foglalkoztatási helyzetének védelme érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák az atipikus munkahelyek munkahelyi normáit azáltal, hogy legalább bizonyos minimumszabályokat előírnak a szociális védelem, a minimálbérek, valamint a képzési és a fejlődési lehetőségekhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket az informális gazdaságban dolgozókat érintő alapelvek és munkahelyi jogok tiszteletben tartására, előmozdítására és konkretizálására, és alakítsanak ki megfelelő mechanizmusokat vagy vizsgálják felül a meglévőket a nemzeti jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelés biztosítása, valamint a foglalkoztatási viszonyok elismerése és érvényesítése érdekében, olyan módon, hogy az elősegítse a munkavállalók átkerülését a formális gazdaságba. |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  HL L 14., 1998.1.20., 9. o.

(2)  HL L 175., 1999.7.10., 43. o.

(3)  HL L 299., 2003.11.18., 9. o.

(4)  HL L 327., 2008.12.5., 9. o.

(5)  HL L 122., 2009.5.16., 28. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0290.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596823/IPOL_STU(2017)596823_EN.pdf

(8)  A 0389/2015., 1328/2015., 0044/2016., 0988/2016., 1108/2016., 1202/2016., 1310/2016., 0188/2017., 0268/2017., 0283/2017., 0640/2017., 0701/2017. számú petíciók.

(9)  A 0019/2016., 0020/2016., 0021/2016., 0099/2017., 1162/2017. számú petíciók.

(10)  A 0019/2016., 0442/2017. számú petíciók.

(11)  Az 1043/2017. számú petíció.

(12)  HL L 288., 1991.10.18., 32. o.

(13)  A Bíróság 2014. november 26-i ítélete a C-22/13. számú Mascolo-ügyben, ECLI:EU:C:2014:2401, 55. bekezdés.

---

AJÁNLÁSOK

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/206

---

P8_TA(2018)0227

Líbia

Az Európai Parlament Líbiáról szóló, 2018. május 30-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez (2018/2017(INI))

(2020/C 76/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2259 (2015) számú határozatára, valamint későbbi határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2259 (2015) számú határozatára, valamint későbbi határozataira,

| — | tekintettel a líbiai politikai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a líbiai politikai megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkárnak az ENSZ líbiai támogató missziójáról szóló, 2017. augusztus 22-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkárnak az ENSZ líbiai támogató missziójáról szóló, 2017. augusztus 22-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1973 (2011) sz. határozatára és az összes ezt követő, Líbiáról szóló – többek között a 2380 (2017) sz. – határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1973 (2011) sz. határozatára és az összes ezt követő, Líbiáról szóló – többek között a 2380 (2017) sz. – határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a Biztonsági Tanács 2312 (2016) sz. határozata értelmében készített jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a Biztonsági Tanács 2312 (2016) sz. határozata értelmében készített jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2017. november 14-i nyilatkozatára, amely szerint a Líbiában tartózkodó migránsok szenvedése szégyenfolt az emberiség lelkiismeretén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa 2017. november 14-i nyilatkozatára, amely szerint a Líbiában tartózkodó migránsok szenvedése szégyenfolt az emberiség lelkiismeretén,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának „Abuse Behind Bars: Arbitrary and unlawful detention in Libya” (Visszaélések a rács mögött: Önkényes és törvénytelen fogva tartás Líbiában) című 2018. áprilisi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának „Abuse Behind Bars: Arbitrary and unlawful detention in Libya” (Visszaélések a rács mögött: Önkényes és törvénytelen fogva tartás Líbiában) című 2018. áprilisi jelentésére,

| — | tekintettel a líbiai helyzetről szóló, 2014. szeptember 18-i (1), 2015. január 15-i (2) és 2016. február 4-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a líbiai helyzetről szóló, 2014. szeptember 18-i (1), 2015. január 15-i (2) és 2016. február 4-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek a migránsok líbiai helyzetéről szóló, 2017. december 20-án elfogadott nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek a migránsok líbiai helyzetéről szóló, 2017. december 20-án elfogadott nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére,

| — | tekintettel az Unió migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésére,

| — | tekintettel a Bizottság, valamint az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Migráció a közép-mediterrán útvonalon – A migrációs áramlás kezelése, életmentés” című, 2017. január 25-i közös közleményére (JOIN(2017)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság, valamint az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Migráció a közép-mediterrán útvonalon – A migrációs áramlás kezelése, életmentés” című, 2017. január 25-i közös közleményére (JOIN(2017)0004),

| — | tekintettel a 2017. február 3-i máltai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. február 3-i máltai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–Afrika közös stratégiára és annak cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Afrika közös stratégiára és annak cselekvési tervére,

| — | tekintettel a 2017-es Afrikai Unió–Európai Unió csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra a migránsok líbiai helyzetéről, és az AU, az EU és az ENSZ közötti háromoldalú magas szintű munkacsoport létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017-es Afrikai Unió–Európai Unió csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra a migránsok líbiai helyzetéről, és az AU, az EU és az ENSZ közötti háromoldalú magas szintű munkacsoport létrehozására,

| — | tekintettel a Tanács Líbiáról szóló, 2017. július 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Líbiáról szóló, 2017. július 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2017. október 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0159/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0159/2018),

| A. | mivel a líbiai helyzet nagyon törékeny, és az ország számos bonyolult, egymással összefüggő kihívással néz szembe a politikai stabilitás, a gazdasági fejlődés és a biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel a líbiai helyzet nagyon törékeny, és az ország számos bonyolult, egymással összefüggő kihívással néz szembe a politikai stabilitás, a gazdasági fejlődés és a biztonság tekintetében;

| B. | mivel a líbiai válsághelyzet óriási hatást gyakorol Líbia népére, továbbá kihat a környező régió egészére és az Unióra is, ezért a líbiai lakosság és a szomszédos országok, valamint a szubszaharai és a földközi-tengeri térség szempontjából döntő fontosságú a politikai stabilitás biztosítása Líbiában, amely az ország gazdasági és társadalmi helyzete javításának alapvető előfeltétele; |
| --- | --- |

B.

mivel a líbiai válsághelyzet óriási hatást gyakorol Líbia népére, továbbá kihat a környező régió egészére és az Unióra is, ezért a líbiai lakosság és a szomszédos országok, valamint a szubszaharai és a földközi-tengeri térség szempontjából döntő fontosságú a politikai stabilitás biztosítása Líbiában, amely az ország gazdasági és társadalmi helyzete javításának alapvető előfeltétele;

| C. | mivel különösen fontos a stabilitás Líbia déli részén, tekintettel a szomszédos országok ingatag helyzetére, ahol potenciális dzsihadista felkelés fenyegeti a meggyengült kormányokat az egész száhel-szaharai régióban; |
| --- | --- |

C.

mivel különösen fontos a stabilitás Líbia déli részén, tekintettel a szomszédos országok ingatag helyzetére, ahol potenciális dzsihadista felkelés fenyegeti a meggyengült kormányokat az egész száhel-szaharai régióban;

| D. | mivel az Uniónak proaktívabban kell kommunikálnia a Líbia biztonsági és társadalmi-gazdasági helyzetének megszilárdítását célzó diplomáciai erőfeszítéseit és hatalmas pénzügyi hozzájárulásait; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak proaktívabban kell kommunikálnia a Líbia biztonsági és társadalmi-gazdasági helyzetének megszilárdítását célzó diplomáciai erőfeszítéseit és hatalmas pénzügyi hozzájárulásait;

| E. | mivel a líbiai konfliktust csak következetes, átfogó és valamennyi nemzetközi szereplőt és érdekelt szereplőt, többek között a különböző helyi közösségek képviselőit, a törzsi vezetőket és a nem kormányzati aktivistákat bevonó inkluzív megközelítéssel, illetve a békefolyamaton belüli líbiai felelősségvállalás és inkluzivitás biztosításával lehet rendezni; |
| --- | --- |

E.

mivel a líbiai konfliktust csak következetes, átfogó és valamennyi nemzetközi szereplőt és érdekelt szereplőt, többek között a különböző helyi közösségek képviselőit, a törzsi vezetőket és a nem kormányzati aktivistákat bevonó inkluzív megközelítéssel, illetve a békefolyamaton belüli líbiai felelősségvállalás és inkluzivitás biztosításával lehet rendezni;

| F. | mivel jelenleg a líbiai politikai megállapodás és az ENSZ líbiai cselekvési terve az egyetlen működőképes keret a válság rendezésére; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg a líbiai politikai megállapodás és az ENSZ líbiai cselekvési terve az egyetlen működőképes keret a válság rendezésére;

| G. | mivel az EU diplomáciai tevékenységgel és konkrét támogatással segíti Líbiában a politikai átalakulást, hogy egy stabil, jól működő ország jöjjön létre, és e tekintetben támogatja az ENSZ által vezetett közvetítési erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU diplomáciai tevékenységgel és konkrét támogatással segíti Líbiában a politikai átalakulást, hogy egy stabil, jól működő ország jöjjön létre, és e tekintetben támogatja az ENSZ által vezetett közvetítési erőfeszítéseket;

| H. | mivel rendkívül fontos, hogy minden tagállam egységesen lépjen fel, erősítve az EU közvetítési erőfeszítéseit és hangsúlyozva az ENSZ és az ENSZ cselekvési terve központi szerepét; mivel a tagállamok egyéni kezdeményezései csak abban az esetben üdvözölhetők, ha azokra az európai kereteken belül kerül sor, és teljes összhangban vannak az EU külpolitikájával; |
| --- | --- |

H.

mivel rendkívül fontos, hogy minden tagállam egységesen lépjen fel, erősítve az EU közvetítési erőfeszítéseit és hangsúlyozva az ENSZ és az ENSZ cselekvési terve központi szerepét; mivel a tagállamok egyéni kezdeményezései csak abban az esetben üdvözölhetők, ha azokra az európai kereteken belül kerül sor, és teljes összhangban vannak az EU külpolitikájával;

| I. | mivel az EU migrációval kapcsolatos fellépése eredményesnek mutatkozik, miután 2017 végére egyharmaddal csökkentek a migrációs adatok 2016-hoz képest, és 2018 első hónapjaiban a az adatok további 50 százalékkal csökkentek az előző év azonos időszakához képest; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU migrációval kapcsolatos fellépése eredményesnek mutatkozik, miután 2017 végére egyharmaddal csökkentek a migrációs adatok 2016-hoz képest, és 2018 első hónapjaiban a az adatok további 50 százalékkal csökkentek az előző év azonos időszakához képest;

| J. | mivel Líbia az Európába eljutni próbáló, főként szubszaharai afrikai migránsok kulcsfontosságú tranzitországa és kiindulási pontja; mivel a líbiai erőszak elől menekülő migránsok és menekültek ezrei vesztették életüket, miközben megpróbáltak átkelni a Földközi-tengeren Európába; |
| --- | --- |

J.

mivel Líbia az Európába eljutni próbáló, főként szubszaharai afrikai migránsok kulcsfontosságú tranzitországa és kiindulási pontja; mivel a líbiai erőszak elől menekülő migránsok és menekültek ezrei vesztették életüket, miközben megpróbáltak átkelni a Földközi-tengeren Európába;

| K. | mivel a migránsok szenvedik meg legjobban a líbiai biztonsági problémák következményeit, ugyanis gyakran válnak a nem állami szereplők által elkövetett önkényes erőszak, letartóztatás és fogva tartás, valamint zsarolás, illetve váltságdíj és kizsákmányolás céljából elkövetett emberrablás áldozataivá; |
| --- | --- |

K.

mivel a migránsok szenvedik meg legjobban a líbiai biztonsági problémák következményeit, ugyanis gyakran válnak a nem állami szereplők által elkövetett önkényes erőszak, letartóztatás és fogva tartás, valamint zsarolás, illetve váltságdíj és kizsákmányolás céljából elkövetett emberrablás áldozataivá;

| L. | mivel a különböző fegyveres csoportok sok, különösen a Szubszaharai-Afrikából érkező bevándorlót tartottak fogva önkényesen az országban; |
| --- | --- |

L.

mivel a különböző fegyveres csoportok sok, különösen a Szubszaharai-Afrikából érkező bevándorlót tartottak fogva önkényesen az országban;

| M. | mivel súlyos aggodalomra ad okot, hogy Niger erőszakkal visszatoloncolt 132 olyan szudáni személyt Líbiába, akik segítséget kaptak az UNCHR-től; |
| --- | --- |

M.

mivel súlyos aggodalomra ad okot, hogy Niger erőszakkal visszatoloncolt 132 olyan szudáni személyt Líbiába, akik segítséget kaptak az UNCHR-től;

| N. | mivel továbbra is fennáll a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek problémája; mivel ezek a személyek gyakran kritikus veszélyekkel szembesülnek, ideértve például a konfliktus sújtotta övezeteken való áthaladást, a fel nem robbant taposóaknák és robbanóeszközök jelenlétét, valamint a különböző milíciák erőszakos fellépéseit; |
| --- | --- |

N.

mivel továbbra is fennáll a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek problémája; mivel ezek a személyek gyakran kritikus veszélyekkel szembesülnek, ideértve például a konfliktus sújtotta övezeteken való áthaladást, a fel nem robbant taposóaknák és robbanóeszközök jelenlétét, valamint a különböző milíciák erőszakos fellépéseit;

| O. | mivel Líbia tranzitországgá vált az emberkereskedelem terén; mivel Líbia továbbra is több százezer, különböző állampolgárságú migránst és menedékkérőt fogad be, akik közül sokan tragikus körülmények között élnek, és ily módon célpontot jelentenek az embercsempészek számára; mivel az állítások szerint Líbiában van rabszolgaság; |
| --- | --- |

O.

mivel Líbia tranzitországgá vált az emberkereskedelem terén; mivel Líbia továbbra is több százezer, különböző állampolgárságú migránst és menedékkérőt fogad be, akik közül sokan tragikus körülmények között élnek, és ily módon célpontot jelentenek az embercsempészek számára; mivel az állítások szerint Líbiában van rabszolgaság;

| P. | mivel a líbiaiak mindennapi életét egyre inkább a nehéz életkörülmények jellemzik, amelyet a készpénzválság, a vízelzárások és gyakori áramkimaradások, valamint az ország egészségügyi ellátórendszerének katasztrofális általános állapota tovább súlyosbít; |
| --- | --- |

P.

mivel a líbiaiak mindennapi életét egyre inkább a nehéz életkörülmények jellemzik, amelyet a készpénzválság, a vízelzárások és gyakori áramkimaradások, valamint az ország egészségügyi ellátórendszerének katasztrofális általános állapota tovább súlyosbít;

| Q. | mivel a líbiai politikai légkört a különböző régiókbeli fő politikai és katonai szereplők közötti nagyfokú bizalmatlanság jellemzi; |
| --- | --- |

Q.

mivel a líbiai politikai légkört a különböző régiókbeli fő politikai és katonai szereplők közötti nagyfokú bizalmatlanság jellemzi;

| R. | mivel a nemzetközileg elismert nemzeti egységkormány saját biztonsága érdekében egyre inkább egyes milíciákra támaszkodik; mivel ezek a milíciák példátlan befolyást szereztek az állami intézmények felett Tripoliban, ezzel fenyegetik az ENSZ folyamatban lévő kísérleteit arra, hogy életképesebb politikai keretrendszert hozzon létre az országban; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemzetközileg elismert nemzeti egységkormány saját biztonsága érdekében egyre inkább egyes milíciákra támaszkodik; mivel ezek a milíciák példátlan befolyást szereztek az állami intézmények felett Tripoliban, ezzel fenyegetik az ENSZ folyamatban lévő kísérleteit arra, hogy életképesebb politikai keretrendszert hozzon létre az országban;

| S. | mivel egyes országok, például Törökország, Katar, Egyiptom és az Egyesült Arab Emírségek jelentős befolyással bírnak az egymással harcoló felek különböző csoportjaira; |
| --- | --- |

S.

mivel egyes országok, például Törökország, Katar, Egyiptom és az Egyesült Arab Emírségek jelentős befolyással bírnak az egymással harcoló felek különböző csoportjaira;

| T. | mivel a különböző líbiai közösségek, törzsek és etnikai csoportok szubnacionális identitása mindig is Líbia társadalmi-kulturális szövetének alapjául szolgált és meghatározó szerepet játszik az ország társadalmi és politikai dinamikájában és biztonsági kérdéseiben; mivel a líbiai társadalom erős hagyományokkal rendelkezik a városok, a törzsek és az etnikai közösségek közötti viták informális rendezésére irányuló folyamatok terén; |
| --- | --- |

T.

mivel a különböző líbiai közösségek, törzsek és etnikai csoportok szubnacionális identitása mindig is Líbia társadalmi-kulturális szövetének alapjául szolgált és meghatározó szerepet játszik az ország társadalmi és politikai dinamikájában és biztonsági kérdéseiben; mivel a líbiai társadalom erős hagyományokkal rendelkezik a városok, a törzsek és az etnikai közösségek közötti viták informális rendezésére irányuló folyamatok terén;

| U. | mivel az ország a választási rendszer tekintetében jelenleg nem rendelkezik egyértelmű és széles körben elfogadott jogi kerettel; mivel nem került sor új alkotmány elfogadására, így az ország az új választások megrendezéséhez szükséges jogi keretrendszer nélkül maradt; mivel a büntetlenség jelenleg uralkodó légköre, a széles körben elterjedt törvénytelenségek, a korrupció, a fegyveres csoportok szerepe, valamint a líbiai törzsi és regionális feszültségek mind hozzájárulnak az eleve gyenge állami és kormányzati intézményekbe vetett bizalom további csökkenéséhez; |
| --- | --- |

U.

mivel az ország a választási rendszer tekintetében jelenleg nem rendelkezik egyértelmű és széles körben elfogadott jogi kerettel; mivel nem került sor új alkotmány elfogadására, így az ország az új választások megrendezéséhez szükséges jogi keretrendszer nélkül maradt; mivel a büntetlenség jelenleg uralkodó légköre, a széles körben elterjedt törvénytelenségek, a korrupció, a fegyveres csoportok szerepe, valamint a líbiai törzsi és regionális feszültségek mind hozzájárulnak az eleve gyenge állami és kormányzati intézményekbe vetett bizalom további csökkenéséhez;

| V. | mivel Líbiában folyamatosan növekszik a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a kínzások, az önkényes fogva tartások, valamint a lakóövezeteket és az infrastruktúrát érintő, válogatás nélküli támadások száma, valamint erősödik a gyűlöletbeszéd és az erőszakra való felbujtás; |
| --- | --- |

V.

mivel Líbiában folyamatosan növekszik a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a kínzások, az önkényes fogva tartások, valamint a lakóövezeteket és az infrastruktúrát érintő, válogatás nélküli támadások száma, valamint erősödik a gyűlöletbeszéd és az erőszakra való felbujtás;

| W. | mivel a szalafista madhalista szélsőséges csoport egyre erősebbé és egyre jelentősebbé válik Líbia keleti és nyugati részén egyaránt; mivel a madhalisták ellenzik a választásokat, a status quo fenntartásának hívei, teljesen elutasítják a demokrácia bármely modelljét, erősen fel vannak fegyverkezve, így a további szélsőségesség és erőszak konkrét kockázatát képviselik az országban; |
| --- | --- |

W.

mivel a szalafista madhalista szélsőséges csoport egyre erősebbé és egyre jelentősebbé válik Líbia keleti és nyugati részén egyaránt; mivel a madhalisták ellenzik a választásokat, a status quo fenntartásának hívei, teljesen elutasítják a demokrácia bármely modelljét, erősen fel vannak fegyverkezve, így a további szélsőségesség és erőszak konkrét kockázatát képviselik az országban;

| X. | mivel a büntetőjogi rendszer összeomlása az országon belül növeli a büntetlenséget, szűkítve ezáltal az áldozatok lehetőségét arra, hogy védelemért és jogorvoslatért folyamodjanak; mivel számos régióban, még akkor is, ha a bűncselekményt követően rendőrségi feljelentésre került sor, kevés esetben történik gyors, alapos, hatékony, pártatlan és független vizsgálat az elkövetők bíróság elé állítása érdekében; mivel 2011 óta egyetlen esetben sem ítéltek el olyan bűnelkövetőt Líbiában, aki valamely fegyveres csoporthoz tartozik; |
| --- | --- |

X.

mivel a büntetőjogi rendszer összeomlása az országon belül növeli a büntetlenséget, szűkítve ezáltal az áldozatok lehetőségét arra, hogy védelemért és jogorvoslatért folyamodjanak; mivel számos régióban, még akkor is, ha a bűncselekményt követően rendőrségi feljelentésre került sor, kevés esetben történik gyors, alapos, hatékony, pártatlan és független vizsgálat az elkövetők bíróság elé állítása érdekében; mivel 2011 óta egyetlen esetben sem ítéltek el olyan bűnelkövetőt Líbiában, aki valamely fegyveres csoporthoz tartozik;

| Y. | mivel Líbiában az erőszak körforgását az emberi jogok súlyos megsértésének mindent átható büntetlensége tartja fenn; mivel ha ezt a problémát nem kezelik megfelelően, a jogállamiság továbbra is fennálló hiánya miatt a békés egymás mellett élés és az erőszakos szélsőségesség elleni harc narratívája értelmét veszti a lakosság számára; |
| --- | --- |

Y.

mivel Líbiában az erőszak körforgását az emberi jogok súlyos megsértésének mindent átható büntetlensége tartja fenn; mivel ha ezt a problémát nem kezelik megfelelően, a jogállamiság továbbra is fennálló hiánya miatt a békés egymás mellett élés és az erőszakos szélsőségesség elleni harc narratívája értelmét veszti a lakosság számára;

| Z. | mivel politikai és emberi jogi aktivisták, médiaszakemberek és más nyilvános szereplők tucatjait rabolták el vagy fenyegették meg; mivel az ENSZ-nek küldött beszámolók szerint mindkét fél élt az önkényes fogva tartás, kínzás és bántalmazás módszereivel; |
| --- | --- |

Z.

mivel politikai és emberi jogi aktivisták, médiaszakemberek és más nyilvános szereplők tucatjait rabolták el vagy fenyegették meg; mivel az ENSZ-nek küldött beszámolók szerint mindkét fél élt az önkényes fogva tartás, kínzás és bántalmazás módszereivel;

| AA. | mivel az igazságszolgáltatásban dolgozók, a helyi civil szervezetek, az emberijog-védők és a médiában dolgozók – valamint a menekültek és a migránsok – elleni fokozódó támadások minden polgári személyre kiterjedően felgyorsították az emberi jogi helyzet romlását Líbia területén; mivel az országban a jogállamiság hiánya és az emberi jogok súlyos megsértése – többek között a kínzás, az önkényes fogva tartás, a bírósági ítélet nélküli kivégzések és a polgári személyek és az infrastruktúra ellen irányuló, válogatás nélküli támadások – eseteinek büntetlenül maradása tovább táplálja az erőszak körforgását; |
| --- | --- |

AA.

mivel az igazságszolgáltatásban dolgozók, a helyi civil szervezetek, az emberijog-védők és a médiában dolgozók – valamint a menekültek és a migránsok – elleni fokozódó támadások minden polgári személyre kiterjedően felgyorsították az emberi jogi helyzet romlását Líbia területén; mivel az országban a jogállamiság hiánya és az emberi jogok súlyos megsértése – többek között a kínzás, az önkényes fogva tartás, a bírósági ítélet nélküli kivégzések és a polgári személyek és az infrastruktúra ellen irányuló, válogatás nélküli támadások – eseteinek büntetlenül maradása tovább táplálja az erőszak körforgását;

| AB. | mivel Líbia határainak átjárható volta bátorítja a határokon átnyúló jogszerűtlen kereskedelmet; mivel a fegyveres csoportok határ menti területeken való terjeszkedése a közelmúltban tovább fokozta a rivális csempészek között az erőforrások határon átnyúló ellenőrzése és az azokhoz való hozzáférés érdekében zajló küzdelmet; mivel az országba érkező úgynevezett külföldi harcosok és a különféle bűnözői hálózatok továbbra is kihasználják a fegyverek ellenőrizetlen terjedését; |
| --- | --- |

AB.

mivel Líbia határainak átjárható volta bátorítja a határokon átnyúló jogszerűtlen kereskedelmet; mivel a fegyveres csoportok határ menti területeken való terjeszkedése a közelmúltban tovább fokozta a rivális csempészek között az erőforrások határon átnyúló ellenőrzése és az azokhoz való hozzáférés érdekében zajló küzdelmet; mivel az országba érkező úgynevezett külföldi harcosok és a különféle bűnözői hálózatok továbbra is kihasználják a fegyverek ellenőrizetlen terjedését;

| AC. | mivel a politikai bizonytalanság és instabilitás miatt Líbia termékeny talajnak bizonyult a szélsőséges csoportok tevékenységei számára; mivel a Fezzan régió strukturálisan instabil, és hagyományosan a menekültek és a migránsok, valamint a kőolaj-, arany-, fegyver-, kábítószer-csempészet és az emberkereskedelem tranzitállomása Európa irányába; mivel a régiót etnikai és törzsi feszültségek jellemzik, amelyeket Kadhafi bukása és az ország erőforrásai feletti ellenőrzésre irányuló küzdelem csak megerősített; mivel Fezzan stabilizálása jelenti a kulcsot az egész ország stabilizálásához; |
| --- | --- |

AC.

mivel a politikai bizonytalanság és instabilitás miatt Líbia termékeny talajnak bizonyult a szélsőséges csoportok tevékenységei számára; mivel a Fezzan régió strukturálisan instabil, és hagyományosan a menekültek és a migránsok, valamint a kőolaj-, arany-, fegyver-, kábítószer-csempészet és az emberkereskedelem tranzitállomása Európa irányába; mivel a régiót etnikai és törzsi feszültségek jellemzik, amelyeket Kadhafi bukása és az ország erőforrásai feletti ellenőrzésre irányuló küzdelem csak megerősített; mivel Fezzan stabilizálása jelenti a kulcsot az egész ország stabilizálásához;

| AD. | mivel a líbiai helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak a konfliktusok megelőzésében és az alapvető közszolgáltatások lakosság számára való biztosításában; |
| --- | --- |

AD.

mivel a líbiai helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak a konfliktusok megelőzésében és az alapvető közszolgáltatások lakosság számára való biztosításában;

| AE. | mivel Derna városa 2018. május 7. óta egyre erősödő földi, légi és tüzérségi támadás alatt áll; mivel számos polgári személy vesztette életét, míg a segélyek és az orvosi segítségnyújtás bejutása korlátozott, és drámai a humanitárius helyzet; |
| --- | --- |

AE.

mivel Derna városa 2018. május 7. óta egyre erősödő földi, légi és tüzérségi támadás alatt áll; mivel számos polgári személy vesztette életét, míg a segélyek és az orvosi segítségnyújtás bejutása korlátozott, és drámai a humanitárius helyzet;

| AF. | mivel a Parlament hivatalos delegációja 2018. május 20–23. között hivatalos kiküldetésben járt Líbiában; |
| --- | --- |

AF.

mivel a Parlament hivatalos delegációja 2018. május 20–23. között hivatalos kiküldetésben járt Líbiában;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:






  a) | biztosítsák a lehető leghatározottabb támogatást az ENSZ Líbia stabilizálására és egy olyan politikai és inkluzív nemzeti megbékélési folyamatra irányuló, az ENSZ-főtitkár különleges képviselője, Ghassan Salamé által 2017 szeptemberében ismertetett líbiai cselekvési terve számára, amely lehetővé teszi valamennyi líbiai szereplő – köztük valamennyi törzsi entitás – számára a stabil és tartós politikai megállapodás elérését, megfelelően figyelembe véve ugyanakkor a nők és a kisebbségek részvételét; vegyék figyelembe az inkluzív konzultációs folyamatok eredményeit, amelyeket 2018. május 21-én terjesztettek az ENSZ BT elé; határozottan ítéljenek el minden olyan kísérletet, amely az ENSZ vezette békefolyamat aláásására irányul; folytassák a szoros együttműködést az ENSZ líbiai támogató missziójával (UNSMIL); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

biztosítsák a lehető leghatározottabb támogatást az ENSZ Líbia stabilizálására és egy olyan politikai és inkluzív nemzeti megbékélési folyamatra irányuló, az ENSZ-főtitkár különleges képviselője, Ghassan Salamé által 2017 szeptemberében ismertetett líbiai cselekvési terve számára, amely lehetővé teszi valamennyi líbiai szereplő – köztük valamennyi törzsi entitás – számára a stabil és tartós politikai megállapodás elérését, megfelelően figyelembe véve ugyanakkor a nők és a kisebbségek részvételét; vegyék figyelembe az inkluzív konzultációs folyamatok eredményeit, amelyeket 2018. május 21-én terjesztettek az ENSZ BT elé; határozottan ítéljenek el minden olyan kísérletet, amely az ENSZ vezette békefolyamat aláásására irányul; folytassák a szoros együttműködést az ENSZ líbiai támogató missziójával (UNSMIL);

| b) | fokozzák diplomáciai erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy támogassák az ENSZ-tervet, és segítséget nyújtsanak a líbiai kormánynak a politikai egyetértés megteremtésére, a biztonság garantálására és fennhatóságának a nemzetközileg elismert nemzeti egységkormány által ellenőrzött szűk területen túlra, Líbia egész területére történő kiterjesztésére irányuló erőfeszítései terén, miután ez az ország stabilizációját, újjáépítését és megbékélését előmozdító politikai megoldás, az államépítés és minden demokrácián, jogállamiságon és emberi jogokon alapuló békefenntartó művelet szükséges előfeltétele; biztosítsák a líbiai felelősségvállalást a stabilizációs folyamattal és a jövőbeli államformára vonatkozó döntéssel kapcsolatban; támogassák a közvetítéssel, vitarendezéssel és a tűzszünetekkel kapcsolatos helyi mechanizmusok és kapacitások erősítését az országban, illetve kapcsolják őket az ENSZ cselekvési tervéhez egy olyan következetes és integrált megközelítés részeként, amely konkrét és tartós eredményekhez vezet; |
| --- | --- |

b)

fokozzák diplomáciai erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy támogassák az ENSZ-tervet, és segítséget nyújtsanak a líbiai kormánynak a politikai egyetértés megteremtésére, a biztonság garantálására és fennhatóságának a nemzetközileg elismert nemzeti egységkormány által ellenőrzött szűk területen túlra, Líbia egész területére történő kiterjesztésére irányuló erőfeszítései terén, miután ez az ország stabilizációját, újjáépítését és megbékélését előmozdító politikai megoldás, az államépítés és minden demokrácián, jogállamiságon és emberi jogokon alapuló békefenntartó művelet szükséges előfeltétele; biztosítsák a líbiai felelősségvállalást a stabilizációs folyamattal és a jövőbeli államformára vonatkozó döntéssel kapcsolatban; támogassák a közvetítéssel, vitarendezéssel és a tűzszünetekkel kapcsolatos helyi mechanizmusok és kapacitások erősítését az országban, illetve kapcsolják őket az ENSZ cselekvési tervéhez egy olyan következetes és integrált megközelítés részeként, amely konkrét és tartós eredményekhez vezet;

| c) | támogassák az ENSZ ernyője alá tartozó több önkormányzatnál rendezett úgynevezett „városházi találkozókat” mint olyan ténylegesen alulról szerveződő megbékélési kezdeményezést, amelynek célja a különböző közösségek közötti párbeszéd ösztönzése, ezáltal konkrét módon hozzájárul a líbiai válság tartós és életképes rendezésének kidolgozásához, és elősegíti a polgári öntudat nemzeti kultúrájának kialakulását; |
| --- | --- |

c)

támogassák az ENSZ ernyője alá tartozó több önkormányzatnál rendezett úgynevezett „városházi találkozókat” mint olyan ténylegesen alulról szerveződő megbékélési kezdeményezést, amelynek célja a különböző közösségek közötti párbeszéd ösztönzése, ezáltal konkrét módon hozzájárul a líbiai válság tartós és életképes rendezésének kidolgozásához, és elősegíti a polgári öntudat nemzeti kultúrájának kialakulását;

| d) | dolgozzanak ki eszközöket az intézmények kiépítésének támogatására, a valódi civil társadalom felépítésére, a gazdaság beindítására, valamint a túlterhelt közszolgáltatásokról a magánszektor fenntartható fejlődésének támogatására való áttérésre, mivel ezek elengedhetetlenek az ország hosszú távú stabilitásának és fejlődésének biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

d)

dolgozzanak ki eszközöket az intézmények kiépítésének támogatására, a valódi civil társadalom felépítésére, a gazdaság beindítására, valamint a túlterhelt közszolgáltatásokról a magánszektor fenntartható fejlődésének támogatására való áttérésre, mivel ezek elengedhetetlenek az ország hosszú távú stabilitásának és fejlődésének biztosítása szempontjából;

| e) | támogassák egy olyan új alkotmányos rend kidolgozására irányuló líbiai erőfeszítéseket, amelynek magában kell foglalnia a kőolajkincs igazságos elosztására vonatkozó megoldást, valamint a feladatok és kötelezettségek világos felosztását egyrészről a történelmi régiók, másrészről pedig a mindenkori nemzeti kormány között; ne feledkezzenek meg arról, hogy ez az új alkotmány – amely az 1963-as módosított alkotmány egyes elemeire épülhetne – segítené azokat az erőfeszítéseket, amelyek az országos választások megrendezésére irányulnak, amelyeket a magas részvétel és a társadalmi elfogadottság, valamint a legitimitás biztosítása érdekében csak akkor lehet megtartani, ha az új alkotmányt elfogadták, és a szükséges feltételek megfelelő módon teljesülnek; |
| --- | --- |

e)

támogassák egy olyan új alkotmányos rend kidolgozására irányuló líbiai erőfeszítéseket, amelynek magában kell foglalnia a kőolajkincs igazságos elosztására vonatkozó megoldást, valamint a feladatok és kötelezettségek világos felosztását egyrészről a történelmi régiók, másrészről pedig a mindenkori nemzeti kormány között; ne feledkezzenek meg arról, hogy ez az új alkotmány – amely az 1963-as módosított alkotmány egyes elemeire épülhetne – segítené azokat az erőfeszítéseket, amelyek az országos választások megrendezésére irányulnak, amelyeket a magas részvétel és a társadalmi elfogadottság, valamint a legitimitás biztosítása érdekében csak akkor lehet megtartani, ha az új alkotmányt elfogadták, és a szükséges feltételek megfelelő módon teljesülnek;

| f) | továbbra is kezeljék kiemelten az uniós intézményeken belül azzal kapcsolatban folytatott munkát, hogy miként lehetne jobban kezelni a líbiai válság valamennyi aspektusát, és mely eszközöket és ágazatokat kellene bevonni, többek között nagyobb figyelmet szentelve a helyi dinamikáknak az országgal kapcsolatos eredményes átfogó megközelítés bevezetése érdekében, és egy szélesebb körű regionális stratégia keretében mutassanak fel valamennyi intézményt és a tagállamokat felölelő egységes célokat és kezdeményezést az összes részt vevő szereplő által hozott intézkedések koherenciájának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

továbbra is kezeljék kiemelten az uniós intézményeken belül azzal kapcsolatban folytatott munkát, hogy miként lehetne jobban kezelni a líbiai válság valamennyi aspektusát, és mely eszközöket és ágazatokat kellene bevonni, többek között nagyobb figyelmet szentelve a helyi dinamikáknak az országgal kapcsolatos eredményes átfogó megközelítés bevezetése érdekében, és egy szélesebb körű regionális stratégia keretében mutassanak fel valamennyi intézményt és a tagállamokat felölelő egységes célokat és kezdeményezést az összes részt vevő szereplő által hozott intézkedések koherenciájának biztosítása érdekében;

| g) | Tripoliban az uniós küldöttség ismételt létrehozása és a küldöttség állandó uniós személyzettel való ismételt ellátása révén javítsák a jelenlétüket és a láthatóságukat, valamint az országban kialakult helyzet összetettségének megértését; |
| --- | --- |

g)

Tripoliban az uniós küldöttség ismételt létrehozása és a küldöttség állandó uniós személyzettel való ismételt ellátása révén javítsák a jelenlétüket és a láthatóságukat, valamint az országban kialakult helyzet összetettségének megértését;

| h) | továbbra is hangsúlyozzák, hogy a líbiai válságot nem lehet katonai úton megoldani, erősítsék meg, hogy valamennyi líbiai félnek és fegyveres csoportnak be kell tartania a líbiai politikai megállapodás 42. cikkét, tiszteletben kell tartania a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi egyezmények elveit, valamint tartózkodnia kell az erőszakos retorikától és az erőszak alkalmazásától, le kell szerelnie, és el kell köteleznie magát a konfliktus békés rendezése mellett, ezáltal elkerülve a további károkat és az újabb halálos áldozatokat; úgy véli, hogy a tárgyalásoknak azt a célt kell szolgálniuk, hogy a nemzetközileg elismert inkluzív líbiai kormány fennhatósága alatt egyesítsék a líbiai biztonsági erőket az ország valamennyi térségéből egy polgári ellenőrzés alatt álló, az átláthatóságra és az elszámoltathatóságra, valamint Líbia nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek tiszteletben tartására garanciákat nyújtó nemzetbiztonsági struktúra felépítése érdekében, és el kell vezetniük egy olyan jegyzőkönyv aláírásához, amelyben a megkülönböztetésmentességre és az átláthatóságra vonatkozó Skhirat-elvek által vezérelt, egységes és átfogó lefegyverzési, leszerelési és visszailleszkedési (DDR) folyamat, valamint a biztonsági rendszer reformja keretében valamennyi fegyveres erő kötelezi magát az erő és az erőszak alkalmazásáról való lemondásra; úgy véli, hogy egy ilyen jegyzőkönyv aláírása várhatóan lehetővé teszi a békemegállapodás végrehajtását, előkészítve a szabad és tisztességes választások megrendezését, és várhatóan megteremti azokat a gazdasági és pénzügyi ösztönzőket, amelyek az új állam intézményeinek kiépítésére sarkallják az aláíró feleket; |
| --- | --- |

h)

továbbra is hangsúlyozzák, hogy a líbiai válságot nem lehet katonai úton megoldani, erősítsék meg, hogy valamennyi líbiai félnek és fegyveres csoportnak be kell tartania a líbiai politikai megállapodás 42. cikkét, tiszteletben kell tartania a nemzetközi humanitárius jog és a nemzetközi emberi jogi egyezmények elveit, valamint tartózkodnia kell az erőszakos retorikától és az erőszak alkalmazásától, le kell szerelnie, és el kell köteleznie magát a konfliktus békés rendezése mellett, ezáltal elkerülve a további károkat és az újabb halálos áldozatokat; úgy véli, hogy a tárgyalásoknak azt a célt kell szolgálniuk, hogy a nemzetközileg elismert inkluzív líbiai kormány fennhatósága alatt egyesítsék a líbiai biztonsági erőket az ország valamennyi térségéből egy polgári ellenőrzés alatt álló, az átláthatóságra és az elszámoltathatóságra, valamint Líbia nemzetközi emberi jogi kötelezettségeinek tiszteletben tartására garanciákat nyújtó nemzetbiztonsági struktúra felépítése érdekében, és el kell vezetniük egy olyan jegyzőkönyv aláírásához, amelyben a megkülönböztetésmentességre és az átláthatóságra vonatkozó Skhirat-elvek által vezérelt, egységes és átfogó lefegyverzési, leszerelési és visszailleszkedési (DDR) folyamat, valamint a biztonsági rendszer reformja keretében valamennyi fegyveres erő kötelezi magát az erő és az erőszak alkalmazásáról való lemondásra; úgy véli, hogy egy ilyen jegyzőkönyv aláírása várhatóan lehetővé teszi a békemegállapodás végrehajtását, előkészítve a szabad és tisztességes választások megrendezését, és várhatóan megteremti azokat a gazdasági és pénzügyi ösztönzőket, amelyek az új állam intézményeinek kiépítésére sarkallják az aláíró feleket;

| i) | tartsák szem előtt, hogy személyre szabott programokat kell kidolgozni az egyes személyek – és nem csoportok – számára a milíciákból a szokásos biztonsági apparátusba történő visszaintegrálás érdekében, így korlátozva a többirányú lojalitás kialakulását; |
| --- | --- |

i)

tartsák szem előtt, hogy személyre szabott programokat kell kidolgozni az egyes személyek – és nem csoportok – számára a milíciákból a szokásos biztonsági apparátusba történő visszaintegrálás érdekében, így korlátozva a többirányú lojalitás kialakulását;

| j) | ámogassák az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy 2018 végén – és az új alkotmány elfogadását követően – választásokat tartsanak Líbiában; támogassák különösen a szavazók regisztrálására irányuló erőfeszítéseket, miután egyelőre mindössze a választásra jogosultak mintegy 50%-át vették nyilvántartásba; gondoskodjanak a választásokat megelőzően egy átmeneti szabályozásról szóló megállapodás elfogadásáról a bizalom helyreállítása és ezáltal az új kormány nemzeti és nemzetközi legitimitásának megerősítése érdekében; támogassák technikai eszközökkel is az érvényes alkotmányos keret és a választási folyamat egésze megteremtésének folyamatát, az európai pénzügyi hozzájárulásokat egy olyan választási törvény elfogadásához kötve, amely a lehető legnagyobb mértékben megfelel a Velencei Bizottság által előírt nemzetközi elveknek; |
| --- | --- |

j)

ámogassák az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy 2018 végén – és az új alkotmány elfogadását követően – választásokat tartsanak Líbiában; támogassák különösen a szavazók regisztrálására irányuló erőfeszítéseket, miután egyelőre mindössze a választásra jogosultak mintegy 50%-át vették nyilvántartásba; gondoskodjanak a választásokat megelőzően egy átmeneti szabályozásról szóló megállapodás elfogadásáról a bizalom helyreállítása és ezáltal az új kormány nemzeti és nemzetközi legitimitásának megerősítése érdekében; támogassák technikai eszközökkel is az érvényes alkotmányos keret és a választási folyamat egésze megteremtésének folyamatát, az európai pénzügyi hozzájárulásokat egy olyan választási törvény elfogadásához kötve, amely a lehető legnagyobb mértékben megfelel a Velencei Bizottság által előírt nemzetközi elveknek;

| k) | gyakoroljanak nyomást azokra, akik hátráltatják a politikai béketárgyalásokat, továbbá ténylegesen juttassák érvényre az ENSZ Líbiára vonatkozó fegyverembargóját; vegyék fontolóra új szankciók bevezetését az illegális olajkereskedelem támogatóival szemben; |
| --- | --- |

k)

gyakoroljanak nyomást azokra, akik hátráltatják a politikai béketárgyalásokat, továbbá ténylegesen juttassák érvényre az ENSZ Líbiára vonatkozó fegyverembargóját; vegyék fontolóra új szankciók bevezetését az illegális olajkereskedelem támogatóival szemben;

| l) | fokozzák az együttműködést valamennyi nemzetközi szervezettel és a helyszínen jelen lévő más szereplőkkel a nemzetközi fellépés következetességének és konvergenciájának erősítése érdekében; fokozzák a regionális szereplőkkel és a szomszédos országokkal kapcsolatos diplomáciai erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy ezek hozzájáruljanak a líbiai válság pozitív rendezéséhez, összhangban az ENSZ cselekvési tervével, amely a válság rendezésének egyetlen lehetséges keretrendszere; támogassák a nemzeti konferencia jelenleg is zajló folyamatát Líbiában azzal a céllal, hogy a különböző líbiai pártok között megállapodás születhessen az átmenet megvalósításának következő lépéseiről; tántorítsák el a regionális szereplőket attól, hogy fontolóra vegyék bármilyen egy- vagy többoldalú katonai beavatkozás végrehajtását minden jogalap vagy a líbiai kormány politikai egyetértése nélkül; |
| --- | --- |

l)

fokozzák az együttműködést valamennyi nemzetközi szervezettel és a helyszínen jelen lévő más szereplőkkel a nemzetközi fellépés következetességének és konvergenciájának erősítése érdekében; fokozzák a regionális szereplőkkel és a szomszédos országokkal kapcsolatos diplomáciai erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy ezek hozzájáruljanak a líbiai válság pozitív rendezéséhez, összhangban az ENSZ cselekvési tervével, amely a válság rendezésének egyetlen lehetséges keretrendszere; támogassák a nemzeti konferencia jelenleg is zajló folyamatát Líbiában azzal a céllal, hogy a különböző líbiai pártok között megállapodás születhessen az átmenet megvalósításának következő lépéseiről; tántorítsák el a regionális szereplőket attól, hogy fontolóra vegyék bármilyen egy- vagy többoldalú katonai beavatkozás végrehajtását minden jogalap vagy a líbiai kormány politikai egyetértése nélkül;

| m) | támogassák jogalkotók, bírák és különleges ügyészek Líbiába való kiküldését, akik segíthetnek a Líbia terrorizmusellenes törvényeinek felülvizsgálatában, továbbá gondoskodjanak arról, hogy kellően fel legyenek készülve a terrorizmusellenes ügyek jogállamisággal összhangban történő levezetésére és lebonyolítására; |
| --- | --- |

m)

támogassák jogalkotók, bírák és különleges ügyészek Líbiába való kiküldését, akik segíthetnek a Líbia terrorizmusellenes törvényeinek felülvizsgálatában, továbbá gondoskodjanak arról, hogy kellően fel legyenek készülve a terrorizmusellenes ügyek jogállamisággal összhangban történő levezetésére és lebonyolítására;

| n) | vizsgálják meg a líbiai válságot tágabb, regionális és pánafrikai összefüggésben, szem előtt tartva Líbia kulcsfontosságú szerepét Észak-Afrika, a Száhel-övezet és a Földközi-tenger térségének stabilitása szempontjából; támogassák és mozdítsák elő Líbia együttműködését Száhel-övezetben található szomszédaival; e szemlélet részeként vegyék figyelembe a líbiai helyzet hatását az EU előtt álló dinamikákra és kihívásokra; dolgozzanak ki regionális és pánafrikai szempontokat is figyelembe vevő átfogó politikát Líbia tekintetében, amely magában foglalja a tágabb értelemben vett fejlesztési, biztonsági és migrációs politikákat, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmét és a terrorizmus elleni fellépést, valamint a rabszolgaság és a kizsákmányolás elleni küzdelmet; gondoskodjanak arról, hogy a konkrét eredmények elérése érdekében többek között a következő többéves pénzügyi keret révén biztosítsanak elegendő pénzeszközöket e politika végrehajtására; tartsák fenn és lehetőség szerint erősítsék meg az együttműködést a NATO Sea Guardian művelete és az EUNAVFOR MED Sophia művelete között; |
| --- | --- |

n)

vizsgálják meg a líbiai válságot tágabb, regionális és pánafrikai összefüggésben, szem előtt tartva Líbia kulcsfontosságú szerepét Észak-Afrika, a Száhel-övezet és a Földközi-tenger térségének stabilitása szempontjából; támogassák és mozdítsák elő Líbia együttműködését Száhel-övezetben található szomszédaival; e szemlélet részeként vegyék figyelembe a líbiai helyzet hatását az EU előtt álló dinamikákra és kihívásokra; dolgozzanak ki regionális és pánafrikai szempontokat is figyelembe vevő átfogó politikát Líbia tekintetében, amely magában foglalja a tágabb értelemben vett fejlesztési, biztonsági és migrációs politikákat, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmét és a terrorizmus elleni fellépést, valamint a rabszolgaság és a kizsákmányolás elleni küzdelmet; gondoskodjanak arról, hogy a konkrét eredmények elérése érdekében többek között a következő többéves pénzügyi keret révén biztosítsanak elegendő pénzeszközöket e politika végrehajtására; tartsák fenn és lehetőség szerint erősítsék meg az együttműködést a NATO Sea Guardian művelete és az EUNAVFOR MED Sophia művelete között;

| o) | biztosítsák az állandó és aktív részvételt a terrorizmus és az emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó erőfeszítésekben, nem csak a hírszerzési integráció, a pénzügyi együttműködés és a taktikai támogatás révén, hanem az egészségügyre és az oktatásra vonatkozó szociális és oktatási programokon keresztül is, amelyek támogatják a szociális szereplők és kulcsfontosságú véleményformálók képzését és alkalmazását az erőszakos szélsőségesség elleni fellépés, valamint az együttélés és a békés együttműködés üzenetének terjesztése céljából; |
| --- | --- |

o)

biztosítsák az állandó és aktív részvételt a terrorizmus és az emberkereskedelem elleni küzdelmet célzó erőfeszítésekben, nem csak a hírszerzési integráció, a pénzügyi együttműködés és a taktikai támogatás révén, hanem az egészségügyre és az oktatásra vonatkozó szociális és oktatási programokon keresztül is, amelyek támogatják a szociális szereplők és kulcsfontosságú véleményformálók képzését és alkalmazását az erőszakos szélsőségesség elleni fellépés, valamint az együttélés és a békés együttműködés üzenetének terjesztése céljából;

| p) | tartsák szem előtt, hogy bár az Iszlám Állam jelentősen meggyengült Líbiában, a szélsőségesség új, például a madhalisták által képviselt formái bukkantak fel az országban; emlékeztessenek arra, hogy az országban a radikális militáns jelenlétre adható leghatékonyabb válasz végső soron olyan inkluzív belföldi intézmények létrehozásában rejlik, amelyek képesek a jogállamiság fenntartására, a közszolgáltatások biztosítására és a helyi biztonság megőrzésére, valamint hatékonyan felveszik a harcot az ország és a szélesebb térség stabilitását fenyegető csoportokkal; |
| --- | --- |

p)

tartsák szem előtt, hogy bár az Iszlám Állam jelentősen meggyengült Líbiában, a szélsőségesség új, például a madhalisták által képviselt formái bukkantak fel az országban; emlékeztessenek arra, hogy az országban a radikális militáns jelenlétre adható leghatékonyabb válasz végső soron olyan inkluzív belföldi intézmények létrehozásában rejlik, amelyek képesek a jogállamiság fenntartására, a közszolgáltatások biztosítására és a helyi biztonság megőrzésére, valamint hatékonyan felveszik a harcot az ország és a szélesebb térség stabilitását fenyegető csoportokkal;

| q) | a 2017. július 25-i párizsi nyilatkozattal összhangban biztosítsák, hogy az uniós pénzeszközöket ténylegesen annak érdekében használják fel, hogy garantálják a kormányközi koordinációt a közhasznú infrastruktúra uniós stabilizációs eszközökön keresztül történő helyreállítása terén; kezeljék kiemelten azon projektek és kezdeményezések finanszírozását, amelyek az elszámoltathatóságot és a demokratikus változást hirdető szereplőket támogatják, és előmozdítják azokat a nőket bevonó és a fiatalokkal együttműködő, helyi beágyazottságú párbeszédet, megbékélést és konfliktusrendezési mechanizmusokat, amelyek célja, hogy visszatartsa őket a bűncselekményektől, például az embercsempészetben és emberkereskedelemben részt vevő milíciákhoz való csatlakozástól; folytassák a civil társadalom, különösen az emberijog-védők erősítését, valamint elsősorban az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközön és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön keresztül támogassák a politikai folyamatot, a biztonságot és a közvetítői tevékenységeket; a megbékéléssel, a stabilizációval és a biztonság helyreállításával kapcsolatos kihívások jobb kezelése érdekében mozdítsák elő a képviseleti kormányzás helyi és nemzeti szintű megvalósítását; gondoskodjanak arról, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alapból származó pénzek csak akkor kerüljenek odaítélésre, ha eredeti célkitűzéseit betartják, és ezt a helyi hatóságok és a kedvezményezettek megbízható elemzése és ezt követő értékelése kíséri; |
| --- | --- |

q)

a 2017. július 25-i párizsi nyilatkozattal összhangban biztosítsák, hogy az uniós pénzeszközöket ténylegesen annak érdekében használják fel, hogy garantálják a kormányközi koordinációt a közhasznú infrastruktúra uniós stabilizációs eszközökön keresztül történő helyreállítása terén; kezeljék kiemelten azon projektek és kezdeményezések finanszírozását, amelyek az elszámoltathatóságot és a demokratikus változást hirdető szereplőket támogatják, és előmozdítják azokat a nőket bevonó és a fiatalokkal együttműködő, helyi beágyazottságú párbeszédet, megbékélést és konfliktusrendezési mechanizmusokat, amelyek célja, hogy visszatartsa őket a bűncselekményektől, például az embercsempészetben és emberkereskedelemben részt vevő milíciákhoz való csatlakozástól; folytassák a civil társadalom, különösen az emberijog-védők erősítését, valamint elsősorban az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközön és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközön keresztül támogassák a politikai folyamatot, a biztonságot és a közvetítői tevékenységeket; a megbékéléssel, a stabilizációval és a biztonság helyreállításával kapcsolatos kihívások jobb kezelése érdekében mozdítsák elő a képviseleti kormányzás helyi és nemzeti szintű megvalósítását; gondoskodjanak arról, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alapból származó pénzek csak akkor kerüljenek odaítélésre, ha eredeti célkitűzéseit betartják, és ezt a helyi hatóságok és a kedvezményezettek megbízható elemzése és ezt követő értékelése kíséri;

| r) | támogassák a településeket az alapvető szolgáltatások nyújtásában és a helyi irányítás kiépítésében; biztosítsák az alapvető életszínvonalat a lakosság számára, szem előtt tartva, hogy a helyi politikai és gazdasági rendszer jobb megértése döntő fontosságú a megbékélés folyamatának az emberekkel való elfogadtatásában és az illegális kereskedelem elleni küzdelemben; biztosítsák, hogy az uniós pénzeszközöket ténylegesen olyan projektekre használják fel, amelyek segítik a líbiai lakosságot és civil társadalmat; mozdítsák elő a civil társadalmi szervezetek és a helyi kormányzati szervek közötti kommunikációt; |
| --- | --- |

r)

támogassák a településeket az alapvető szolgáltatások nyújtásában és a helyi irányítás kiépítésében; biztosítsák az alapvető életszínvonalat a lakosság számára, szem előtt tartva, hogy a helyi politikai és gazdasági rendszer jobb megértése döntő fontosságú a megbékélés folyamatának az emberekkel való elfogadtatásában és az illegális kereskedelem elleni küzdelemben; biztosítsák, hogy az uniós pénzeszközöket ténylegesen olyan projektekre használják fel, amelyek segítik a líbiai lakosságot és civil társadalmat; mozdítsák elő a civil társadalmi szervezetek és a helyi kormányzati szervek közötti kommunikációt;

| s) | támogassák az olyan kezdeményezéseket, amelyek például létrehozták a Miszrata–Tawerga Megbékélési Bizottságot, amelynek keretében Miszrata és Tawerga városa a békés egymás mellett élésen alapuló megállapodást kötött, megnyitva az utat a Tawergát elhagyni kényszerült lakosság hazatérése előtt; |
| --- | --- |

s)

támogassák az olyan kezdeményezéseket, amelyek például létrehozták a Miszrata–Tawerga Megbékélési Bizottságot, amelynek keretében Miszrata és Tawerga városa a békés egymás mellett élésen alapuló megállapodást kötött, megnyitva az utat a Tawergát elhagyni kényszerült lakosság hazatérése előtt;

| t) | ösztönözzék tovább a líbiai intézményeket arra, hogy eredményesebben és átláthatóbban munkálkodjanak valamennyi líbiai életkörülményeinek javítása érdekében, többek között a kiemelt fontosságú közszolgáltatások helyreállítása és a közhasznú infrastruktúrák újjáépítése útján, erősítsék az ország gazdasági kormányzását, rendezzék a likviditási válságot, és hajtsák végre a nemzetközi pénzügyi szervezetek által kért szükséges pénzügyi és gazdasági reformokat a gazdasági fellendülés és a stabilizáció elősegítése érdekében; nyújtsanak segítséget az ország számára egy minden líbiai számára eredményeket jelentő piaci alapú gazdaság létrehozásában; sürgessék a líbiai hatóságokat annak biztosítására, hogy a természeti erőforrásokból befolyó bevételeket és az abból származó előnyöket a teljes lakosság javára használják fel, a helyi szintet is beleértve; szólítsák fel a líbiai hatóságokat, hogy a belföldi kitermelői ágazatban vállaljanak kötelezettséget az átláthatóság magas szintjének biztosítására, és különösen a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) követelményrendszeréhez való mielőbbi csatlakozásra; segítsék a líbiai hatóságokat minden olyan illegális tevékenység elleni harcban, amely a Líbiáról szóló 1973 (2011) sz. határozat alapján létrehozott szakértői bizottság által nemrégiben készített időközi jelentés szerint gúzsba köti a nemzetgazdaságot; |
| --- | --- |

t)

ösztönözzék tovább a líbiai intézményeket arra, hogy eredményesebben és átláthatóbban munkálkodjanak valamennyi líbiai életkörülményeinek javítása érdekében, többek között a kiemelt fontosságú közszolgáltatások helyreállítása és a közhasznú infrastruktúrák újjáépítése útján, erősítsék az ország gazdasági kormányzását, rendezzék a likviditási válságot, és hajtsák végre a nemzetközi pénzügyi szervezetek által kért szükséges pénzügyi és gazdasági reformokat a gazdasági fellendülés és a stabilizáció elősegítése érdekében; nyújtsanak segítséget az ország számára egy minden líbiai számára eredményeket jelentő piaci alapú gazdaság létrehozásában; sürgessék a líbiai hatóságokat annak biztosítására, hogy a természeti erőforrásokból befolyó bevételeket és az abból származó előnyöket a teljes lakosság javára használják fel, a helyi szintet is beleértve; szólítsák fel a líbiai hatóságokat, hogy a belföldi kitermelői ágazatban vállaljanak kötelezettséget az átláthatóság magas szintjének biztosítására, és különösen a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) követelményrendszeréhez való mielőbbi csatlakozásra; segítsék a líbiai hatóságokat minden olyan illegális tevékenység elleni harcban, amely a Líbiáról szóló 1973 (2011) sz. határozat alapján létrehozott szakértői bizottság által nemrégiben készített időközi jelentés szerint gúzsba köti a nemzetgazdaságot;

| u) | továbbra is határozottan ítéljék el az emberi jogi visszaélések és a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteit, és fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy humanitárius segítséget nyújtsanak a szükséget szenvedő lakosság és az ország minden része számára, elsősorban az egészségügyi ellátás és az energetikai létesítmények tekintetében; növeljék a humanitárius pénzügyi támogatás eredményességét, és erősítsék a helyszínen tevékenykedő humanitárius szervezetek támogatását és a velük folytatott együttműködést; ítéljék el a civil társadalom mozgásterének szűkítésére irányuló számtalan és folyamatosan növekvő számú kísérletet, amely elsősorban elnyomó jogi keretrendszeren, valamint az emberijog-védőket és a bírói testületet érő támadásokon keresztül valósul meg; kérjék fel az Afrikai Uniót, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy folytassák az együttműködést, és hozzanak határozott intézkedéseket annak érdekében, hogy azonnal véget vessenek az emberi jogok megsértésének ezen eseteinek; erősítsék meg a civil társadalmat, és támogassák a helyi médiák fejlődését és függetlenségét; |
| --- | --- |

u)

továbbra is határozottan ítéljék el az emberi jogi visszaélések és a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteit, és fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy humanitárius segítséget nyújtsanak a szükséget szenvedő lakosság és az ország minden része számára, elsősorban az egészségügyi ellátás és az energetikai létesítmények tekintetében; növeljék a humanitárius pénzügyi támogatás eredményességét, és erősítsék a helyszínen tevékenykedő humanitárius szervezetek támogatását és a velük folytatott együttműködést; ítéljék el a civil társadalom mozgásterének szűkítésére irányuló számtalan és folyamatosan növekvő számú kísérletet, amely elsősorban elnyomó jogi keretrendszeren, valamint az emberijog-védőket és a bírói testületet érő támadásokon keresztül valósul meg; kérjék fel az Afrikai Uniót, az ENSZ-t és az Európai Uniót, hogy folytassák az együttműködést, és hozzanak határozott intézkedéseket annak érdekében, hogy azonnal véget vessenek az emberi jogok megsértésének ezen eseteinek; erősítsék meg a civil társadalmat, és támogassák a helyi médiák fejlődését és függetlenségét;

| v) | fokozzák az UNHCR Unió által finanszírozott vészhelyzeti evakuálási mechanizmusával kapcsolatos erőfeszítéseket, amely a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő és védelemre szoruló menekültek közül mintegy 1 000 fő evakuálását tette lehetővé Líbiából; ösztönözzék a líbiai feleket arra, hogy bővítsék azon nemzetiségek számát, amelyek számára Líbia jelenleg lehetővé teszi az UNHCR-rel való együttműködést; |
| --- | --- |

v)

fokozzák az UNHCR Unió által finanszírozott vészhelyzeti evakuálási mechanizmusával kapcsolatos erőfeszítéseket, amely a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő és védelemre szoruló menekültek közül mintegy 1 000 fő evakuálását tette lehetővé Líbiából; ösztönözzék a líbiai feleket arra, hogy bővítsék azon nemzetiségek számát, amelyek számára Líbia jelenleg lehetővé teszi az UNHCR-rel való együttműködést;

| w) | foglalkozzanak a Líbián keresztüli és Líbiából induló irreguláris migráció kérdésével, szem előtt tartva, hogy olyan hosszú távú, eredményes és életképes megoldásra van szükség, amely foglalkozik az afrikai migráció kiváltó okainak a származási és tranzitországokban való kezelésével, és meghatározza a jelenleg a szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmuson keresztüli áttelepítéseken, illetve a közvetlen áttelepítéseken alapuló nemzetközi migrációs folyamatok jogalapját; összpontosítsák az EU erőfeszítéseit a Líbiában tartózkodó migránsok védelmére; segítsék a líbiai hatóságokat abban, hogy biztosítsák a belső menekültek hazatérését, és támogassák a helyi közösségeket a kihívások kezelésében, garantálva ugyanakkor, hogy a belső menekültek hazatérése ne merüljön ki pusztán a visszatérés jogáért cserébe a különböző milíciák számára előnyös pénzügyi kompenzáció folyósításában; figyelmeztessék a nemzetközi közösséget arra, hogy a Líbiában és a száhel-szaharai térségben felmerülő fejlesztési és biztonsági kihívások kezelése érdekében intézkedésekre, többek között az emberkereskedelem és a migránscsempészet elleni fellépést szolgáló eszközökre van szükség; biztosítsák, hogy a csempészet és az emberkereskedelem elleni fellépést szolgáló intézkedések a régió gazdasági fejlődése érdekében ne akadályozzák a mozgás szabadságát; |
| --- | --- |

w)

foglalkozzanak a Líbián keresztüli és Líbiából induló irreguláris migráció kérdésével, szem előtt tartva, hogy olyan hosszú távú, eredményes és életképes megoldásra van szükség, amely foglalkozik az afrikai migráció kiváltó okainak a származási és tranzitországokban való kezelésével, és meghatározza a jelenleg a szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmuson keresztüli áttelepítéseken, illetve a közvetlen áttelepítéseken alapuló nemzetközi migrációs folyamatok jogalapját; összpontosítsák az EU erőfeszítéseit a Líbiában tartózkodó migránsok védelmére; segítsék a líbiai hatóságokat abban, hogy biztosítsák a belső menekültek hazatérését, és támogassák a helyi közösségeket a kihívások kezelésében, garantálva ugyanakkor, hogy a belső menekültek hazatérése ne merüljön ki pusztán a visszatérés jogáért cserébe a különböző milíciák számára előnyös pénzügyi kompenzáció folyósításában; figyelmeztessék a nemzetközi közösséget arra, hogy a Líbiában és a száhel-szaharai térségben felmerülő fejlesztési és biztonsági kihívások kezelése érdekében intézkedésekre, többek között az emberkereskedelem és a migránscsempészet elleni fellépést szolgáló eszközökre van szükség; biztosítsák, hogy a csempészet és az emberkereskedelem elleni fellépést szolgáló intézkedések a régió gazdasági fejlődése érdekében ne akadályozzák a mozgás szabadságát;

| x) | fokozzák az EU, az Afrikai Unió és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy a Líbiában tartózkodó migránsok és menekültek jobb védelemben részesüljenek, különös figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb személyekre; alaposan és haladéktalanul vizsgálják ki a migránsokkal és menekültekkel szemben bűnözői csoportok által Líbiában elkövetett bántalmazásokkal és embertelen bánásmóddal kapcsolatos állításokat, valamint a rabszolgatartással kapcsolatos vádakat; dolgozzanak ki kezdeményezéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák minden ilyen incidens jövőbeli előfordulását; javítsák az idegenrendészeti fogdákban tartott menekültek és migránsok körülményeit, és sürgessék a líbiai hatóságokat, hogy mielőbb zárják be azokat a létesítményeket, amelyek esetében megállapítást nyer, hogy nem felelnek meg a nemzetközi normáknak; folytassák és fokozzák a támogatott önkéntes hazatérésre és az áttelepítésre irányuló, az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval együttműködve végrehajtott erőfeszítéseket, ezzel összefüggésben kiemelve a „kilépő vízumokra” vonatkozó líbiai előírás eltörlésének fontosságát; ösztönözzék a líbiai hatóságokat, hogy hagyjanak fel az önkényes fogva tartásokkal és kerüljék a kiszolgáltatott személyek, különösen a gyermekek fogva tartását; gondoskodjanak arról, hogy a migránsokkal a nemzetközi emberi jogi normák maradéktalan tiszteletben tartásával bánjanak, és e célra bocsássák rendelkezésre a szükséges támogatást az EU költségvetéséből; hívják fel Líbiát, hogy írja alá és ratifikálja a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezményt és annak 1967. évi jegyzőkönyvét; biztosítsák, hogy az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM), az EUNAVFOR MED Sophia művelet és a Frontex Themis művelete együttesen összpontosítson a jogellenes tevékenységek, ezen belül a Földközi-tenger középső térségében zajló migránscsempészet, emberkereskedelem és terrorizmus felszámolásának mikéntjére; biztosítsák, hogy az EUBAM megbízatásával összhangban továbbra is aktívan együttműködjön a líbiai hatóságokkal, illetve segítséget nyújtson számukra a határigazgatáshoz, bűnüldözéshez és a tágabb értelemben vett büntető igazságszolgáltatási rendszerhez kapcsolódó kiemelt területeken; |
| --- | --- |

x)

fokozzák az EU, az Afrikai Unió és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy a Líbiában tartózkodó migránsok és menekültek jobb védelemben részesüljenek, különös figyelmet fordítva a legkiszolgáltatottabb személyekre; alaposan és haladéktalanul vizsgálják ki a migránsokkal és menekültekkel szemben bűnözői csoportok által Líbiában elkövetett bántalmazásokkal és embertelen bánásmóddal kapcsolatos állításokat, valamint a rabszolgatartással kapcsolatos vádakat; dolgozzanak ki kezdeményezéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák minden ilyen incidens jövőbeli előfordulását; javítsák az idegenrendészeti fogdákban tartott menekültek és migránsok körülményeit, és sürgessék a líbiai hatóságokat, hogy mielőbb zárják be azokat a létesítményeket, amelyek esetében megállapítást nyer, hogy nem felelnek meg a nemzetközi normáknak; folytassák és fokozzák a támogatott önkéntes hazatérésre és az áttelepítésre irányuló, az ENSZ-szel és az Afrikai Unióval együttműködve végrehajtott erőfeszítéseket, ezzel összefüggésben kiemelve a „kilépő vízumokra” vonatkozó líbiai előírás eltörlésének fontosságát; ösztönözzék a líbiai hatóságokat, hogy hagyjanak fel az önkényes fogva tartásokkal és kerüljék a kiszolgáltatott személyek, különösen a gyermekek fogva tartását; gondoskodjanak arról, hogy a migránsokkal a nemzetközi emberi jogi normák maradéktalan tiszteletben tartásával bánjanak, és e célra bocsássák rendelkezésre a szükséges támogatást az EU költségvetéséből; hívják fel Líbiát, hogy írja alá és ratifikálja a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezményt és annak 1967. évi jegyzőkönyvét; biztosítsák, hogy az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM), az EUNAVFOR MED Sophia művelet és a Frontex Themis művelete együttesen összpontosítson a jogellenes tevékenységek, ezen belül a Földközi-tenger középső térségében zajló migránscsempészet, emberkereskedelem és terrorizmus felszámolásának mikéntjére; biztosítsák, hogy az EUBAM megbízatásával összhangban továbbra is aktívan együttműködjön a líbiai hatóságokkal, illetve segítséget nyújtson számukra a határigazgatáshoz, bűnüldözéshez és a tágabb értelemben vett büntető igazságszolgáltatási rendszerhez kapcsolódó kiemelt területeken;

| y) | fejlesszék tovább a líbiai területekre irányuló és az onnan kiinduló, valamint a Líbia területén és annak partjainál megvalósuló embercsempészet és emberkereskedelem elleni erőfeszítéseiket, amelyek aláássák a líbiai stabilizációs folyamatot, és ezrek életét veszélyeztetik; ebben az értelemben biztosítsák az e problémákkal szembeni fellépéshez nyújtott uniós hozzájárulás folyamatosságát, amelynek keretében segítséget nyújtanak a líbiai partnereknek a szárazföldi és tengeri határok biztosításához régóta szükséges kapacitás kiépítéséhez, és együttműködnek a líbiai hatóságokkal egy átfogó határigazgatási stratégia bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

y)

fejlesszék tovább a líbiai területekre irányuló és az onnan kiinduló, valamint a Líbia területén és annak partjainál megvalósuló embercsempészet és emberkereskedelem elleni erőfeszítéseiket, amelyek aláássák a líbiai stabilizációs folyamatot, és ezrek életét veszélyeztetik; ebben az értelemben biztosítsák az e problémákkal szembeni fellépéshez nyújtott uniós hozzájárulás folyamatosságát, amelynek keretében segítséget nyújtanak a líbiai partnereknek a szárazföldi és tengeri határok biztosításához régóta szükséges kapacitás kiépítéséhez, és együttműködnek a líbiai hatóságokkal egy átfogó határigazgatási stratégia bevezetése érdekében;

| z) | támogassák, hogy áttelepítési lehetőségek vagy a biztonságos hazatérés megkönnyítése, valamint az UNHCR és az IOM számára e célból nyújtott fokozott támogatás révén tartós megoldást találjanak Líbián belül a több mint 180 000, lakóhelyét elhagyni kényszerült személy, köztük Tawargha városa – becslések szerint – 40 000 korábbi lakosa számára; |
| --- | --- |

z)

támogassák, hogy áttelepítési lehetőségek vagy a biztonságos hazatérés megkönnyítése, valamint az UNHCR és az IOM számára e célból nyújtott fokozott támogatás révén tartós megoldást találjanak Líbián belül a több mint 180 000, lakóhelyét elhagyni kényszerült személy, köztük Tawargha városa – becslések szerint – 40 000 korábbi lakosa számára;

| aa) | foglalkozzanak a nemzetközi bűnszervezetek és a terrorista csoportok tevékenységeinek összefonódásával, alapos vizsgálatokat folytatva különösen a konfliktusok idején elkövetett emberkereskedelemről és nemi erőszakokról; |
| --- | --- |

aa)

foglalkozzanak a nemzetközi bűnszervezetek és a terrorista csoportok tevékenységeinek összefonódásával, alapos vizsgálatokat folytatva különösen a konfliktusok idején elkövetett emberkereskedelemről és nemi erőszakokról;

| ab) | támogassák a líbiai parti őrséggel való együttműködést, amely 2017. január és október vége között a líbiai felségvizeken közel 19 000 migráns kimentését tette lehetővé; nyújtsanak segítséget a líbiai hatóságoknak a kutatási-mentési területük hivatalos bejelentésében, hogy a kiszállás tekintetében világos és egységes műveleti eljárásokat vezethessenek be, valamint biztosítsák a líbiai parti őrség megfigyelőrendszerének működését annak érdekében, hogy létrehozzanak egy egyértelmű és átlátható nyilvántartást minden Líbiában partra szálló személyről, gondoskodva a nemzetközi humanitárius normákkal összhangban lévő megfelelő ellátásukról; továbbra is működjenek együtt a líbiai hatóságokkal a kutatási és mentési kapacitás növelése céljából létrehozandó tengeri mentést koordináló líbiai központ előkészületeinek felgyorsítása érdekében; gondoskodjanak arról, hogy folytatódjanak a nemzetközi védelemről, a menekültjogról és az emberi jogokról szóló szakmai képzések, amelyeket az IOM és az UNHCR nyújtott a líbiai parti őrségnek; |
| --- | --- |

ab)

támogassák a líbiai parti őrséggel való együttműködést, amely 2017. január és október vége között a líbiai felségvizeken közel 19 000 migráns kimentését tette lehetővé; nyújtsanak segítséget a líbiai hatóságoknak a kutatási-mentési területük hivatalos bejelentésében, hogy a kiszállás tekintetében világos és egységes műveleti eljárásokat vezethessenek be, valamint biztosítsák a líbiai parti őrség megfigyelőrendszerének működését annak érdekében, hogy létrehozzanak egy egyértelmű és átlátható nyilvántartást minden Líbiában partra szálló személyről, gondoskodva a nemzetközi humanitárius normákkal összhangban lévő megfelelő ellátásukról; továbbra is működjenek együtt a líbiai hatóságokkal a kutatási és mentési kapacitás növelése céljából létrehozandó tengeri mentést koordináló líbiai központ előkészületeinek felgyorsítása érdekében; gondoskodjanak arról, hogy folytatódjanak a nemzetközi védelemről, a menekültjogról és az emberi jogokról szóló szakmai képzések, amelyeket az IOM és az UNHCR nyújtott a líbiai parti őrségnek;

| ac) | növeljék a humanitárius és polgári segítségnyújtást a líbiai lakosság szenvedéseinek enyhítése és a líbiai konfliktus által nagy mértékben sújtott személyek legsürgetőbb szükségleteinek kielégítése érdekében – különösen a leginkább sújtott térségekben –, továbbá álljanak készen arra, hogy reagáljanak a helyzet további súlyosbodására; sürgeti az Európai Uniót, hogy támogassa a civil társadalmi szervezetek, különösen a nők védelmével foglalkozó csoportok szerepvállalását azzal a céllal, hogy erőszakmentes megoldást találjanak az országban fennálló többféle válságra; |
| --- | --- |

ac)

növeljék a humanitárius és polgári segítségnyújtást a líbiai lakosság szenvedéseinek enyhítése és a líbiai konfliktus által nagy mértékben sújtott személyek legsürgetőbb szükségleteinek kielégítése érdekében – különösen a leginkább sújtott térségekben –, továbbá álljanak készen arra, hogy reagáljanak a helyzet további súlyosbodására; sürgeti az Európai Uniót, hogy támogassa a civil társadalmi szervezetek, különösen a nők védelmével foglalkozó csoportok szerepvállalását azzal a céllal, hogy erőszakmentes megoldást találjanak az országban fennálló többféle válságra;

| ad) | bocsássák rendelkezésre a menekültek segítéséhez szükséges összes pénzügyi és humán erőforrást, hogy megfelelő humanitárius segítségnyújtást biztosítsanak azok számára, akik lakóhelyük elhagyására kényszerültek annak érdekében, hogy kezeljék a líbiai humanitárius válságot, amelynek következtében emberek ezrei kényszerültek elmenekülni az országból; |
| --- | --- |

ad)

bocsássák rendelkezésre a menekültek segítéséhez szükséges összes pénzügyi és humán erőforrást, hogy megfelelő humanitárius segítségnyújtást biztosítsanak azok számára, akik lakóhelyük elhagyására kényszerültek annak érdekében, hogy kezeljék a líbiai humanitárius válságot, amelynek következtében emberek ezrei kényszerültek elmenekülni az országból;

| ae) | fokozzák a migránscsempészettel és az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok felszámolására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és fokozzák e bűncselekmény leküzdésére és az elkövetők bíróság elé állítására irányuló erőfeszítéseket; folytassák és fokozzák az emberkereskedők és a csempészek üzleti modelljének megzavarására, a líbiai parti őrség kapacitásának fejlesztésére és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyverembargóra és az illegális olajkereskedelemre vonatkozó határozatai végrehajtásának támogatására irányuló EUNAVFOR MED Sophia műveletet; továbbra is nyújtsanak támogatást Líbia számára a polgári KBVP-missziókon keresztül; növeljék a vészhelyzetbe került személyek felkutatásával és mentésével összefüggő kapacitásokat és az összes állam által telepítendő kapacitásokat, és ismerjék el a magánszereplők és nem kormányzati szervezetek által a tengeri és szárazföldi mentési műveletek hatályos nemzetközi jogi keretet és biztonsági aggályokat szem előtt tartó végrehajtása révén nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

ae)

fokozzák a migránscsempészettel és az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok felszámolására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, és fokozzák e bűncselekmény leküzdésére és az elkövetők bíróság elé állítására irányuló erőfeszítéseket; folytassák és fokozzák az emberkereskedők és a csempészek üzleti modelljének megzavarására, a líbiai parti őrség kapacitásának fejlesztésére és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyverembargóra és az illegális olajkereskedelemre vonatkozó határozatai végrehajtásának támogatására irányuló EUNAVFOR MED Sophia műveletet; továbbra is nyújtsanak támogatást Líbia számára a polgári KBVP-missziókon keresztül; növeljék a vészhelyzetbe került személyek felkutatásával és mentésével összefüggő kapacitásokat és az összes állam által telepítendő kapacitásokat, és ismerjék el a magánszereplők és nem kormányzati szervezetek által a tengeri és szárazföldi mentési műveletek hatályos nemzetközi jogi keretet és biztonsági aggályokat szem előtt tartó végrehajtása révén nyújtott támogatást;

| af) | erősítsék meg a Nemzetközi Büntetőbíróságnak az emberi jogok Líbiában jelenleg is zajló megsértésével kapcsolatos mandátumát, emlékeztetve arra, hogy a nemzetközi számonkérési mechanizmusok, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság és az egyetemes joghatóság, fontos szerepet játszanak a béketerv olyan keretrendszeren belüli végrehajtásában, amely meghatározza azokat a lépéseket, amelyek Líbiában az elszámoltathatóságot és az emberi jogok való tiszteletben tartását szolgálják; támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy bíróság elé állítsák az atrocitásokkal járó bűncselekmények elkövetőit; támogassák az ENSZ líbiai különmegbízottját a 2017 novemberében a nemzetközi közösséghez intézett, arra irányuló kérését illetően, hogy segítsék Líbiát a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos büntetlenség elleni küzdelemben, és mérlegeljék a közös törvényszékekkel kapcsolatos lehetőségeket; hívják fel az Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a nemzetközi mechanizmusokat, a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer számára biztosítva minden ahhoz szükséges eszközt, hogy megkezdhessék a korábbi és a folyamatban lévő súlyos jogsértések kivizsgálását, valamint támogassák a jövőbeli legitim líbiai hatóságokat abban, hogy e feladatukat önállóan is elláthassák; vegyék figyelembe, hogy a tisztességes bírósági tárgyalások igazságot szolgáltatnak az emberi jogok Líbia területén való megsértésének minden áldozata számára, ami megnyitja az utat a tartós megbékéléshez és békéhez; |
| --- | --- |

af)

erősítsék meg a Nemzetközi Büntetőbíróságnak az emberi jogok Líbiában jelenleg is zajló megsértésével kapcsolatos mandátumát, emlékeztetve arra, hogy a nemzetközi számonkérési mechanizmusok, mint a Nemzetközi Büntetőbíróság és az egyetemes joghatóság, fontos szerepet játszanak a béketerv olyan keretrendszeren belüli végrehajtásában, amely meghatározza azokat a lépéseket, amelyek Líbiában az elszámoltathatóságot és az emberi jogok való tiszteletben tartását szolgálják; támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy bíróság elé állítsák az atrocitásokkal járó bűncselekmények elkövetőit; támogassák az ENSZ líbiai különmegbízottját a 2017 novemberében a nemzetközi közösséghez intézett, arra irányuló kérését illetően, hogy segítsék Líbiát a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos büntetlenség elleni küzdelemben, és mérlegeljék a közös törvényszékekkel kapcsolatos lehetőségeket; hívják fel az Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a nemzetközi mechanizmusokat, a nemzeti igazságszolgáltatási rendszer számára biztosítva minden ahhoz szükséges eszközt, hogy megkezdhessék a korábbi és a folyamatban lévő súlyos jogsértések kivizsgálását, valamint támogassák a jövőbeli legitim líbiai hatóságokat abban, hogy e feladatukat önállóan is elláthassák; vegyék figyelembe, hogy a tisztességes bírósági tárgyalások igazságot szolgáltatnak az emberi jogok Líbia területén való megsértésének minden áldozata számára, ami megnyitja az utat a tartós megbékéléshez és békéhez;

| ag) | fejezzék ki aggodalmukat az Iszlám Állam és más terrorista csoportok növekvő líbiai jelenléte miatt, ami destabilizálja az országot, és fenyegeti a szomszédos országokat, valamint az Uniót is; |
| --- | --- |

ag)

fejezzék ki aggodalmukat az Iszlám Állam és más terrorista csoportok növekvő líbiai jelenléte miatt, ami destabilizálja az országot, és fenyegeti a szomszédos országokat, valamint az Uniót is;

| ah) | szólítsák fel különösen a líbiai hatóságokat és milíciákat, hogy biztosítsák a fogva tartási létesítményekhez való külső hozzáférést, különösen a migránsok számára fenntartott létesítmények esetében; |
| --- | --- |

ah)

szólítsák fel különösen a líbiai hatóságokat és milíciákat, hogy biztosítsák a fogva tartási létesítményekhez való külső hozzáférést, különösen a migránsok számára fenntartott létesítmények esetében;

| ai) | tisztázzák a Líbiai Beruházási Hatóság Unióban befagyasztott eszközei utáni részvényosztalékok kifizetésével, kötvényjövedelmekkel és kamatfizetésekkel kapcsolatos helyzetet; készítsenek részletes jelentést Kadhafi-vagyon után a 2011-es befagyasztás óta befolyt kamatok teljes összegéről, és állítsanak össze egy listát azokról a magánszemélyekről vagy jogalanyokról, akik ezekből a kamatfizetésekből részesültek; kiemelt ügyként foglalkozzanak az uniós szankciórendszerben e kérdéssel kapcsolatban esetlegesen fennálló joghézaggal kapcsolatos aggályokkal; |
| --- | --- |

ai)

tisztázzák a Líbiai Beruházási Hatóság Unióban befagyasztott eszközei utáni részvényosztalékok kifizetésével, kötvényjövedelmekkel és kamatfizetésekkel kapcsolatos helyzetet; készítsenek részletes jelentést Kadhafi-vagyon után a 2011-es befagyasztás óta befolyt kamatok teljes összegéről, és állítsanak össze egy listát azokról a magánszemélyekről vagy jogalanyokról, akik ezekből a kamatfizetésekből részesültek; kiemelt ügyként foglalkozzanak az uniós szankciórendszerben e kérdéssel kapcsolatban esetlegesen fennálló joghézaggal kapcsolatos aggályokkal;

| aj) | támogassák a Fezzan régió gazdasági fejlődésének előmozdítására és a törvényes gazdaság megteremtésére irányuló projekteket, szorosan együttműködve a különféle – különösen a migrációs útvonalak mellett található – önkormányzatokkal, hogy küzdeni lehessen a bűnözői hálózatok illegális tevékenységei és a terroristacsoportok erőszakos szélsőségessége ellen, különösen a fiatalok esetében alternatív jövedelemforrások megteremtése útján; |
| --- | --- |

aj)

támogassák a Fezzan régió gazdasági fejlődésének előmozdítására és a törvényes gazdaság megteremtésére irányuló projekteket, szorosan együttműködve a különféle – különösen a migrációs útvonalak mellett található – önkormányzatokkal, hogy küzdeni lehessen a bűnözői hálózatok illegális tevékenységei és a terroristacsoportok erőszakos szélsőségessége ellen, különösen a fiatalok esetében alternatív jövedelemforrások megteremtése útján;

| ak) | tartsák fenn a fegyverek Líbiába irányuló kivitelére vonatkozó embargót, ezáltal megakadályozva, hogy ezek a szélsőségesek és a fegyveres csoportok kezébe kerüljenek, ami tovább táplálná a biztonság és a stabilitás hiányát Líbia egésze tekintetében; |
| --- | --- |

ak)

tartsák fenn a fegyverek Líbiába irányuló kivitelére vonatkozó embargót, ezáltal megakadályozva, hogy ezek a szélsőségesek és a fegyveres csoportok kezébe kerüljenek, ami tovább táplálná a biztonság és a stabilitás hiányát Líbia egésze tekintetében;

| al) | tegyenek sürgős diplomáciai lépéseket a polgári személyek védelme és a humanitárius helyzet kezelése érdekében Derna városában; |
| --- | --- |

al)

tegyenek sürgős diplomáciai lépéseket a polgári személyek védelme és a humanitárius helyzet kezelése érdekében Derna városában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint tájékoztatásul a líbiai nemzeti egységkormánynak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 234., 2016.6.28., 30. o.

(2)  HL C 300., 2016.8.18., 21. o.

(3)  HL C 35., 2018.1.31., 66. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/215 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/215

---

P8_TA(2018)0205

A bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek ***I

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 76/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0774), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0774),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0446/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0446/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0149/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0149/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2017)0348

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az (EU) 2016/1139 rendeletnek a bizonyos balti-tengeri heringállományokra vonatkozó halászati mortalitási tartományok és védelmi szintek tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/976 rendelettel.)

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/217 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/217

---

P8_TA(2018)0206

A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikák (kodifikált szöveg) ***I

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2020/C 76/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0545), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0545),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0337/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzat 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzat 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0154/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0154/2018),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0256

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/974 rendelettel.)

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/219 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/219

---

P8_TA(2018)0207

Az EU és Svájc között létrejött megállapodás az általános tarifális preferenciarendszer keretében az EU, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról ***

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 76/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05882/2/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05882/2/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodásra (05803/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között levélváltás formájában létrejött megállapodásra (05803/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0241/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0151/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0151/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/220 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/220

---

P8_TA(2018)0208

Az EU és Norvégia között létrejött megállapodás az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az EU, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról ***

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, a Svájci Államszövetség, a Norvég Királyság és a Török Köztársaság között alkalmazandó származási kumulációról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 76/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05883/2/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (05883/2/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság között az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (05814/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság között az Európai Unió általános tarifális preferenciarendszerének keretében az Európai Unió, Svájc, Norvégia és Törökország között alkalmazandó származási kumulációról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (05814/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0240/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0240/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0152/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0152/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Norvég Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/221 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/221

---

P8_TA(2018)0209

Az EU és Norvégia között létrejött megállapodás a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról *

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról az Európai Unió és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 76/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0621), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0621),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság között a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról létrejött megállapodásra (14390/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság között a hozzáadottérték-adó területén a közigazgatási együttműködésről, a csalás elleni küzdelemről és az adókövetelések behajtásáról létrejött megállapodásra (14390/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára és (8) bekezdésének második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0407/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára és (8) bekezdésének második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0407/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0147/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0147/2018),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/222 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/222

---

P8_TA(2018)0212

Az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv ***I

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament és a Tanács rendeletre irányuló javaslatáról az északi-tengeri tengerfenéken élő állományokra és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, valamint a 676/2007/EK tanácsi rendelet és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 76/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0493), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0493),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0336/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0336/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Egyesült Királyság kormányának 2017. március 29-i hivatalos értesítésére az Európai Unióból való kilépésre irányuló szándékáról az EUSZ 50. cikke alapján, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság kormányának 2017. március 29-i hivatalos értesítésére az Európai Unióból való kilépésre irányuló szándékáról az EUSZ 50. cikke alapján,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. március 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. március 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0263/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0263/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, javaslatát lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 75., 2017.3.10., 109. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2017. szeptember 14-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0357).

---

P8_TC1-COD(2016)0238

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/973 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata a tilalom hatálya alá tartozó fajokról

A rendeletnek, amely a Bizottságnak a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló javaslata (2016/0074(COD)) alapján kerül elfogadásra, rendelkezéseket kell tartalmaznia többek között a halászati tilalom alá tartozó fajokról. Ezért a két intézmény megállapodott abban, hogy e rendeletbe (2016/0238(COD)) nem foglal bele az Északi-tengerre vonatkozó listát.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata az ellenőrzésről

Az Európai Parlament és a Tanács az ellenőrzési rendelet (1224/2009/EK rendelet) következő felülvizsgálata során a következő ellenőrzési rendelkezéseket is napirendre fogja venni, amennyiben relevánsak az Északi-tenger szempontjából: előzetes értesítések, a naplókra vonatkozó követelmények, kijelölt kikötők, valamint egyéb ellenőrzési rendelkezések.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/226 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/226

---

P8_TA(2018)0213

A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetése ***I

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 76/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0128),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, valamint 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8-0114/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, valamint 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C8-0114/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a bolgár parlament, a cseh képviselőház és a cseh szenátus, a dán parlament, az észt parlament, a horvát parlament, a lett parlament, a litván parlament, a magyar parlament, a lengyel képviselőház és a lengyel szenátus, a román képviselőház és a román szenátus, valamint a szlovák parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolgár parlament, a cseh képviselőház és a cseh szenátus, a dán parlament, az észt parlament, a horvát parlament, a lett parlament, a litván parlament, a magyar parlament, a lengyel képviselőház és a lengyel szenátus, a román képviselőház és a román szenátus, valamint a szlovák parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. december 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2016. december 7-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2016. december 7-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0319/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 75., 2017.3.10., 81. o.

(2)  HL C 185., 2017.6.9., 75. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0070

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/957 irányelvvel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI BIZOTTÁG NYILATKOZATA

A mai napon elfogadott irányelvvel módosított 96/71/EK irányelv 3. cikke (7) bekezdésének második albekezdése úgy rendelkezik, hogy a kiküldetéshez tartozó juttatásokat a javadalmazás részének tekintik, kivéve ha azokat a kiküldetés kapcsán ténylegesen felmerült – például utazási, lakhatási és ellátási – költségek megtérítésére fizetik ki. A cikk azt is előírja, hogy az (1) bekezdés első albekezdése h) pontjának sérelme nélkül „A munkáltatónak a munkaviszonyra alkalmazandó nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban kell megtérítenie a kiküldött munkavállalók ilyen költségeit.”

A Bizottság tisztában van azzal, hogy „a munkaviszonyra alkalmazandó nemzeti jog és/vagy gyakorlat” főszabályként a lakóhely szerinti tagállam nemzeti joga és/vagy gyakorlata, hacsak erről a nemzetközi magánjogra vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban máshogy nem rendelkeznek. A C-396/13. sz. ügyben hozott bírósági ítélet 59. pontja értelmében a térítés arra az esetre vonatkozik, amikor a munkavállalóknak a költségeket meg kellett volna előlegezniük és azok megtérítését kellett volna kérniük.

A Bizottság nyugtázza, hogy a mai napon elfogadott irányelv értelmében – mivel a nemzetközi közúti fuvarozásban végzett munkát nagyfokú mobilitás jellemzi – a kiküldetésre vonatkozó új szabályokat ezen ágazatra a 2006/22/EK irányelvnek a végrehajtási követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 96/71/EK irányelvhez és a 2014/67/EU irányelvhez kapcsolódóan a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös szabályok meghatározásáról szóló jogalkotási aktus hatálybalépésének időpontjától kell majd alkalmazni.

A Bizottság kéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadják el ezt a jogalkotási aktust a szabályoknak az ágazatban dolgozó kiküldött munkavállalók sajátos szükségleteihez való, oly módon történő hozzáigazítása érdekében, hogy egyúttal biztosítva legyen a belső közúti fuvarozási piac megfelelő működése.

Az ágazatra vonatkozó jogalkotási aktus hatálybalépéséig a közúti közlekedés tekintetében a 96/71/EK irányelv és a 2014/67/EU irányelv marad hatályban. Ezek a jogi aktusok nem alkalmazandók azokra a közúti fuvarozási műveletekre, amelyekre nem kiküldetés keretében kerül sor.

A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a jelenlegi szabályoknak különösen a közúti fuvarozási ágazatban való gyakorlati alkalmazását, és adott esetben meghozza a szükséges intézkedéseket.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/230 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/230

---

P8_TA(2018)0214

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2018. május 29-i jogalkotási állásfoglalása a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 76/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0128),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0121/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0121/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. március 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. március 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0377/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A8-0377/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 288., 2017.8.31., 129. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2018. január 16-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0001).

---

P8_TC1-COD(2017)0056

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. május 29-én került elfogadásra a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/975 rendelettel.)

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/232 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/232

---

P8_TA(2018)0217

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevétele

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló particolare l'articoloeurópai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

(2020/C 76/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0150 – C8-0039/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0150 – C8-0039/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0175/2018),

| 1. | üdvözli a döntést, amely kifejezi az Unió szolidaritását a természeti katasztrófák által sújtott uniós polgárokkal és régiókkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Unióban 2017 folyamán történt természeti katasztrófákban hányan vesztették életüket; felszólítja a tagállamokat, hogy a szükséges eszközök igénybevétele, valamint az európai strukturális és beruházási alapok alkalmazása révén ruházzanak be a katasztrófamegelőzésbe, hogy a jövőben meg lehessen előzni a haláleseteket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | támogatja az érintett régiók újjáépítése céljából az európai strukturális és beruházási alapokat használó tagállamokat; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa és mihamarabb hagyja jóvá a partnerségi megállapodások forrásainak tagállamok által erre a célra kért pénzügyi újraelosztását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy átlátható módon használják fel az Európai Unió Szolidaritási Alapjából (EUSZA) származó pénzügyi hozzájárulást, biztosítva az érintett régiók közötti tisztességes elosztást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Bizottság új uniós polgári védelmi mechanizmusra irányuló javaslatát, melynek célja a természeti katasztrófák megelőzése és az azok során való fellépés; úgy véli, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmusban az Unión belüli szolidaritás ölt testet, az EUSZA-val összhangban; ezzel összefüggésben emlékeztet annak fontosságára, hogy a legkülső régiók számára továbbra is különleges feltételeket kell biztosítani az Európai Unió Szolidaritási Alapjához való hozzáféréshez, hogy meg tudjanak birkózni a természeti katasztrófáknak való fokozott kitettségükkel; kéri továbbá, hogy azokban az esetekben, amikor nehéz az információk begyűjtése, valamint amennyiben a természeti katasztrófa mértéke ezt indokolja, kezeljék rugalmasabban az EUSZA támogatásának igénybevételére és felhasználására irányuló kérelem benyújtási határidejét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) (EU) 2018/846 határozattal.)

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/235

---

P8_TA(2018)0218

1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet, amely a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló javaslatot kíséri

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó 1/2018. számú, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló javaslatot kísérő költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

(2020/C 76/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (MFF rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3) (MFF rendelet),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2018. február 22-én benyújtott, 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0155), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2018. február 22-én benyújtott, 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0155),

| — | tekintettel a Tanács által 2018. május 14-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, az 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (08109/2018 – C8-0181/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2018. május 14-án elfogadott és az Európai Parlamentnek ugyanazon a napon továbbított, az 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (08109/2018 – C8-0181/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0176/2018),

| A. | mivel az 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a következő országoknak szóló támogatás céljából történő igénybevételére irányul: Görögországnak a leszboszi földrengés, Franciaországnak a Saint-Martin és Guadeloupe szigetén pusztító hurrikánok, illetve Spanyolországnak és Portugáliának a 2017. év során a Centro régióban és Galíciában bekövetkezett erdőtüzek miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a következő országoknak szóló támogatás céljából történő igénybevételére irányul: Görögországnak a leszboszi földrengés, Franciaországnak a Saint-Martin és Guadeloupe szigetén pusztító hurrikánok, illetve Spanyolországnak és Portugáliának a 2017. év során a Centro régióban és Galíciában bekövetkezett erdőtüzek miatt;

| B. | mivel ennek következtében a Bizottság javasolja a 2018. évi uniós költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési sor (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 97 646 105 EUR-val történő megemelését; |
| --- | --- |

B.

mivel ennek következtében a Bizottság javasolja a 2018. évi uniós költségvetés módosítását és a 13 06 01. költségvetési sor (Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak egyaránt 97 646 105 EUR-val történő megemelését;

| C. | mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott speciális eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Szolidaritási Alapja a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott speciális eszköz, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat a többéves pénzügyi keret felső határai felett kell szerepeltetni a költségvetésben;

| 1. | jóváhagyja az 1/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az 1/2018. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1.o.

(2)  HL L 57., 2018.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/237 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/237

---

P8_TA(2018)0219

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelem ***II

Az Európai Parlament 2018. május 30-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2020/C 76/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05700/1/2018 – C8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05700/1/2018 – C8-0168/2018),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0192) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0192) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67a. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0182/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0182/2018),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 443., 2017.12.22., 934. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/238

---

P8_TA(2018)0220

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele (EGF/2018/000 TA 2018 - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

Az Európai Parlament 2018. május 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (EGF/2018/000 TA 2018. számú kérelem – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

(2020/C 76/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0165 – C8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0165 – C8-0131/2018),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (EGF/2017/000 TA 2017 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) irányuló javaslatról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra (EGF/2017/000 TA 2017 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) irányuló javaslatról szóló, 2017. április 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0172/2018),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60%-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60%-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel az EGAA keretében rendelkezésre álló maximális éves költségvetés 150 millió EUR (2011-es árakon), és mivel az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság kezdeményezésére ezen összeg 0,5%-a (azaz 2018-ban 861 515 EUR) bocsátható rendelkezésre technikai segítségnyújtás céljából az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges előkészületek, nyomon követés, adatgyűjtés és tudásalap létrehozása, az igazgatási és technikai támogatás, valamint tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, továbbá az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására; |
| --- | --- |

D.

mivel az EGAA keretében rendelkezésre álló maximális éves költségvetés 150 millió EUR (2011-es árakon), és mivel az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság kezdeményezésére ezen összeg 0,5%-a (azaz 2018-ban 861 515 EUR) bocsátható rendelkezésre technikai segítségnyújtás céljából az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges előkészületek, nyomon követés, adatgyűjtés és tudásalap létrehozása, az igazgatási és technikai támogatás, valamint tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, továbbá az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására;

| E. | mivel az Európai Parlament több ízben hangsúlyozta, hogy javítani kell az EGAA mint az elbocsátott munkavállalók támogatására szolgáló uniós eszköz hozzáadott értékét, hatékonyságát és a kedvezményezettek foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament több ízben hangsúlyozta, hogy javítani kell az EGAA mint az elbocsátott munkavállalók támogatására szolgáló uniós eszköz hozzáadott értékét, hatékonyságát és a kedvezményezettek foglalkoztathatóságát;

| F. | mivel a javasolt 345 000 eurós összeg az EGAA keretében 2018-ra rendelkezésre álló maximális éves költségvetés mintegy 0,2%-a; |
| --- | --- |

F.

mivel a javasolt 345 000 eurós összeg az EGAA keretében 2018-ra rendelkezésre álló maximális éves költségvetés mintegy 0,2%-a;

| 1. | egyetért azzal, hogy a Bizottság által javasolt intézkedéseket technikai segítségnyújtásként finanszírozzák az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 12. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri a nyomon követés és az adatgyűjtés jelentőségét; emlékeztet arra, hogy milyen fontos a megfelelő formában összegzett, megbízható statisztikai sorozatok könnyű hozzáférhetősége és érthetősége; üdvözli a 2019-es kétéves jelentések tervezett jövőbeli megjelenését, és kéri e jelentések széles körben történő nyilvános terjesztését Unió-szerte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet egy minden uniós polgár számára elérhető, az EGAA-nak szentelt honlap jelentőségére, és nagyobb láthatóságot kér; kiemeli, hogy a nyilvánossággal széles körben folytatott kommunikáció során nagyon fontos a többnyelvűség; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy az EGAA honlapjának új elemeit az Unió valamennyi hivatalos nyelvére lefordítsa; felhasználóbarátabb webes környezetet szorgalmaz és arra bátorítja a Bizottságot, hogy javítsa kiadványai és audiovizuális tevékenységei tartalmának értékét, ahogyan ezt az EGAA-rendelet 11. cikkének (4) bekezdése előírja; javasolja, hogy a Bizottság javítsa kommunikációját a közösségi média és alternatív platformok révén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az EGAA-kérelmek szabványosított eljárásán folyamatosan zajló munkát, és azt, hogy az irányító szervek használják az elektronikus adatcsererendszert (SFC2014), ami lehetővé teszi a kérelmek egyszerűsítését és gyorsabb feldolgozását, továbbá a jelentéstétel javítását; kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok között, illetve a tagállamok között jobb információmegosztásra kerüljön sor a folyamatokra vonatkozóan; megjegyzi, hogy a Bizottság egy, az SFC, illetve az ABAC elszámolási és pénzügyi információs rendszer közötti interfész létrehozása révén megkönnyítette az EGAA pénzügyi műveleteit; tudomásul veszi, hogy már csak finomhangolásra és az esetleges változásokhoz igazításra van szükség, ami gyakorlatilag erre a kiadástípusra csökkenti az EGAA hozzájárulását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében rendelkezésre álló költségvetésből 105 000 EUR összeget kíván befektetni abba, hogy az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportja három találkozót tartson; elismeri, hogy értéket képvisel, ha a kapcsolattartók szakértői csoportja a következő többéves pénzügyi keret előkészítésének részeként külön ülést tart; tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát is, hogy 120 000 EUR-t ruház be a tagállamok, az EGAA-t végrehajtó szervek és a szociális partnerek közötti hálózatépítés szemináriumok révén történő előmozdításába; ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy észszerű határidőkkel hívja meg a Parlamentet a szakértői csoport üléseire és szemináriumaira az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően (5); |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság késznek mutatkozott arra, hogy az EGAA-val foglalkozó munkacsoportjának tagjait lehetőség szerint meghívja az EGAA hálózatépítő szemináriumaira; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is hívja meg a Parlamentet ezekre az ülésekre és szemináriumokra az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti keretmegállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően; üdvözli, hogy a szociális partnereket is felkérték a részvételre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet a hálózatépítés és az EGAA-val kapcsolatos információcsere jelentőségére a bevált gyakorlat terjesztése érdekében; ezért támogatja, hogy a szakértői csoport ülései mellett sor kerüljön két, az EGAA végrehajtásáról szóló hálózatépítő szemináriumra; arra számít, hogy ez az információcsere hozzájárul a tagállamokban a sikeres kérelmek arányáról – és különösen a kedvezményezettek újrafoglalkoztatási arányáról – szóló jobb és részletesebb jelentéstételhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza ezenkívül az EGAA-kérelmekben érintett valamennyi féllel – köztük a regionális és helyi szinten érintett szociális partnerekkel – való kapcsolattartás további erősítésének szükségességét a lehető legtöbb szinergia megteremtése érdekében; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a nemzeti kapcsolattartó és az ügyekkel foglalkozó regionális és helyi partnerek közötti együttműködést, továbbá egyértelművé kell tenni a kommunikációs és támogatási intézkedéseket, valamint az információáramlásokat (belső munkamegosztás, feladatok és felelősségi körök), és azokat minden érintett félnek el kell fogadnia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az EGAA-val kapcsolatos általános tájékozottság és az alap láthatóságának fontosságát; emlékezteti a kérelmező tagállamokat az EGAA által finanszírozott fellépéseknek a célzott kedvezményezettek, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény számára történő ismertetésére vonatkozó feladatukra az EGAA-rendelet 12. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

9.

| 10. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0116.

(5)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (EGF/2018/000 TA 2018 – Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) (EU) 2018/845 határozattal.)

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/242 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/242

---

P8_TA(2018)0234

Az Európai Ügyészség jelölőtestülete egy tagjának kinevezése

Az Európai Parlament 2018. május 31-i határozata Antonio Murának az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdése szerint felállított testületbe történő kinevezéséről (2018/2071(INS))

(2020/C 76/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendelet 14. cikkének (3) bekezdésére (1),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság javaslatára (B8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság javaslatára (B8-0237/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| A. | mivel Antonio Mura megfelel az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Antonio Mura megfelel az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek;

| 1. | javasolja Antonio Murának a testület tagjává történő kinevezését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

---

| 9.3.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 76/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 76/243

---

P8_TA(2018)0236

Uniós polgári védelmi mechanizmus ***I

Az Európai Parlament 2018. május 31-én elfogadott módosításai az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslathoz(COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 76/39)

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1) | Az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) hatálya alá tartozó uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti az Unió
  és
  a tagállamok közötti együttműködést, és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén az unió természeti és ember által okozott katasztrófákra adott válaszának javítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) hatálya alá tartozó uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti az Unió
  és
  a tagállamok közötti együttműködést, és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén az unió természeti és ember által okozott katasztrófákra adott válaszának javítása érdekében.

| (1) | Az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) hatálya alá tartozó uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti az Unió, a tagállamok
  és azok régiói
  közötti együttműködést, és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén az unió természeti és ember által okozott katasztrófákra adott válaszának javítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) hatálya alá tartozó uniós polgári védelmi mechanizmus (a továbbiakban: uniós mechanizmus) megerősíti az Unió, a tagállamok
  és azok régiói
  közötti együttműködést, és elősegíti a koordinációt a polgári védelem területén az unió természeti és ember által okozott katasztrófákra adott válaszának javítása érdekében.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (3) | A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák az egész világon lesújthatnak, gyakran figyelmeztetés nélkül. Akár természeti, akár ember okozta eredetű katasztrófákról legyen szó, azok egyre gyakoribbak, szélsőségesebbek és összetettebbek, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak a nemzeti határoktól függetlenül. A katasztrófákból eredő emberi, környezeti és gazdasági következmények
  hatalmasak
  lehetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák az egész világon lesújthatnak, gyakran figyelmeztetés nélkül. Akár természeti, akár ember okozta eredetű katasztrófákról legyen szó, azok egyre gyakoribbak, szélsőségesebbek és összetettebbek, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak a nemzeti határoktól függetlenül. A katasztrófákból eredő emberi, környezeti és gazdasági következmények
  hatalmasak
  lehetnek.

| (3) | A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák az egész világon lesújthatnak, gyakran figyelmeztetés nélkül. Akár természeti, akár ember okozta eredetű katasztrófákról legyen szó, azok egyre gyakoribbak, szélsőségesebbek és összetettebbek, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak a nemzeti határoktól függetlenül. A katasztrófákból eredő emberi, környezeti,
  társadalmi
  és gazdasági következmények
  felmérhetetlenek
  lehetnek.
  Előfordul sajnos, hogy e katasztrófákat szándékosan idézik elő, például terrortámadások esetén. |
| --- | --- |

(3)

A természeti csapások és az ember okozta katasztrófák az egész világon lesújthatnak, gyakran figyelmeztetés nélkül. Akár természeti, akár ember okozta eredetű katasztrófákról legyen szó, azok egyre gyakoribbak, szélsőségesebbek és összetettebbek, amit az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak a nemzeti határoktól függetlenül. A katasztrófákból eredő emberi, környezeti,
  társadalmi
  és gazdasági következmények
  felmérhetetlenek
  lehetnek.
  Előfordul sajnos, hogy e katasztrófákat szándékosan idézik elő, például terrortámadások esetén.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4) | A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az uniós mechanizmus által koordinált és elősegített önkéntes kölcsönös segítségnyújtási felajánlások nem mindig biztosítják, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a katasztrófák által érintett személyek alapvető szükségleteinek kielégítésére, valamint a környezet és a vagyon megfelelő védelemére. E különösen igaz abban az esetben, amikor a tagállamokat egyszerre sújtják ismétlődő katasztrófák és a kollektív kapacitások elégtelenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az uniós mechanizmus által koordinált és elősegített önkéntes kölcsönös segítségnyújtási felajánlások nem mindig biztosítják, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a katasztrófák által érintett személyek alapvető szükségleteinek kielégítésére, valamint a környezet és a vagyon megfelelő védelemére. E különösen igaz abban az esetben, amikor a tagállamokat egyszerre sújtják ismétlődő katasztrófák és a kollektív kapacitások elégtelenek.

| (4) | A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az uniós mechanizmus által koordinált és elősegített önkéntes kölcsönös segítségnyújtási felajánlások nem mindig biztosítják, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a katasztrófák által érintett személyek alapvető szükségleteinek kielégítésére, valamint a környezet és a vagyon megfelelő védelemére. E különösen igaz abban az esetben, amikor a tagállamokat egyszerre sújtják ismétlődő és váratlan, akár természeti, akár ember okozta katasztrófák, és a kollektív kapacitások elégtelenek.
  E hiányosságok felszámolása és a felmerülő veszélyek leküzdése érdekében az összes uniós eszközt teljes rugalmasságot biztosító módon be kell vetni, ideértve a civil társadalom aktív részvételének ösztönzését is. A tagállamoknak azonban megfelelő megelőzési intézkedéseket kell hozniuk a nemzeti kapacitás olyan mértékű fenntartása tekintetében, hogy megfelelően meg tudjanak birkózni a katasztrófákkal. |
| --- | --- |

(4)

A közelmúlt tapasztalatai azt mutatják, hogy az uniós mechanizmus által koordinált és elősegített önkéntes kölcsönös segítségnyújtási felajánlások nem mindig biztosítják, hogy elegendő kapacitás álljon rendelkezésre a katasztrófák által érintett személyek alapvető szükségleteinek kielégítésére, valamint a környezet és a vagyon megfelelő védelemére. E különösen igaz abban az esetben, amikor a tagállamokat egyszerre sújtják ismétlődő és váratlan, akár természeti, akár ember okozta katasztrófák, és a kollektív kapacitások elégtelenek.
  E hiányosságok felszámolása és a felmerülő veszélyek leküzdése érdekében az összes uniós eszközt teljes rugalmasságot biztosító módon be kell vetni, ideértve a civil társadalom aktív részvételének ösztönzését is. A tagállamoknak azonban megfelelő megelőzési intézkedéseket kell hozniuk a nemzeti kapacitás olyan mértékű fenntartása tekintetében, hogy megfelelően meg tudjanak birkózni a katasztrófákkal.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Az erdőtüzek megelőzése alapvető fontosságú a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló globális kötelezettségvállalás keretében. Az erdőtüzek során a fák és a tőzegben gazdag talaj égése ugyanis szén-dioxid-kibocsátást idéz elő. Konkrétabban fogalmazva tanulmányok bizonyították, hogy a globális CO2-kibocsátás 20%-át – vagyis a világ összes közlekedési rendszeréből (járművekből, hajókból és repülőkből) származó valamennyi kibocsátást meghaladó mennyiséget – a tüzek okozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az erdőtüzek megelőzése alapvető fontosságú a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló globális kötelezettségvállalás keretében. Az erdőtüzek során a fák és a tőzegben gazdag talaj égése ugyanis szén-dioxid-kibocsátást idéz elő. Konkrétabban fogalmazva tanulmányok bizonyították, hogy a globális CO2-kibocsátás 20%-át – vagyis a világ összes közlekedési rendszeréből (járművekből, hajókból és repülőkből) származó valamennyi kibocsátást meghaladó mennyiséget – a tüzek okozzák.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5) | A megelőzés kulcsfontosságú a katasztrófák elleni védelem terén, és további cselekvést igényel. Ennek érdekében a tagállamoknak rendszeres időközönként meg kell osztaniuk a kockázatértékeléseiket, valamint a katasztrófakockázat-kezelési tervezésük összefoglalóját a
  katasztrófavédelem
  integrált megközelítésének biztosítása érdekében, összekapcsolva a kockázatmegelőzést, a felkészülést és a reagálási fellépéseket. Ezenkívül a Bizottságnak
  lehetősége
  kell,
  hogy legyen
  arra, hogy a tagállamoktól konkrét katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi tervek benyújtását kérje, különösen a katasztrófakockázat-kezeléshez nyújtott átfogó uniós támogatás maximalizálása céljából.
  Csökkenteni kell
  az adminisztratív terheket és
  meg kell erősíteni
  a megelőző politikákat, többek között az egyéb kulcsfontosságú uniós
  szakpolitikákhoz
  és
  eszközökhöz
  , nevezetesen az 1303/2013/EU rendelet13 (2) preambulumbekezdésében felsorolt európai strukturális és beruházási alapokkal való
  szükséges
  kapcsolatok
  biztosítása
  révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A megelőzés kulcsfontosságú a katasztrófák elleni védelem terén, és további cselekvést igényel. Ennek érdekében a tagállamoknak rendszeres időközönként meg kell osztaniuk a kockázatértékeléseiket, valamint a katasztrófakockázat-kezelési tervezésük összefoglalóját a
  katasztrófavédelem
  integrált megközelítésének biztosítása érdekében, összekapcsolva a kockázatmegelőzést, a felkészülést és a reagálási fellépéseket. Ezenkívül a Bizottságnak
  lehetősége
  kell,
  hogy legyen
  arra, hogy a tagállamoktól konkrét katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi tervek benyújtását kérje, különösen a katasztrófakockázat-kezeléshez nyújtott átfogó uniós támogatás maximalizálása céljából.
  Csökkenteni kell
  az adminisztratív terheket és
  meg kell erősíteni
  a megelőző politikákat, többek között az egyéb kulcsfontosságú uniós
  szakpolitikákhoz
  és
  eszközökhöz
  , nevezetesen az 1303/2013/EU rendelet13 (2) preambulumbekezdésében felsorolt európai strukturális és beruházási alapokkal való
  szükséges
  kapcsolatok
  biztosítása
  révén.

| (5) | A megelőzés kulcsfontosságú a katasztrófák elleni védelem terén, és további cselekvést igényel. Ennek érdekében a tagállamoknak
  nemzeti biztonsági és védelmi kockázataik alapján
  rendszeres időközönként meg kell osztaniuk a kockázatértékeléseiket, valamint a katasztrófakockázat-kezelési tervezésük összefoglalóját a
  természeti és ember okozta katasztrófákkal szembeni védelem
  integrált megközelítésének biztosítása érdekében, összekapcsolva a kockázatmegelőzést, a felkészülést és a reagálási fellépéseket. Ezenkívül a Bizottságnak
  lehetőséget
  kell
  biztosítani
  arra, hogy a tagállamoktól konkrét –
  többek között emberek által előidézett
  – katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi tervek benyújtását kérje, különösen a katasztrófakockázat-kezeléshez nyújtott átfogó,
  különösen az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) révén megvalósuló
  uniós támogatás maximalizálása céljából.
  Elengedhetetlen, hogy csökkentsék
  az adminisztratív terheket és
  megerősítsék
  a megelőző politikákat, többek között az egyéb kulcsfontosságú uniós
  szakpolitikákkal
  és
  eszközökkel
  , nevezetesen az 1303/2013/EU rendelet13 (2) preambulumbekezdésében felsorolt európai strukturális és beruházási alapokkal való kapcsolatok
  és együttműködés megerősítése
  révén. |
| --- | --- |

(5)

A megelőzés kulcsfontosságú a katasztrófák elleni védelem terén, és további cselekvést igényel. Ennek érdekében a tagállamoknak
  nemzeti biztonsági és védelmi kockázataik alapján
  rendszeres időközönként meg kell osztaniuk a kockázatértékeléseiket, valamint a katasztrófakockázat-kezelési tervezésük összefoglalóját a
  természeti és ember okozta katasztrófákkal szembeni védelem
  integrált megközelítésének biztosítása érdekében, összekapcsolva a kockázatmegelőzést, a felkészülést és a reagálási fellépéseket. Ezenkívül a Bizottságnak
  lehetőséget
  kell
  biztosítani
  arra, hogy a tagállamoktól konkrét –
  többek között emberek által előidézett
  – katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi tervek benyújtását kérje, különösen a katasztrófakockázat-kezeléshez nyújtott átfogó,
  különösen az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) révén megvalósuló
  uniós támogatás maximalizálása céljából.
  Elengedhetetlen, hogy csökkentsék
  az adminisztratív terheket és
  megerősítsék
  a megelőző politikákat, többek között az egyéb kulcsfontosságú uniós
  szakpolitikákkal
  és
  eszközökkel
  , nevezetesen az 1303/2013/EU rendelet13 (2) preambulumbekezdésében felsorolt európai strukturális és beruházási alapokkal való kapcsolatok
  és együttműködés megerősítése
  révén.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | A kockázat a régiók fejlesztése szempontjából negatív hatást jelent. A megelőzés és kockázatkezelés – a szereplők széles körének koordinációja mellett – a szakpolitikák és az intézményi keretek átalakítását, valamint a kockázatkezelési intézkedések kidolgozására és végrehajtására szolgáló helyi, nemzeti és regionális kapacitások megerősítését vonja maga után. Döntő jelentőséggel bír a kockázati térképek régiók és/vagy tagállamok általi elkészítése, valamint a reagálási képesség és a megelőzési intézkedések megerősítése, külön hangsúlyt helyezve az éghajlati kockázatokra. Elengedhetetlen, hogy a kockázati térképek figyelembe vegyék mind az éghajlat jelenlegi változékonyságából fakadó kockázatokat, mind pedig az éghajlatváltozás várható alakulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A kockázat a régiók fejlesztése szempontjából negatív hatást jelent. A megelőzés és kockázatkezelés – a szereplők széles körének koordinációja mellett – a szakpolitikák és az intézményi keretek átalakítását, valamint a kockázatkezelési intézkedések kidolgozására és végrehajtására szolgáló helyi, nemzeti és regionális kapacitások megerősítését vonja maga után. Döntő jelentőséggel bír a kockázati térképek régiók és/vagy tagállamok általi elkészítése, valamint a reagálási képesség és a megelőzési intézkedések megerősítése, külön hangsúlyt helyezve az éghajlati kockázatokra. Elengedhetetlen, hogy a kockázati térképek figyelembe vegyék mind az éghajlat jelenlegi változékonyságából fakadó kockázatokat, mind pedig az éghajlatváltozás várható alakulását.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | A tagállamoknak a kockázatértékelések és kockázatkezelési tervek elkészítése során figyelembe kell venniük a vadon élő állatokat és növényeket és az állatjólétet érintő konkrét kockázatokat. A Bizottságnak Európa-szerte ösztönöznie kell a katasztrófák által érintett állatokkal kapcsolatos információk terjesztését. Tovább kell fejleszteni az ezzel kapcsolatos képzési programokat és tanfolyamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A tagállamoknak a kockázatértékelések és kockázatkezelési tervek elkészítése során figyelembe kell venniük a vadon élő állatokat és növényeket és az állatjólétet érintő konkrét kockázatokat. A Bizottságnak Európa-szerte ösztönöznie kell a katasztrófák által érintett állatokkal kapcsolatos információk terjesztését. Tovább kell fejleszteni az ezzel kapcsolatos képzési programokat és tanfolyamokat.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5c) | 2017-ben az erdőtüzek által érintett időszak különösen hosszú és intenzív volt számos tagállamban, és csupán egyetlen tagállamban több mint 100 ember halálát okozta. A rendelkezésre álló eszközök hiánya, amire a kapacitáshiányokkal kapcsolatos jelentés

   (4)

  is rámutatott, valamint az, hogy a Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) nem volt képes időben reagálni mind a 17, erdőtűzzel kapcsolatos segítségnyújtás iránti megkeresésre, jól mutatja, hogy a tagállami hozzájárulások önkéntes jellege nem elegendő az egyszerre több tagállamot is érintő, nagy kiterjedésű vészhelyzetek esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

2017-ben az erdőtüzek által érintett időszak különösen hosszú és intenzív volt számos tagállamban, és csupán egyetlen tagállamban több mint 100 ember halálát okozta. A rendelkezésre álló eszközök hiánya, amire a kapacitáshiányokkal kapcsolatos jelentés

   (4)

  is rámutatott, valamint az, hogy a Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) nem volt képes időben reagálni mind a 17, erdőtűzzel kapcsolatos segítségnyújtás iránti megkeresésre, jól mutatja, hogy a tagállami hozzájárulások önkéntes jellege nem elegendő az egyszerre több tagállamot is érintő, nagy kiterjedésű vészhelyzetek esetén.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

5 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5d) | Az együttműködés elmélyítéséhez a leginkább magától értetődő partnereket azok a szomszédos tagállamok jelentik, amelyek ugyanazon a szakértői háttéren és struktúrákon osztoznak, és amelyek a legnagyobb valószínűséggel néznek szembe ugyanazokkal a katasztrófákkal és kockázatokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5d)

Az együttműködés elmélyítéséhez a leginkább magától értetődő partnereket azok a szomszédos tagállamok jelentik, amelyek ugyanazon a szakértői háttéren és struktúrákon osztoznak, és amelyek a legnagyobb valószínűséggel néznek szembe ugyanazokkal a katasztrófákkal és kockázatokkal.

Módosítás 68

Határozatra irányuló javaslat

5 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (5e) | A vízkészletek megőrzése elengedhetetlen az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség szempontjából. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás megkönnyítése, valamint az éghajlatváltozással járó veszélyekkel – többek között a szárazsággal, tűzvésszel és áradással – szembeni lakossági ellenálló képesség növelése érdekében a tagállamoknak fel kell térképezniük a vízkészleteket. E feltérképezést azzal a céllal kell végezni, hogy támogassák a lakosság sebezhetőségének csökkentésére irányuló intézkedések kidolgozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5e)

A vízkészletek megőrzése elengedhetetlen az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség szempontjából. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás megkönnyítése, valamint az éghajlatváltozással járó veszélyekkel – többek között a szárazsággal, tűzvésszel és áradással – szembeni lakossági ellenálló képesség növelése érdekében a tagállamoknak fel kell térképezniük a vízkészleteket. E feltérképezést azzal a céllal kell végezni, hogy támogassák a lakosság sebezhetőségének csökkentésére irányuló intézkedések kidolgozását.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (6) | Meg kell erősíteni a katasztrófákra való felkészülés és az
  azok
  való reagálás együttes képességét, különösen
  az
  kölcsönös európai segítségnyújtás révén. Az európai veszélyhelyzet-reagálási képesség („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) – mostantól az „európai polgári védelmi eszköztár” – által nyújtott lehetőségek megerősítése mellett a Bizottságnak létre kell hoznia a rescEU-t is. A rescEU összetételének tartalmaznia kell a kontrollálatlan vegetációtűzre, a nagyszabású áradásokra és földrengésekre reagáló veszélyhelyzeti kapacitásokat, valamint az Egészségügyi Világszervezet előírásaival összhangban lévő tábori kórházakat és orvosi csapatokat, amelyeket gyorsan be lehet vetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Meg kell erősíteni a katasztrófákra való felkészülés és az
  azok
  való reagálás együttes képességét, különösen
  az
  kölcsönös európai segítségnyújtás révén. Az európai veszélyhelyzet-reagálási képesség („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) – mostantól az „európai polgári védelmi eszköztár” – által nyújtott lehetőségek megerősítése mellett a Bizottságnak létre kell hoznia a rescEU-t is. A rescEU összetételének tartalmaznia kell a kontrollálatlan vegetációtűzre, a nagyszabású áradásokra és földrengésekre reagáló veszélyhelyzeti kapacitásokat, valamint az Egészségügyi Világszervezet előírásaival összhangban lévő tábori kórházakat és orvosi csapatokat, amelyeket gyorsan be lehet vetni.

| (6) | Meg kell erősíteni a katasztrófákra való felkészülés és az
  azokra
  való reagálás együttes képességét, különösen
  a
  kölcsönös európai segítségnyújtás révén. Az európai veszélyhelyzet-reagálási képesség („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) – mostantól az „európai polgári védelmi eszköztár” – által nyújtott lehetőségek megerősítése mellett a Bizottságnak létre kell hoznia a rescEU-t is. A rescEU összetételének tartalmaznia kell a kontrollálatlan vegetációtűzre, a nagyszabású áradásokra és földrengésekre,
  terrortámadásokra és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra
  reagáló veszélyhelyzeti kapacitásokat, valamint az Egészségügyi Világszervezet előírásaival összhangban lévő tábori kórházakat és orvosi csapatokat, amelyeket gyorsan be lehet vetni.
  E tekintetben meg kell erősíteni és be kell vonni a helyi és regionális hatóságok különleges kapacitásait, mivel a szerencsétlenséget követően ők az elsők, akik fellépnek. E hatóságoknak olyan együttműködési modelleket kellene kialakítaniuk, melyek keretében a közösségek megoszthatják egymással bevált gyakorlataikat, segítséget nyújtva számukra a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességük kialakításában. |
| --- | --- |

(6)

Meg kell erősíteni a katasztrófákra való felkészülés és az
  azokra
  való reagálás együttes képességét, különösen
  a
  kölcsönös európai segítségnyújtás révén. Az európai veszélyhelyzet-reagálási képesség („EERC” vagy „önkéntes eszköztár”) – mostantól az „európai polgári védelmi eszköztár” – által nyújtott lehetőségek megerősítése mellett a Bizottságnak létre kell hoznia a rescEU-t is. A rescEU összetételének tartalmaznia kell a kontrollálatlan vegetációtűzre, a nagyszabású áradásokra és földrengésekre,
  terrortámadásokra és vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra
  reagáló veszélyhelyzeti kapacitásokat, valamint az Egészségügyi Világszervezet előírásaival összhangban lévő tábori kórházakat és orvosi csapatokat, amelyeket gyorsan be lehet vetni.
  E tekintetben meg kell erősíteni és be kell vonni a helyi és regionális hatóságok különleges kapacitásait, mivel a szerencsétlenséget követően ők az elsők, akik fellépnek. E hatóságoknak olyan együttműködési modelleket kellene kialakítaniuk, melyek keretében a közösségek megoszthatják egymással bevált gyakorlataikat, segítséget nyújtva számukra a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képességük kialakításában.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | A helyi és regionális hatóságok szerepe nagyon fontos a katasztrófamegelőzésben és -kezelésben, és reagálási képességeiket megfelelő módon be kell vonni az e határozat értelmében végrehajtott koordinálási és bevetési tevékenységekbe, összhangban a tagállamok intézményi és jogi keretrendszerével, az átfedések minimalizálása és az interoperabilitás előmozdítása érdekében. Ezeknek a hatóságoknak fontos megelőző szerepük lehet, és egy katasztrófát követően – az önkéntes kapacitásokkal együtt – ők reagálnak elsőként. Ezért folyamatos együttműködést kell folytatni helyi, regionális és határokon átnyúló szinten egy, a rescEU mobilizálása előtti gyors segélynyújtásra szolgáló közös riasztási rendszer létrehozása érdekében, valamint rendszeres nyilvános tájékoztatási kampányokat kell folytatni a kezdeti reagálási intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A helyi és regionális hatóságok szerepe nagyon fontos a katasztrófamegelőzésben és -kezelésben, és reagálási képességeiket megfelelő módon be kell vonni az e határozat értelmében végrehajtott koordinálási és bevetési tevékenységekbe, összhangban a tagállamok intézményi és jogi keretrendszerével, az átfedések minimalizálása és az interoperabilitás előmozdítása érdekében. Ezeknek a hatóságoknak fontos megelőző szerepük lehet, és egy katasztrófát követően – az önkéntes kapacitásokkal együtt – ők reagálnak elsőként. Ezért folyamatos együttműködést kell folytatni helyi, regionális és határokon átnyúló szinten egy, a rescEU mobilizálása előtti gyors segélynyújtásra szolgáló közös riasztási rendszer létrehozása érdekében, valamint rendszeres nyilvános tájékoztatási kampányokat kell folytatni a kezdeti reagálási intézkedésekről.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (7) | Az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy abban az esetben, ha a rendelkezésre álló kapacitás nem elegendő a hatékony katasztrófareagáláshoz, támogassa a tagállamokat azáltal, hogy hozzájárul az ilyen kapacitásokhoz való gyors hozzáférés biztosítását vagy beszerzésük finanszírozását szolgáló lízing- vagy bérleti megállapodások finanszírozásához. Ez jelentősen növelné az uniós mechanizmus hatékonyságát azáltal, hogy biztosítja
  a
  kapacitások rendelkezésre állását olyan esetekben, amikor egyébként nem lenne biztosított a hatékony katasztrófareagálás, különösen a jelentős számú tagállamot érintő, széles körű hatásokkal járó katasztrófák esetén. Az uniós
  közbeszerzési
  lehetővé kell,
  hogy tegye
  a méretgazdaságosságot és a jobb koordinációt a katasztrófareagálás során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy abban az esetben, ha a rendelkezésre álló kapacitás nem elegendő a hatékony katasztrófareagáláshoz, támogassa a tagállamokat azáltal, hogy hozzájárul az ilyen kapacitásokhoz való gyors hozzáférés biztosítását vagy beszerzésük finanszírozását szolgáló lízing- vagy bérleti megállapodások finanszírozásához. Ez jelentősen növelné az uniós mechanizmus hatékonyságát azáltal, hogy biztosítja
  a
  kapacitások rendelkezésre állását olyan esetekben, amikor egyébként nem lenne biztosított a hatékony katasztrófareagálás, különösen a jelentős számú tagállamot érintő, széles körű hatásokkal járó katasztrófák esetén. Az uniós
  közbeszerzési
  lehetővé kell,
  hogy tegye
  a méretgazdaságosságot és a jobb koordinációt a katasztrófareagálás során.

| (7) | Az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy abban az esetben, ha a rendelkezésre álló
  anyagi és műszaki
  kapacitás nem elegendő a hatékony katasztrófareagáláshoz,
  többek között határokon átnyúló események esetén
  , támogassa a tagállamokat azáltal, hogy hozzájárul az ilyen kapacitásokhoz való gyors hozzáférés biztosítását vagy beszerzésük finanszírozását szolgáló lízing- vagy bérleti megállapodások finanszírozásához. Ez jelentősen növelné az uniós mechanizmus hatékonyságát
  és bevethetőségét
  azáltal, hogy biztosítja
  az anyagi és műszaki
  kapacitások
  mihamarabbi
  rendelkezésre állását olyan esetekben –
  például idősek vagy fogyatékkal élők megmentésére irányuló munkálatok végezésekor
  –, amikor egyébként nem lenne biztosított a hatékony katasztrófareagálás, különösen a jelentős számú tagállamot érintő, széles körű hatásokkal járó katasztrófák,
  például határokon átnyúló járványok
  esetén. Az
  előzetesen rendelkezésre bocsátott, megfelelő felszereléseknek és a kapacitásokra irányuló
  uniós
  közbeszerzésnek
  lehetővé kell
  tenniük
  a méretgazdaságosságot és a jobb koordinációt a katasztrófareagálás során.
  Biztosítani kell a pénzügyi források optimális és átlátható felhasználását. |
| --- | --- |

(7)

Az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy abban az esetben, ha a rendelkezésre álló
  anyagi és műszaki
  kapacitás nem elegendő a hatékony katasztrófareagáláshoz,
  többek között határokon átnyúló események esetén
  , támogassa a tagállamokat azáltal, hogy hozzájárul az ilyen kapacitásokhoz való gyors hozzáférés biztosítását vagy beszerzésük finanszírozását szolgáló lízing- vagy bérleti megállapodások finanszírozásához. Ez jelentősen növelné az uniós mechanizmus hatékonyságát
  és bevethetőségét
  azáltal, hogy biztosítja
  az anyagi és műszaki
  kapacitások
  mihamarabbi
  rendelkezésre állását olyan esetekben –
  például idősek vagy fogyatékkal élők megmentésére irányuló munkálatok végezésekor
  –, amikor egyébként nem lenne biztosított a hatékony katasztrófareagálás, különösen a jelentős számú tagállamot érintő, széles körű hatásokkal járó katasztrófák,
  például határokon átnyúló járványok
  esetén. Az
  előzetesen rendelkezésre bocsátott, megfelelő felszereléseknek és a kapacitásokra irányuló
  uniós
  közbeszerzésnek
  lehetővé kell
  tenniük
  a méretgazdaságosságot és a jobb koordinációt a katasztrófareagálás során.
  Biztosítani kell a pénzügyi források optimális és átlátható felhasználását.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (7a) | Váratlan katasztrófák esetén számos tagállam tárgyi és műszaki felszerelések hiányával küzd. Az uniós mechanizmusnak ezért szükség esetén lehetőséget kell biztosítania a tárgyi és technikai bázis kiterjesztésére, különösen, amikor a fogyatékossággal élők, az idősek vagy a betegek megmentésére irányuló munkálatok végezéséről van szó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Váratlan katasztrófák esetén számos tagállam tárgyi és műszaki felszerelések hiányával küzd. Az uniós mechanizmusnak ezért szükség esetén lehetőséget kell biztosítania a tárgyi és technikai bázis kiterjesztésére, különösen, amikor a fogyatékossággal élők, az idősek vagy a betegek megmentésére irányuló munkálatok végezéséről van szó.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (9) | A képzés és a
  gyakorlatok hatékonyságának és eredményességének növelése
  , valamint a
  tagállamok nemzeti polgári védelmi hatóságai
  és
  szolgálatai közötti együttműködés fokozása érdekében létre
  kell
  hozni
  a
  meglévő struktúrákon alapuló uniós
  polgári védelmi
  tudáshálózatot
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A képzés és a
  gyakorlatok hatékonyságának és eredményességének növelése
  , valamint a
  tagállamok nemzeti polgári védelmi hatóságai
  és
  szolgálatai közötti együttműködés fokozása érdekében létre
  kell
  hozni
  a
  meglévő struktúrákon alapuló uniós
  polgári védelmi
  tudáshálózatot
  .

| (9) | A képzés, a kutatás és az innováció a polgári védelem területén történő együttműködés alapvető fontosságú elemei. A meglévő struktúrák alapján
  , valamint a
  kiválósági központok, az egyetemek, a kutatók
  és
  a tagállamokban rendelkezésre álló egyéb szakértők bevonásával és a velük folytatott információcsere révén fokozni
  kell
  a képzés és
  a
  gyakorlatok hatékonyságát és eredményességét, az innováció előmozdítását, valamint a tagállamok nemzeti
  polgári védelmi
  hatóságai és szolgálatai közötti párbeszédet és együttműködést
  . |
| --- | --- |

(9)

A képzés, a kutatás és az innováció a polgári védelem területén történő együttműködés alapvető fontosságú elemei. A meglévő struktúrák alapján
  , valamint a
  kiválósági központok, az egyetemek, a kutatók
  és
  a tagállamokban rendelkezésre álló egyéb szakértők bevonásával és a velük folytatott információcsere révén fokozni
  kell
  a képzés és
  a
  gyakorlatok hatékonyságát és eredményességét, az innováció előmozdítását, valamint a tagállamok nemzeti
  polgári védelmi
  hatóságai és szolgálatai közötti párbeszédet és együttműködést
  .

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (9a) | Jóllehet az időjárással és a nemzetközi biztonsággal összefüggő katasztrófákkal kapcsolatos tendenciák fényében a polgári védelem megerősítése az egész Unióban a legfontosabb prioritások közé tartozik, döntő fontosságú, hogy az uniós eszközök erőteljesebb területi és közösségvezérelt dimenzióval egészüljenek ki, mivel a helyi közösségi fellépés a leggyorsabb és leghatékonyabb módja a katasztrófák által okozott károk mérséklésének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Jóllehet az időjárással és a nemzetközi biztonsággal összefüggő katasztrófákkal kapcsolatos tendenciák fényében a polgári védelem megerősítése az egész Unióban a legfontosabb prioritások közé tartozik, döntő fontosságú, hogy az uniós eszközök erőteljesebb területi és közösségvezérelt dimenzióval egészüljenek ki, mivel a helyi közösségi fellépés a leggyorsabb és leghatékonyabb módja a katasztrófák által okozott károk mérséklésének.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (10) | A rescEU kapacitás működésének elérése érdekében további pénzügyi előirányzatokat kell rendelkezésre bocsátani az uniós mechanizmus keretében végrehajtott fellépések finanszírozásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A rescEU kapacitás működésének elérése érdekében további pénzügyi előirányzatokat kell rendelkezésre bocsátani az uniós mechanizmus keretében végrehajtott fellépések finanszírozásához.

| (10) | A rescEU kapacitás működésének elérése érdekében további pénzügyi előirányzatokat kell rendelkezésre bocsátani az uniós mechanizmus keretében végrehajtott fellépések finanszírozásához,
  de nem az egyéb kulcsfontosságú uniós szakpolitikákhoz. |
| --- | --- |

(10)

A rescEU kapacitás működésének elérése érdekében további pénzügyi előirányzatokat kell rendelkezésre bocsátani az uniós mechanizmus keretében végrehajtott fellépések finanszírozásához,
  de nem az egyéb kulcsfontosságú uniós szakpolitikákhoz.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | A felülvizsgált uniós mechanizmus számára külön finanszírozást és költségvetési előirányzatot kell biztosítani. Tekintettel arra, hogy el kell kerülni a meglévő többéves programok finanszírozására gyakorolt negatív hatásokat, az uniós mechanizmus 2018., 2019. és 2020. évi célzott felülvizsgálatára szolgáló finanszírozás növelését kizárólag az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

   (5)

  értelmében rendelkezésre álló eszközök, és különösen a Rugalmassági Eszköz igénybevételével kell fedezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A felülvizsgált uniós mechanizmus számára külön finanszírozást és költségvetési előirányzatot kell biztosítani. Tekintettel arra, hogy el kell kerülni a meglévő többéves programok finanszírozására gyakorolt negatív hatásokat, az uniós mechanizmus 2018., 2019. és 2020. évi célzott felülvizsgálatára szolgáló finanszírozás növelését kizárólag az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

   (5)

  értelmében rendelkezésre álló eszközök, és különösen a Rugalmassági Eszköz igénybevételével kell fedezni.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (11) | Egyszerűsíteni kell az uniós mechanizmus eljárásait annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok
  a lehető leggyorsabban
  igénybe vehessék a természeti vagy ember által okozott katasztrófákra való reagáláshoz szükséges segítséget és kapacitásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Egyszerűsíteni kell az uniós mechanizmus eljárásait annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok
  a lehető leggyorsabban
  igénybe vehessék a természeti vagy ember által okozott katasztrófákra való reagáláshoz szükséges segítséget és kapacitásokat.

| (11) | Egyszerűsíteni
  és észszerűsíteni
  kell,
  illetve rugalmasabbá kell tenni
  az uniós mechanizmus eljárásait annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok
  hamar
  igénybe vehessék a természeti vagy ember által okozott katasztrófákra való
  minél gyorsabb és hatékonyabb
  reagáláshoz szükséges segítséget és kapacitásokat. |
| --- | --- |

(11)

Egyszerűsíteni
  és észszerűsíteni
  kell,
  illetve rugalmasabbá kell tenni
  az uniós mechanizmus eljárásait annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok
  hamar
  igénybe vehessék a természeti vagy ember által okozott katasztrófákra való
  minél gyorsabb és hatékonyabb
  reagáláshoz szükséges segítséget és kapacitásokat.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (12) | A meglévő finanszírozási eszközök felhasználásának maximalizálása és a –
  különösen
  az unión kívüli katasztrófareagáláskor – segítséget nyújtó tagállamok támogatása érdekében rendelkezni kell a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 129. cikkének (1) bekezdésétől való eltérésről abban az esetben, ha a finanszírozás az 1313/2013/EU határozat 21., 22. és 23. cikke alapján történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A meglévő finanszírozási eszközök felhasználásának maximalizálása és a –
  különösen
  az unión kívüli katasztrófareagáláskor – segítséget nyújtó tagállamok támogatása érdekében rendelkezni kell a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 129. cikkének (1) bekezdésétől való eltérésről abban az esetben, ha a finanszírozás az 1313/2013/EU határozat 21., 22. és 23. cikke alapján történik.

| (12) | A meglévő finanszírozási eszközök felhasználásának maximalizálása és a –
  többek között
  az unión kívüli katasztrófareagáláskor – segítséget nyújtó tagállamok támogatása érdekében rendelkezni kell a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 129. cikkének (1) bekezdésétől való eltérésről abban az esetben, ha a finanszírozás az 1313/2013/EU határozat 21., 22. és 23. cikke alapján történik.
  Az eltérés ellenére a polgári védelmi tevékenységek és különösen a humanitárius segítségnyújtás finanszírozásának továbbra is egyértelműen el kell különülnie az uniós finanszírozási eszközök jövőbeli architektúráiban, és teljes mértékben összhangban kell lennie ezen architektúra eltérő célkitűzéseivel és jogi követelményeivel. |
| --- | --- |

(12)

A meglévő finanszírozási eszközök felhasználásának maximalizálása és a –
  többek között
  az unión kívüli katasztrófareagáláskor – segítséget nyújtó tagállamok támogatása érdekében rendelkezni kell a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 129. cikkének (1) bekezdésétől való eltérésről abban az esetben, ha a finanszírozás az 1313/2013/EU határozat 21., 22. és 23. cikke alapján történik.
  Az eltérés ellenére a polgári védelmi tevékenységek és különösen a humanitárius segítségnyújtás finanszírozásának továbbra is egyértelműen el kell különülnie az uniós finanszírozási eszközök jövőbeli architektúráiban, és teljes mértékben összhangban kell lennie ezen architektúra eltérő célkitűzéseivel és jogi követelményeivel.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (13) | Fontos annak biztosítása, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék a természeti és ember okozta katasztrófákat, és enyhítsék azok hatásait. A rendelkezéseknek meg kell erősíteniük az uniós mechanizmus keretébe tartozó megelőzési, felkészültségi és reagálási tevékenységek közötti kapcsolatokat. Biztosítani kell a koherenciát a megelőzésre és a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó egyéb uniós jogszabályokkal, ideértve a határokon átnyúló megelőző intézkedéseket és az olyan veszélyekre, mint például a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekre való reagálást (8).
  Hasonlóképpen
  biztosítani kell
  az összhangot
  a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal,
  mint
  például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel, a Párizsi Megállapodással és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Fontos annak biztosítása, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék a természeti és ember okozta katasztrófákat, és enyhítsék azok hatásait. A rendelkezéseknek meg kell erősíteniük az uniós mechanizmus keretébe tartozó megelőzési, felkészültségi és reagálási tevékenységek közötti kapcsolatokat. Biztosítani kell a koherenciát a megelőzésre és a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó egyéb uniós jogszabályokkal, ideértve a határokon átnyúló megelőző intézkedéseket és az olyan veszélyekre, mint például a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekre való reagálást (8).
  Hasonlóképpen
  biztosítani kell
  az összhangot
  a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal,
  mint
  például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel, a Párizsi Megállapodással és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel.

| (13) | Fontos annak biztosítása, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék a természeti és ember okozta katasztrófákat, és enyhítsék azok hatásait. A rendelkezéseknek meg kell erősíteniük az uniós mechanizmus keretébe tartozó megelőzési, felkészültségi és reagálási tevékenységek közötti kapcsolatokat. Biztosítani kell a koherenciát a megelőzésre és a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó egyéb uniós jogszabályokkal, ideértve a határokon átnyúló megelőző intézkedéseket és az olyan veszélyekre, mint például a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekre való reagálást (9).
  A kohéziós politika keretei közé tartozó területi együttműködési programok konkrét fellépéseket írnak elő a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés figyelembevétele érdekében, valamint további erőfeszítésekre van szükség a szorosabb integráció és nagyobb szinergiák érdekében. Továbbá
  biztosítani kell,
  hogy minden tevékenység összhangban legyen
  a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel, a Párizsi Megállapodással és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel,
  valamint aktívan hozzá kell járulniuk azok célkitűzéseinek eléréséhez
  . |
| --- | --- |

(13)

Fontos annak biztosítása, hogy a tagállamok minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy hatékonyan megelőzzék a természeti és ember okozta katasztrófákat, és enyhítsék azok hatásait. A rendelkezéseknek meg kell erősíteniük az uniós mechanizmus keretébe tartozó megelőzési, felkészültségi és reagálási tevékenységek közötti kapcsolatokat. Biztosítani kell a koherenciát a megelőzésre és a katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó egyéb uniós jogszabályokkal, ideértve a határokon átnyúló megelőző intézkedéseket és az olyan veszélyekre, mint például a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekre való reagálást (9).
  A kohéziós politika keretei közé tartozó területi együttműködési programok konkrét fellépéseket írnak elő a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés figyelembevétele érdekében, valamint további erőfeszítésekre van szükség a szorosabb integráció és nagyobb szinergiák érdekében. Továbbá
  biztosítani kell,
  hogy minden tevékenység összhangban legyen
  a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel, a Párizsi Megállapodással és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel,
  valamint aktívan hozzá kell járulniuk azok célkitűzéseinek eléréséhez
  .

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | Alapvető fontosságú, hogy a korábban a közös veszélyhelyzeti kommunikációs és tájékoztatási rendszer (CECIS) keretében bejelentett modulokat meg kell őrizni annak érdekében, hogy válaszolni lehessen a segítségkérésekre, valamint a szokásos módon részt lehessen venni a képzési rendszerekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Alapvető fontosságú, hogy a korábban a közös veszélyhelyzeti kommunikációs és tájékoztatási rendszer (CECIS) keretében bejelentett modulokat meg kell őrizni annak érdekében, hogy válaszolni lehessen a segítségkérésekre, valamint a szokásos módon részt lehessen venni a képzési rendszerekben.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (13b) | Ugyanilyen fontos összekapcsolni az uniós mechanizmust – amely közvetlenül a katasztrófát követő időszakra korlátozódik – egyéb, főként a károk visszafordítására szolgáló uniós eszközökkel, például a Szolidaritási Alappal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Ugyanilyen fontos összekapcsolni az uniós mechanizmust – amely közvetlenül a katasztrófát követő időszakra korlátozódik – egyéb, főként a károk visszafordítására szolgáló uniós eszközökkel, például a Szolidaritási Alappal.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (13c) | Alapvető fontosságú a Szolidaritási Alap módosítása egyrészt a környezeti károk helyreállítására irányuló kötelezettség bevezetése révén, másrészt oly módon, hogy a jóváhagyására szolgáló mutatóként a világ GDP-je helyett az adott régióra vagy tagállamra vonatkozó egy főre jutó GDP-t alkalmazzák, nehogy a nagy és sűrűn lakott, alacsony jóléti szintű régiók kiessenek az alapból való támogatásra jogosultak köréből. Helyreállítása érdekében nagyon fontos gazdasági szempontból értékelni a katasztrófa sújtotta környezetet, különösen a magas természeti értéket képviselő területeket, így a védett vagy a Natura 2000 hálózatba tartozó területeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

Alapvető fontosságú a Szolidaritási Alap módosítása egyrészt a környezeti károk helyreállítására irányuló kötelezettség bevezetése révén, másrészt oly módon, hogy a jóváhagyására szolgáló mutatóként a világ GDP-je helyett az adott régióra vagy tagállamra vonatkozó egy főre jutó GDP-t alkalmazzák, nehogy a nagy és sűrűn lakott, alacsony jóléti szintű régiók kiessenek az alapból való támogatásra jogosultak köréből. Helyreállítása érdekében nagyon fontos gazdasági szempontból értékelni a katasztrófa sújtotta környezetet, különösen a magas természeti értéket képviselő területeket, így a védett vagy a Natura 2000 hálózatba tartozó területeket.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

13 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (13d) | Az uniós fellépésnek a technikai képzési segítségnyújtást is szem előtt kell tartania, hogy javítani lehessen a közösségek önsegítő kapacitásait, jobban felkészítve őket a kezdeti reagálásra és a katasztrófák megfékezésére. A közbiztonsági szakemberek, például a közösségi vezetők, a szociális munkások, az egészségügyi dolgozók, a mentő- és tűzoltószolgálatok, valamint a helyi önkéntes intervenciós csoportok – amelyeknek gyorsan hozzáférhető intervenciós felszereléssel kell rendelkezniük – számára tartott célirányos továbbképzések és oktatások segíthetnek a katasztrófák megfékezésében, valamint a válsághelyzet során és azt követően bekövetkező halálesetek számának csökkentésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13d)

Az uniós fellépésnek a technikai képzési segítségnyújtást is szem előtt kell tartania, hogy javítani lehessen a közösségek önsegítő kapacitásait, jobban felkészítve őket a kezdeti reagálásra és a katasztrófák megfékezésére. A közbiztonsági szakemberek, például a közösségi vezetők, a szociális munkások, az egészségügyi dolgozók, a mentő- és tűzoltószolgálatok, valamint a helyi önkéntes intervenciós csoportok – amelyeknek gyorsan hozzáférhető intervenciós felszereléssel kell rendelkezniük – számára tartott célirányos továbbképzések és oktatások segíthetnek a katasztrófák megfékezésében, valamint a válsághelyzet során és azt követően bekövetkező halálesetek számának csökkentésében.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

1313/2013/EU határozat

3 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| e) | a katasztrófákra vonatkozó tudományos ismeretek rendelkezésre állásának és felhasználásának növelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a katasztrófákra vonatkozó tudományos ismeretek rendelkezésre állásának és felhasználásának növelése.

| e) | a katasztrófákra vonatkozó tudományos ismeretek rendelkezésre állásának és felhasználásának növelése,
  többek között a legkülső régiókban és a tengerentúli országokban és területeken is
  ; |
| --- | --- |

e)

a katasztrófákra vonatkozó tudományos ismeretek rendelkezésre állásának és felhasználásának növelése,
  többek között a legkülső régiókban és a tengerentúli országokban és területeken is
  ;

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a a pont (új)

1313/2013/EU határozat

3 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | aa) | az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

| „ea) | a katasztrófák miatti, az emberi életet, valamint a kulturális és természeti örökséget esetlegesen érintő azonnali következmények mérséklése;” |
| --- | --- |

„ea)

a katasztrófák miatti, az emberi életet, valamint a kulturális és természeti örökséget esetlegesen érintő azonnali következmények mérséklése;”

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a b pont (új)

1313/2013/EU határozat

3 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | ab) | az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

| „eb) | a határokon átnyúló együttműködési és koordinációs tevékenységek fokozása.” |
| --- | --- |

„eb)

a határokon átnyúló együttműködési és koordinációs tevékenységek fokozása.”

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1313/2013/EU határozat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a) | intézkedéseket hoz a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése
  és
  az ismeretek, a tudományos kutatások által elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának
  elősegítése
  érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

intézkedéseket hoz a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése
  és
  az ismeretek, a tudományos kutatások által elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának
  elősegítése
  érdekében;

| a) | intézkedéseket hoz a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése,
  valamint az együttműködés, illetve
  az ismeretek, a tudományos kutatások
  és az innováció
  által elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának
  további megkönnyítése és előmozdítása
  érdekében; |
| --- | --- |

a)

intézkedéseket hoz a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése,
  valamint az együttműködés, illetve
  az ismeretek, a tudományos kutatások
  és az innováció
  által elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának
  további megkönnyítése és előmozdítása
  érdekében;

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1313/2013/EU határozat

5 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 3a. | Az 5. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

| „aa) | koordinálja a riasztási rendszerekkel kapcsolatos információk és iránymutatások harmonizálását, többek között határokon átnyúló szinten;
  ” |
| --- | --- |

„aa)

koordinálja a riasztási rendszerekkel kapcsolatos információk és iránymutatások harmonizálását, többek között határokon átnyúló szinten;
  ”

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1313/2013/EU határozat

5 cikk – 1 bekezdés – f pont

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| f
  ) | összegyűjti és terjeszti a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat, tapasztalatcserét szervez a kockázatkezelési képesség értékelésével kapcsolatban, a tagállamokkal együttműködésben és
  2014
  . december 22-ig iránymutatást dolgoz ki ezen értékelések tartalmára, módszereire és struktúrájára vonatkozóan, és elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában; |

Hatályos szöveg

Módosítás

f
  )

összegyűjti és terjeszti a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat, tapasztalatcserét szervez a kockázatkezelési képesség értékelésével kapcsolatban, a tagállamokkal együttműködésben és
  2014
  . december 22-ig iránymutatást dolgoz ki ezen értékelések tartalmára, módszereire és struktúrájára vonatkozóan, és elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában;

| 3b. | Az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

3b.

| „f
  ) | összegyűjti és terjeszti a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat, tapasztalatcserét szervez a kockázatkezelési képesség értékelésével kapcsolatban, a tagállamokkal együttműködésben és
  2019
  . december 22-ig
  új
  iránymutatást dolgoz ki ezen értékelések tartalmára, módszereire és struktúrájára vonatkozóan, és elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában;” |
| --- | --- |

„f
  )

összegyűjti és terjeszti a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat, tapasztalatcserét szervez a kockázatkezelési képesség értékelésével kapcsolatban, a tagállamokkal együttműködésben és
  2019
  . december 22-ig
  új
  iránymutatást dolgoz ki ezen értékelések tartalmára, módszereire és struktúrájára vonatkozóan, és elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában;”

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont

1313/2013/EU határozat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a) | 2018. december 22-ig, azt követően pedig háromévente benyújtják a Bizottságnak
  nemzeti vagy
  a
  megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzéseik releváns elemeinek összefoglalóját
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

2018. december 22-ig, azt követően pedig háromévente benyújtják a Bizottságnak
  nemzeti vagy
  a
  megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzéseik releváns elemeinek összefoglalóját
  ;

| a) | 2018. december 22-ig, azt követően pedig háromévente
  elkészítik nemzeti vagy megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzéseiket az érintett helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció alapján és a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel összhangban, valamint
  benyújtják
  azokat
  a Bizottságnak,
  a Bizottsággal egyeztetett sablon alapján, és ezzel összefüggésben
  a
  már rendelkezésre álló nemzeti információs rendszereket veszik igénybe
  ; |
| --- | --- |

a)

2018. december 22-ig, azt követően pedig háromévente
  elkészítik nemzeti vagy megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzéseiket az érintett helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció alapján és a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel összhangban, valamint
  benyújtják
  azokat
  a Bizottságnak,
  a Bizottsággal egyeztetett sablon alapján, és ezzel összefüggésben
  a
  már rendelkezésre álló nemzeti információs rendszereket veszik igénybe
  ;

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a a pont (új)

1313/2013/EU határozat

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| d
  ) | önkéntes alapon részt vesznek a kockázatkezelési
  képesség értékelésére
  vonatkozó kölcsönös felülvizsgálatokban. |

Hatályos szöveg

Módosítás

d
  )

önkéntes alapon részt vesznek a kockázatkezelési
  képesség értékelésére
  vonatkozó kölcsönös felülvizsgálatokban.

| aa) | a d) pont helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

aa)

| „d) | a hiányosságok kezelését szolgáló fellépések azonosítása céljából
  önkéntes alapon részt vesznek a kockázatkezelési
  képességre
  vonatkozó kölcsönös felülvizsgálatokban.” |
| --- | --- |

„d)

a hiányosságok kezelését szolgáló fellépések azonosítása céljából
  önkéntes alapon részt vesznek a kockázatkezelési
  képességre
  vonatkozó kölcsönös felülvizsgálatokban.”

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| 2019. január 31-ig, azt követően pedig háromévente a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kockázatkezelési tervezés vonatkozó elemeinek összefoglalását, beleértve a kiválasztott megelőzési és felkészültségi intézkedésekre vonatkozó információkat is. Ezenkívül a Bizottság előírhatja a tagállamok számára, hogy konkrét megelőzési és felkészültségi terveket nyújtsanak be, amelyek kiterjednek mind a rövid, mind a hosszú távú erőfeszítésekre.
  Az Uniónak a tagállamok által a katasztrófamegelőzés és
  a
  felkészültség terén elért előrelépést
  az
  európai strukturális és beruházási alapok keretébe tartozó bármely jövőbeni előzetes feltételrendszer részeként kellően figyelembe kell vennie
  . | | 2019. január 31-ig, azt követően pedig háromévente a
  végrehajtási aktussal bevezetendő sablon alapján a
  Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kockázatkezelési tervezés vonatkozó elemeinek összefoglalását, beleértve a kiválasztott megelőzési és felkészültségi intézkedésekre vonatkozó információkat is.
  Ezt a végrehajtási jogi aktust a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
  Ezenkívül a Bizottság előírhatja a tagállamok számára, hogy konkrét megelőzési és felkészültségi terveket nyújtsanak be, amelyek kiterjednek mind a rövid, mind a hosszú távú erőfeszítésekre.
  E tekintetben ezek az erőfeszítések magukban foglalhatják
  a
  tagállamok elkötelezettségét aziránt, hogy ösztönözzék a kockázatok értékelésen alapuló beruházásokat, valamint hogy javítsák a katasztrófákat követő újjáépítést
  .
  A nemzeti és szubnacionális szinten jelentkező pótlólagos adminisztratív terheket a lehető legalacsonyabban kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2019. január 31-ig, azt követően pedig háromévente a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kockázatkezelési tervezés vonatkozó elemeinek összefoglalását, beleértve a kiválasztott megelőzési és felkészültségi intézkedésekre vonatkozó információkat is. Ezenkívül a Bizottság előírhatja a tagállamok számára, hogy konkrét megelőzési és felkészültségi terveket nyújtsanak be, amelyek kiterjednek mind a rövid, mind a hosszú távú erőfeszítésekre.
  Az Uniónak a tagállamok által a katasztrófamegelőzés és
  a
  felkészültség terén elért előrelépést
  az
  európai strukturális és beruházási alapok keretébe tartozó bármely jövőbeni előzetes feltételrendszer részeként kellően figyelembe kell vennie
  .

2019. január 31-ig, azt követően pedig háromévente a
  végrehajtási aktussal bevezetendő sablon alapján a
  Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kockázatkezelési tervezés vonatkozó elemeinek összefoglalását, beleértve a kiválasztott megelőzési és felkészültségi intézkedésekre vonatkozó információkat is.
  Ezt a végrehajtási jogi aktust a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
  Ezenkívül a Bizottság előírhatja a tagállamok számára, hogy konkrét megelőzési és felkészültségi terveket nyújtsanak be, amelyek kiterjednek mind a rövid, mind a hosszú távú erőfeszítésekre.
  E tekintetben ezek az erőfeszítések magukban foglalhatják
  a
  tagállamok elkötelezettségét aziránt, hogy ösztönözzék a kockázatok értékelésen alapuló beruházásokat, valamint hogy javítsák a katasztrófákat követő újjáépítést
  .
  A nemzeti és szubnacionális szinten jelentkező pótlólagos adminisztratív terheket a lehető legalacsonyabban kell tartani.

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a Bizottság konkrét konzultációs mechanizmusokat is létrehozhat a hasonló típusú katasztrófáknak kitett tagállamok közötti megfelelő megelőzési és felkészültségi tervezés és koordináció fokozása érdekében. | | A Bizottság
  a tagállamokkal együttműködve
  konkrét konzultációs mechanizmusokat is létrehozhat a hasonló típusú katasztrófáknak kitett tagállamok közötti megfelelő megelőzési és felkészültségi tervezés és koordináció fokozása érdekében.
  A Bizottság és a tagállamok – amennyiben lehetséges – támogatják továbbá a katasztrófakockázat-kezelés és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási stratégiák közötti koherenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a Bizottság konkrét konzultációs mechanizmusokat is létrehozhat a hasonló típusú katasztrófáknak kitett tagállamok közötti megfelelő megelőzési és felkészültségi tervezés és koordináció fokozása érdekében.

A Bizottság
  a tagállamokkal együttműködve
  konkrét konzultációs mechanizmusokat is létrehozhat a hasonló típusú katasztrófáknak kitett tagállamok közötti megfelelő megelőzési és felkészültségi tervezés és koordináció fokozása érdekében.
  A Bizottság és a tagállamok – amennyiben lehetséges – támogatják továbbá a katasztrófakockázat-kezelés és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási stratégiák közötti koherenciát.

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1313/2013/EU határozat

8 cikk – 1 bekezdés – k pont

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| k
  ) | a tagállamokkal szoros együttműködésben további szükséges támogató és kiegészítő felkészültségi intézkedések meghozatala a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében. |

Hatályos szöveg

Módosítás

k
  )

a tagállamokkal szoros együttműködésben további szükséges támogató és kiegészítő felkészültségi intézkedések meghozatala a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében.

| 4a. | A 8. cikk (1) bekezdésének k) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

4a.

| „
  k
  ) | a tagállamokkal szoros együttműködésben további szükséges támogató és kiegészítő felkészültségi intézkedések meghozatala,
  többek között más uniós eszközökkel történő koordináció által
  , a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében.” |
| --- | --- |

„
  k
  )

a tagállamokkal szoros együttműködésben további szükséges támogató és kiegészítő felkészültségi intézkedések meghozatala,
  többek között más uniós eszközökkel történő koordináció által
  , a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében.”

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 b pont (új)

1313/2013/EU határozat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 4b. | A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b.

„1a.
     
  A tagállamoknak meg kell erősíteniük az illetékes regionális és helyi hatóságok megfelelő adminisztratív kapacitásait, összhangban az intézményi és jogi keretrendszerükkel.”

Módosítás 38

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1313/2013/EU határozat

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy javítsák az uniós mechanizmus keretébe tartozó
  katasztrófa-reagálási
  műveletek tervezését, ideértve – a 6. cikk a) pontjában említett kockázatelemzésekre, valamint a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett áttekintésére építve – a katasztrófareagálásra vonatkozó forgatókönyvek készítését, az eszközök feltérképezését és a reagálási képességek telepítésére vonatkozó tervek kidolgozását. | | (1)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy javítsák az uniós mechanizmus keretébe tartozó
  természeti vagy ember okozta katasztrófákra való reagálási
  műveletek tervezését, ideértve – a 6. cikk a) pontjában említett kockázatelemzésekre, valamint a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett áttekintésére építve – a katasztrófareagálásra vonatkozó forgatókönyvek készítését, az eszközök feltérképezését –
  ideértve a különböző eszközök között a földmunkagépeket, a mobil energiaellátó egységeket és a mobil tűzvédelmi eszközöket
  – és a reagálási képességek telepítésére vonatkozó tervek kidolgozását.
  ” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy javítsák az uniós mechanizmus keretébe tartozó
  katasztrófa-reagálási
  műveletek tervezését, ideértve – a 6. cikk a) pontjában említett kockázatelemzésekre, valamint a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett áttekintésére építve – a katasztrófareagálásra vonatkozó forgatókönyvek készítését, az eszközök feltérképezését és a reagálási képességek telepítésére vonatkozó tervek kidolgozását.

(1)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy javítsák az uniós mechanizmus keretébe tartozó
  természeti vagy ember okozta katasztrófákra való reagálási
  műveletek tervezését, ideértve – a 6. cikk a) pontjában említett kockázatelemzésekre, valamint a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett áttekintésére építve – a katasztrófareagálásra vonatkozó forgatókönyvek készítését, az eszközök feltérképezését –
  ideértve a különböző eszközök között a földmunkagépeket, a mobil energiaellátó egységeket és a mobil tűzvédelmi eszközöket
  – és a reagálási képességek telepítésére vonatkozó tervek kidolgozását.
  ”

Módosítás 39

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Létrejön az európai polgári védelmi eszköztár. Ez a tagállamok előzetesen rendelkezésre bocsátott reagálási képességeiből áll, és modulok, egyéb reagálási képességek és szakértők tartoznak bele. | | (1)   Létrejön az európai polgári védelmi eszköztár. Ez a
  képesség a
  tagállamok
  önkéntesen
  , előzetesen rendelkezésre bocsátott reagálási képességeiből áll, és modulok, egyéb reagálási képességek és szakértők tartoznak bele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Létrejön az európai polgári védelmi eszköztár. Ez a tagállamok előzetesen rendelkezésre bocsátott reagálási képességeiből áll, és modulok, egyéb reagálási képességek és szakértők tartoznak bele.

(1)   Létrejön az európai polgári védelmi eszköztár. Ez a
  képesség a
  tagállamok
  önkéntesen
  , előzetesen rendelkezésre bocsátott reagálási képességeiből áll, és modulok, egyéb reagálási képességek és szakértők tartoznak bele.

Módosítás 40

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (1a)
     
  Mivel a tagállamok biztonsági és védelmi kockázatok mérséklésére irányuló legfőbb prioritásának a nemzeti megelőzésnek kell lennie, az európai polgári védelmi eszköztárnak a meglévő nemzeti kapacitások kiegészítésére kell szolgálnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Mivel a tagállamok biztonsági és védelmi kockázatok mérséklésére irányuló legfőbb prioritásának a nemzeti megelőzésnek kell lennie, az európai polgári védelmi eszköztárnak a meglévő nemzeti kapacitások kiegészítésére kell szolgálnia.

Módosítás 41

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   A beazonosított kockázatok alapján a Bizottság meghatározza az európai polgári védelmi eszköztár számára szükséges kulcsfontosságú reagálási képességek típusát és számát (a továbbiakban: a képességcélok). A Bizottság nyomon követi a képességcélok felé történő előrehaladást és a fennmaradó hiányosságokat, és ösztönzi a tagállamokat e hiányzások kezelésére. A Bizottság a 20. cikkel, a 21. cikk (1) bekezdése i) pontjával, valamint a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban támogathatja a tagállamokat. | | (2)   A
  helyszínen
  beazonosított
  igények és
  kockázatok alapján a Bizottság
  az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködésben
  meghatározza az európai polgári védelmi eszköztár számára szükséges kulcsfontosságú reagálási képességek típusát és számát (a továbbiakban: a képességcélok). A Bizottság nyomon követi a képességcélok felé történő előrehaladást és a fennmaradó hiányosságokat, és ösztönzi a tagállamokat e hiányzások kezelésére. A Bizottság a 20. cikkel, a 21. cikk (1) bekezdése i) pontjával, valamint a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban támogathatja a tagállamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A beazonosított kockázatok alapján a Bizottság meghatározza az európai polgári védelmi eszköztár számára szükséges kulcsfontosságú reagálási képességek típusát és számát (a továbbiakban: a képességcélok). A Bizottság nyomon követi a képességcélok felé történő előrehaladást és a fennmaradó hiányosságokat, és ösztönzi a tagállamokat e hiányzások kezelésére. A Bizottság a 20. cikkel, a 21. cikk (1) bekezdése i) pontjával, valamint a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban támogathatja a tagállamokat.

(2)   A
  helyszínen
  beazonosított
  igények és
  kockázatok alapján a Bizottság
  az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködésben
  meghatározza az európai polgári védelmi eszköztár számára szükséges kulcsfontosságú reagálási képességek típusát és számát (a továbbiakban: a képességcélok). A Bizottság nyomon követi a képességcélok felé történő előrehaladást és a fennmaradó hiányosságokat, és ösztönzi a tagállamokat e hiányzások kezelésére. A Bizottság a 20. cikkel, a 21. cikk (1) bekezdése i) pontjával, valamint a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban támogathatja a tagállamokat.

Módosítás 42

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

1313/2013/EU határozat

11 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (7)   A tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljaira rendelkezésre bocsátott reagálási képességek – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem alapján – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre, kivéve, ha a tagállamok olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását. | | (7)   A tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljaira rendelkezésre bocsátott reagálási képességek – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem alapján – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre, kivéve
  belső veszélyhelyzet vagy vis major esetén
  ,
  illetve
  ha a tagállamok olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását.
  Bevetésükről a végleges döntést azok a tagállamok hozzák meg, amelyek nyilvántartásba vetették az adott reagálási képességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljaira rendelkezésre bocsátott reagálási képességek – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem alapján – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre, kivéve, ha a tagállamok olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását.

(7)   A tagállamok által az európai polgári védelmi eszköztár céljaira rendelkezésre bocsátott reagálási képességek – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem alapján – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre, kivéve
  belső veszélyhelyzet vagy vis major esetén
  ,
  illetve
  ha a tagállamok olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását.
  Bevetésükről a végleges döntést azok a tagállamok hozzák meg, amelyek nyilvántartásba vetették az adott reagálási képességet.

Módosítás 43

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

1313/2013/EU határozat

11 cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| E reagálási képességek bevetésük esetén az őket rendelkezésre bocsátó tagállamok vezetése és irányítása alatt maradnak, és visszavonhatóak,
  amennyiben a
  tagállamok
  olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását és
  már nem képesek rendelkezésre bocsátani az említett reagálási képességeket. Ilyen esetekben konzultálni kell a Bizottsággal. | | E reagálási képességek bevetésük esetén az őket rendelkezésre bocsátó tagállamok vezetése és irányítása alatt maradnak, és visszavonhatóak,
  ha az említett
  tagállamok
  belső veszélyhelyzettel vagy vis majorral szembesülnek, illetve olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amelyben
  már nem képesek rendelkezésre bocsátani az említett reagálási képességeket. Ilyen esetekben konzultálni kell a Bizottsággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E reagálási képességek bevetésük esetén az őket rendelkezésre bocsátó tagállamok vezetése és irányítása alatt maradnak, és visszavonhatóak,
  amennyiben a
  tagállamok
  olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását és
  már nem képesek rendelkezésre bocsátani az említett reagálási képességeket. Ilyen esetekben konzultálni kell a Bizottsággal.

amennyiben a

olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amely jelentős mértékben befolyásolja a nemzeti feladatok ellátását és

E reagálási képességek bevetésük esetén az őket rendelkezésre bocsátó tagállamok vezetése és irányítása alatt maradnak, és visszavonhatóak,
  ha az említett
  tagállamok
  belső veszélyhelyzettel vagy vis majorral szembesülnek, illetve olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amelyben
  már nem képesek rendelkezésre bocsátani az említett reagálási képességeket. Ilyen esetekben konzultálni kell a Bizottsággal.

ha az említett

belső veszélyhelyzettel vagy vis majorral szembesülnek, illetve olyan kivételes helyzetbe kerülnek, amelyben

Módosítás 44

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (1)   Létre kell hozni a rescEU-t az azokban
  az
  esetekben való segítségnyújtásra, amelyekben a meglévő kapacitások nem teszik lehetővé a hatékony katasztrófareagálást.” | | (1)   Létre kell hozni a rescEU-t az azokban
  a kivételes
  esetekben való segítségnyújtásra, amelyekben
  nemzeti szinten nem áll rendelkezésre kapacitás és
  a meglévő kapacitások nem teszik lehetővé a hatékony katasztrófareagálást.”
  A rescEU kapacitásokat nem szabad a tagállamok saját kapacitásai és kapcsolódó kötelezettségei helyettesítéseként használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Létre kell hozni a rescEU-t az azokban
  az
  esetekben való segítségnyújtásra, amelyekben a meglévő kapacitások nem teszik lehetővé a hatékony katasztrófareagálást.”

(1)   Létre kell hozni a rescEU-t az azokban
  a kivételes
  esetekben való segítségnyújtásra, amelyekben
  nemzeti szinten nem áll rendelkezésre kapacitás és
  a meglévő kapacitások nem teszik lehetővé a hatékony katasztrófareagálást.”
  A rescEU kapacitásokat nem szabad a tagállamok saját kapacitásai és kapcsolódó kötelezettségei helyettesítéseként használni.

Módosítás 45

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   A rescEU a
  következő
  kapacitásokból tevődik össze:






  a) | légi erdőtűzoltás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A rescEU a
  következő
  kapacitásokból tevődik össze:

a)

légi erdőtűzoltás;

| b) | nagy teljesítményű szivattyúzás; |
| --- | --- |

b)

nagy teljesítményű szivattyúzás;

| c) | városi kutatás és mentés; |
| --- | --- |

c)

városi kutatás és mentés;

| d) | tábori kórház és sürgősségi orvosi csoportok. |
| --- | --- |

d)

tábori kórház és sürgősségi orvosi csoportok.

(2)   A rescEU a
  tagállamok már meglévő kapacitásaihoz hozzáadódó
  kapacitásokból tevődik össze,
  többek között azok kiegészítése és megerősítése érdekében, és célja a jelenlegi és jövőbeli kockázatok kezelése. A kapacitásokat az egészségügyi vészhelyzetekhez, ipari, környezeti, szeizmikus vagy vulkanikus katasztrófákhoz, az áradásokhoz, tűzvészekhez – köztük erdőtüzekhez –, valamint terrortámadásokhoz és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleárisfenyegetésekhez kapcsolódó reagálási képességek tekintetében fennálló esetleges hiányosságok alapján kell azonosítani.

Az azonosított hiányosságok nyomán a rescEU legalább a következő kapacitásokat foglalja majd magában:

| a) | légi erdőtűzoltás; |
| --- | --- |

a)

légi erdőtűzoltás;

| b) | nagy teljesítményű szivattyúzás; |
| --- | --- |

b)

nagy teljesítményű szivattyúzás;

| c) | városi kutatás és mentés; |
| --- | --- |

c)

városi kutatás és mentés;

| d) | tábori kórház és sürgősségi orvosi csoportok. |
| --- | --- |

d)

tábori kórház és sürgősségi orvosi csoportok.

Módosítás 46

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (2a)   
  E kapacitások továbbra is rugalmas jellegűek, és ez a jelleg a jövőbeli fejlemények és kihívások, például az éghajlatváltozás kezelése érdekében változhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)   
  E kapacitások továbbra is rugalmas jellegűek, és ez a jelleg a jövőbeli fejlemények és kihívások, például az éghajlatváltozás kezelése érdekében változhat.

Módosítás 47

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (4)   Az azonosított kockázatok és a többféle kockázatot figyelembe vevő megközelítés alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében azonosítottakon felüli reagálási képességek típusai meghatározására és ennek megfelelően a rescEU összetételének felülvizsgálatára. Biztosítani kell az összhangot más uniós szakpolitikákkal.
  A katasztrófákkal vagy katasztrófaveszéllyel kapcsolatos, rendkívül sürgős esetben az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó. | | (4)   Az azonosított kockázatok és
  hiányosságok, valamint a 6. cikk szerinti kockázatkezelési tervezés és
  a többféle kockázatot figyelembe vevő megközelítés alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében azonosítottakon felüli reagálási képességek típusai meghatározására és ennek megfelelően a rescEU összetételének felülvizsgálatára. Biztosítani kell az összhangot más uniós szakpolitikákkal.
  A katasztrófákkal vagy katasztrófaveszéllyel kapcsolatos, rendkívül sürgős esetben az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az azonosított kockázatok és a többféle kockázatot figyelembe vevő megközelítés alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében azonosítottakon felüli reagálási képességek típusai meghatározására és ennek megfelelően a rescEU összetételének felülvizsgálatára. Biztosítani kell az összhangot más uniós szakpolitikákkal.

A katasztrófákkal vagy katasztrófaveszéllyel kapcsolatos, rendkívül sürgős esetben az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó.

(4)   Az azonosított kockázatok és
  hiányosságok, valamint a 6. cikk szerinti kockázatkezelési tervezés és
  a többféle kockázatot figyelembe vevő megközelítés alapján a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében azonosítottakon felüli reagálási képességek típusai meghatározására és ennek megfelelően a rescEU összetételének felülvizsgálatára. Biztosítani kell az összhangot más uniós szakpolitikákkal.

A katasztrófákkal vagy katasztrófaveszéllyel kapcsolatos, rendkívül sürgős esetben az e cikk szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 31. cikkben meghatározott eljárás alkalmazandó.

Módosítás 48

Módosítás 48

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (5)   A Bizottság a rescEU részét képező reagálási kapacitásokra vonatkozó minőségi követelményeket határoz meg. A minőségi követelményeknek elismert nemzetközi normákon kell alapulniuk, amennyiben léteznek ilyen normák az adott területen. | | (5)   A Bizottság a
  tagállamokkal együttműködésben a
  rescEU részét képező reagálási kapacitásokra vonatkozó minőségi követelményeket határoz meg. A minőségi követelményeknek elismert nemzetközi normákon kell alapulniuk, amennyiben léteznek ilyen normák az adott területen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a rescEU részét képező reagálási kapacitásokra vonatkozó minőségi követelményeket határoz meg. A minőségi követelményeknek elismert nemzetközi normákon kell alapulniuk, amennyiben léteznek ilyen normák az adott területen.

(5)   A Bizottság a
  tagállamokkal együttműködésben a
  rescEU részét képező reagálási kapacitásokra vonatkozó minőségi követelményeket határoz meg. A minőségi követelményeknek elismert nemzetközi normákon kell alapulniuk, amennyiben léteznek ilyen normák az adott területen.

Módosítás 49

Módosítás 49

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (7)   A rescEU kapacitások – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem követően – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre. A telepítésre vonatkozó határozatot a Bizottság hozza meg, megtartva a rescEU kapacitások feletti irányítást és ellenőrzést. | | (7)   A rescEU kapacitások – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem követően – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre. A telepítésre vonatkozó határozatot a Bizottság hozza meg, megtartva a rescEU kapacitások feletti
  stratégiai koordinálást
  irányítást és ellenőrzést,
  valamint a telepítéssel kapcsolatos hatásköröket. Az operatív irányítás és ellenőrzés a fogadó tagállamokban illetékes tisztviselők irányítása és ellenőrzése alatt marad
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A rescEU kapacitások – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem követően – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre. A telepítésre vonatkozó határozatot a Bizottság hozza meg, megtartva a rescEU kapacitások feletti irányítást és ellenőrzést.

(7)   A rescEU kapacitások – az ERCC-n keresztül benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem követően – igénybe vehetők az uniós mechanizmus keretében végzett reagálási műveletekre. A telepítésre vonatkozó határozatot a Bizottság hozza meg, megtartva a rescEU kapacitások feletti
  stratégiai koordinálást
  irányítást és ellenőrzést,
  valamint a telepítéssel kapcsolatos hatásköröket. Az operatív irányítás és ellenőrzés a fogadó tagállamokban illetékes tisztviselők irányítása és ellenőrzése alatt marad
  .

Módosítás 50

Módosítás 50

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (8)   Telepítés esetén a Bizottság megállapodik a kérelmező tagállammal a rescEU kapacitások operatív telepítéséről. A kérelmező tagállam a műveletek során elősegíti saját kapacitásainak és a rescEU tevékenységeinek operatív koordinációját. | | (8)   Telepítés esetén a Bizottság
  az ERCC-n keresztül
  megállapodik a kérelmező tagállammal a rescEU kapacitások operatív telepítéséről. A kérelmező tagállam a műveletek során elősegíti saját kapacitásainak és a rescEU tevékenységeinek operatív koordinációját. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Telepítés esetén a Bizottság megállapodik a kérelmező tagállammal a rescEU kapacitások operatív telepítéséről. A kérelmező tagállam a műveletek során elősegíti saját kapacitásainak és a rescEU tevékenységeinek operatív koordinációját.

(8)   Telepítés esetén a Bizottság
  az ERCC-n keresztül
  megállapodik a kérelmező tagállammal a rescEU kapacitások operatív telepítéséről. A kérelmező tagállam a műveletek során elősegíti saját kapacitásainak és a rescEU tevékenységeinek operatív koordinációját.

Módosítás 51

Módosítás 51

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1313/2013/EU határozat

12 cikk – 10 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (10)   Amennyiben a Bizottság berendezéseket, például a légi erdőtűzoltásra szolgáló felszereléseket szerez be adásvétel, lízing vagy bérlés útján, a következőkről kell gondoskodni:






  a) | felszerelések adásvétele esetén a Bizottság és a tagállam közötti megállapodásról, amely rendelkezik a szóban forgó felszerelésnek az adott tagállamban történő nyilvántartásba vételről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10)   Amennyiben a Bizottság berendezéseket, például a légi erdőtűzoltásra szolgáló felszereléseket szerez be adásvétel, lízing vagy bérlés útján, a következőkről kell gondoskodni:

a)

felszerelések adásvétele esetén a Bizottság és a tagállam közötti megállapodásról, amely rendelkezik a szóban forgó felszerelésnek az adott tagállamban történő nyilvántartásba vételről.

| b) | lízing és bérlés esetén a felszerelés nyilvántartásba
  vételéről
  valamely tagállamban. |
| --- | --- |

b)

lízing és bérlés esetén a felszerelés nyilvántartásba
  vételéről
  valamely tagállamban.

(10)   Amennyiben a Bizottság berendezéseket, például a légi erdőtűzoltásra szolgáló felszereléseket szerez be adásvétel, lízing vagy bérlés útján, a következőkről kell gondoskodni:

| a) | felszerelések adásvétele esetén a Bizottság és a tagállam közötti megállapodásról, amely rendelkezik a szóban forgó felszerelésnek az adott tagállamban történő nyilvántartásba vételről. |
| --- | --- |

a)

felszerelések adásvétele esetén a Bizottság és a tagállam közötti megállapodásról, amely rendelkezik a szóban forgó felszerelésnek az adott tagállamban történő nyilvántartásba vételről.

| b) | lízing és bérlés esetén a felszerelés nyilvántartásba
  vétele
  valamely tagállamban
  nem kötelező
  . |
| --- | --- |

b)

lízing és bérlés esetén a felszerelés nyilvántartásba
  vétele
  valamely tagállamban
  nem kötelező
  .

| ba) | a légi járművek irányításával az EASA tanúsítvánnyal rendelkező üzemeltetőit kell megbízni. |
| --- | --- |

ba)

a légi járművek irányításával az EASA tanúsítvánnyal rendelkező üzemeltetőit kell megbízni.

Módosítás 52

Módosítás 52

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1313/2013/EU határozat

12 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A Bizottság
  kétévente
  tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az 11. és 12. cikk szerinti műveletekről és előrehaladásról. | | A Bizottság
  évente
  tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az 11. és 12. cikk szerinti műveletekről és az előrehaladásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  kétévente
  tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az 11. és 12. cikk szerinti műveletekről és előrehaladásról.

kétévente

A Bizottság
  évente
  tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az 11. és 12. cikk szerinti műveletekről és az előrehaladásról.

évente

Módosítás 53

Módosítás 53

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1313/2013/EU határozat

12 a cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | Ezen információknak tartalmazniuk kell a költségvetés és a költségek alakulásának részletes technikai és pénzügyi értékeléssel kísért áttekintését, a szükséges reagálási képességek bekerülési költségének növekedésére és a reagálási képességek típusának változására, valamint – adott esetben – minőségi követelményeire vonatkozó pontos adatokat, valamint a költségnövekedések és változások okait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen információknak tartalmazniuk kell a költségvetés és a költségek alakulásának részletes technikai és pénzügyi értékeléssel kísért áttekintését, a szükséges reagálási képességek bekerülési költségének növekedésére és a reagálási képességek típusának változására, valamint – adott esetben – minőségi követelményeire vonatkozó pontos adatokat, valamint a költségnövekedések és változások okait.

Ezen információknak tartalmazniuk kell a költségvetés és a költségek alakulásának részletes technikai és pénzügyi értékeléssel kísért áttekintését, a szükséges reagálási képességek bekerülési költségének növekedésére és a reagálási képességek típusának változására, valamint – adott esetben – minőségi követelményeire vonatkozó pontos adatokat, valamint a költségnövekedések és változások okait.

Módosítás 54

Módosítás 54

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1313/2013/EU határozat

13 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A Bizottság létrehozza a megfelelő polgári védelmi és katasztrófavédelmi szereplők és intézmények hálózatát, amely a Bizottsággal együtt uniós polgári védelmi tudáshálózatot képez. | | A Bizottság létrehozza a megfelelő polgári védelmi és katasztrófavédelmi szereplők és intézmények hálózatát –
  ideértve a kiválósági központokat, az egyetemeket és a kutatókat
  –, amely a Bizottsággal együtt uniós polgári védelmi tudáshálózatot képez.
  A Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie a tagállamokban meglévő szaktudást és a helyben aktív szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság létrehozza a megfelelő polgári védelmi és katasztrófavédelmi szereplők és intézmények hálózatát, amely a Bizottsággal együtt uniós polgári védelmi tudáshálózatot képez.

A Bizottság létrehozza a megfelelő polgári védelmi és katasztrófavédelmi szereplők és intézmények hálózatát –
  ideértve a kiválósági központokat, az egyetemeket és a kutatókat
  –, amely a Bizottsággal együtt uniós polgári védelmi tudáshálózatot képez.
  A Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie a tagállamokban meglévő szaktudást és a helyben aktív szervezeteket.

ideértve a kiválósági központokat, az egyetemeket és a kutatókat

A Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie a tagállamokban meglévő szaktudást és a helyben aktív szervezeteket.

Módosítás 55

Módosítás 55

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 9 pont

1313/2013/EU határozat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| A tudáshálózat – adott esetben az illetékes tudásközpontokkal szoros együttműködésben – a következő feladatokat látja el a képzés, a gyakorlatok, a tanulságok levonása és az ismeretek terjesztése terén: | | A tudáshálózat,
  amely törekszik a nemi szempontból kiegyensúlyozott összetétel kialakítására
  , adott esetben az illetékes tudásközpontokkal szoros együttműködésben a következő feladatokat látja el a képzés, a gyakorlatok, a tanulságok levonása és az ismeretek terjesztése terén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tudáshálózat – adott esetben az illetékes tudásközpontokkal szoros együttműködésben – a következő feladatokat látja el a képzés, a gyakorlatok, a tanulságok levonása és az ismeretek terjesztése terén:

A tudáshálózat,
  amely törekszik a nemi szempontból kiegyensúlyozott összetétel kialakítására
  , adott esetben az illetékes tudásközpontokkal szoros együttműködésben a következő feladatokat látja el a képzés, a gyakorlatok, a tanulságok levonása és az ismeretek terjesztése terén:

amely törekszik a nemi szempontból kiegyensúlyozott összetétel kialakítására

Módosítás 56

Módosítás 56

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

1313/2013/EU határozat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| a
  ) | képzési program létrehozása és irányítása a polgári védelemben és a veszélyhelyzet-kezelésben dolgozók számára a katasztrófamegelőzéssel, -felkészültséggel és -reagálással kapcsolatban, és e képzési program működtetése. A program keretében közös tanfolyamokat kell szervezni és szakértői csererendszert kell létrehozni, amelynek révén a résztvevőket más tagállamokba lehet rendelni. |

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

a
  )

a

képzési program létrehozása és irányítása a polgári védelemben és a veszélyhelyzet-kezelésben dolgozók számára a katasztrófamegelőzéssel, -felkészültséggel és -reagálással kapcsolatban, és e képzési program működtetése. A program keretében közös tanfolyamokat kell szervezni és szakértői csererendszert kell létrehozni, amelynek révén a résztvevőket más tagállamokba lehet rendelni.

A
  képzési
  program célja a 9. és
  11
  . cikkben említett képességek koordinációjának, kompatibilitásának és komplementaritásának javítása, valamint a 8. cikk d) és f) pontjában említett szakértők kompetenciájának fejlesztése;

képzési

11

| 9a. | A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

9a.

9a.

A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „a
  ) | képzési program létrehozása és irányítása a polgári védelemben és a veszélyhelyzet-kezelésben dolgozók számára a katasztrófamegelőzéssel, -felkészültséggel és -reagálással kapcsolatban, és e képzési program működtetése. A program keretében közös tanfolyamokat kell szervezni és szakértői csererendszert kell létrehozni, amelynek révén a résztvevőket más tagállamokba lehet rendelni.
  A polgári védelemre irányuló új Erasmus programot hoznak létre az 1288/2013/EU rendeletben

   (*1)

  meghatározott szabályokkal és elvekkel összhangban. |
| --- | --- |

„a
  )

„a

képzési program létrehozása és irányítása a polgári védelemben és a veszélyhelyzet-kezelésben dolgozók számára a katasztrófamegelőzéssel, -felkészültséggel és -reagálással kapcsolatban, és e képzési program működtetése. A program keretében közös tanfolyamokat kell szervezni és szakértői csererendszert kell létrehozni, amelynek révén a résztvevőket más tagállamokba lehet rendelni.
  A polgári védelemre irányuló új Erasmus programot hoznak létre az 1288/2013/EU rendeletben

   (*1)

  meghatározott szabályokkal és elvekkel összhangban.

A polgári védelemre irányuló új Erasmus programot hoznak létre az 1288/2013/EU rendeletben

*1

meghatározott szabályokkal és elvekkel összhangban.

A
  polgári védelemre irányuló Erasmus
  program célja a 9., 11. és
  12
  . cikkben említett képességek koordinációjának, kompatibilitásának és komplementaritásának javítása, valamint a 8. cikk d) és f) pontjában említett szakértők kompetenciájának fejlesztése
  is
  .

polgári védelemre irányuló Erasmus

12

is

A polgári védelemre irányuló Erasmus program tartalmaz egy, a tagállamok és a partnerországok közötti együttműködésnek köszönhetően megvalósuló nemzetközi dimenziót az Unió külső tevékenységének, többek között a vonatkozó fejlesztési célkitűzéseknek a támogatása érdekében.
  ”

A polgári védelemre irányuló Erasmus program tartalmaz egy, a tagállamok és a partnerországok közötti együttműködésnek köszönhetően megvalósuló nemzetközi dimenziót az Unió külső tevékenységének, többek között a vonatkozó fejlesztési célkitűzéseknek a támogatása érdekében.

Módosítás 57

Módosítás 57

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

1313/2013/EU határozat

13 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – f pont

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| f
  ) | a vonatkozó új technológiáknak az uniós mechanizmus céljait szolgáló bevezetésének és alkalmazásának
  ösztönzése és
  bátorítása. |

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

f
  )

f

a vonatkozó új technológiáknak az uniós mechanizmus céljait szolgáló bevezetésének és alkalmazásának
  ösztönzése és
  bátorítása.

ösztönzése és

| 9b. | A 13. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

9b.

9b.

A 13. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „f
  ) | a
  kutatás és fejlesztés ösztönzése és a
  vonatkozó új technológiáknak az uniós mechanizmus céljait szolgáló bevezetésének és alkalmazásának bátorítása. |
| --- | --- |

„f
  )

„f

a
  kutatás és fejlesztés ösztönzése és a
  vonatkozó új technológiáknak az uniós mechanizmus céljait szolgáló bevezetésének és alkalmazásának bátorítása.

kutatás és fejlesztés ösztönzése és a

Módosítás 58

Módosítás 58

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 c pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 9 c pont (új)

1313/2013/EU határozat

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | 9c. | a 13. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9c.

9c.

a 13. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„
  (3a)
     
  A Bizottság bővíti a képzési kapacitásokat, valamint fokozza az ismeretek és tapasztalatok megosztását az Unió polgári védelmi tudáshálózata és a nemzetközi szervezetek és harmadik országok között, hogy hozzájáruljon a katasztrófakockázatok csökkentésével kapcsolatos – különösen a sendai keretben elfogadott – nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítéséhez.”

Módosítás 59

Módosítás 59

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

1313/2013/EU határozat

16 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   Az e cikk szerinti beavatkozások akár önálló segítségnyújtási beavatkozásként, akár valamely nemzetközi szervezet által irányított beavatkozás részeként is végrehajthatók. Az uniós koordinációnak teljes egészében illeszkednie kell az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) által végzett átfogó koordinációba, az OCHA vezető szerepének tiszteletben tartásával. | | 11a. | A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az e cikk szerinti beavatkozások akár önálló segítségnyújtási beavatkozásként, akár valamely nemzetközi szervezet által irányított beavatkozás részeként is végrehajthatók. Az uniós koordinációnak teljes egészében illeszkednie kell az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) által végzett átfogó koordinációba, az OCHA vezető szerepének tiszteletben tartásával.

11a.

11a.

A 16. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az e cikk szerinti beavatkozások akár önálló segítségnyújtási beavatkozásként, akár valamely nemzetközi szervezet által irányított beavatkozás részeként is végrehajthatók. Az uniós koordinációnak teljes egészében illeszkednie kell az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) által végzett átfogó koordinációba, az OCHA vezető szerepének tiszteletben tartásával.
  Ember okozta katasztrófák vagy összetett vészhelyzetek esetén a Bizottság egyértelműen meghatározza – a humanitárius szereplőkkel konzultálva – a beavatkozás hatókörét és a szélesebb körű humanitárius reagálásban részt vevő felekkel való kapcsolatát, biztosítva a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzussal való összhangot és a humanitárius elvek tiszteletben tartását.
  ”

Módosítás 60

Módosítás 60

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1313/2013/EU határozat

19 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | Az Európai Parlament és a Tanács az éves költségvetési eljárás keretében fokozatosan engedélyezi az uniós mechanizmus szükséges előirányzatait, kellően figyelembe véve az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

   (*2)

  értelmében rendelkezésre álló eszközöket, különös tekintettel a Rugalmassági Eszköz I. mellékletben meghatározott igénybevételi lehetőségére. |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Európai Parlament és a Tanács az éves költségvetési eljárás keretében fokozatosan engedélyezi az uniós mechanizmus szükséges előirányzatait, kellően figyelembe véve az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

   (*2)

  értelmében rendelkezésre álló eszközöket, különös tekintettel a Rugalmassági Eszköz I. mellékletben meghatározott igénybevételi lehetőségére.

Az Európai Parlament és a Tanács az éves költségvetési eljárás keretében fokozatosan engedélyezi az uniós mechanizmus szükséges előirányzatait, kellően figyelembe véve az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet

*2

értelmében rendelkezésre álló eszközöket, különös tekintettel a Rugalmassági Eszköz I. mellékletben meghatározott igénybevételi lehetőségére.

Módosítás 61

Módosítás 61

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1313/2013/EU határozat

20 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| Az e határozat alapján nyújtott bármilyen támogatásnak vagy finanszírozásnak megfelelő nyilvánosságot kell biztosítania az Unió számára, beleértve az Unió jelképének az 11. cikkben, a 12. cikkben, valamint a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kapacitások tekintetében történő előtérbe helyezését. | | Az e határozat alapján nyújtott bármilyen támogatásnak vagy finanszírozásnak megfelelő nyilvánosságot kell biztosítania az Unió számára, beleértve az Unió jelképének az 11. cikkben, a 12. cikkben, valamint a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kapacitások tekintetében történő előtérbe helyezését.
  Kommunikációs stratégiát kell kidolgozni annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus tevékenységeinek konkrét eredményei a polgárok számára láthatóbbá váljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e határozat alapján nyújtott bármilyen támogatásnak vagy finanszírozásnak megfelelő nyilvánosságot kell biztosítania az Unió számára, beleértve az Unió jelképének az 11. cikkben, a 12. cikkben, valamint a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kapacitások tekintetében történő előtérbe helyezését.

Az e határozat alapján nyújtott bármilyen támogatásnak vagy finanszírozásnak megfelelő nyilvánosságot kell biztosítania az Unió számára, beleértve az Unió jelképének az 11. cikkben, a 12. cikkben, valamint a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett kapacitások tekintetében történő előtérbe helyezését.
  Kommunikációs stratégiát kell kidolgozni annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus tevékenységeinek konkrét eredményei a polgárok számára láthatóbbá váljanak.

Kommunikációs stratégiát kell kidolgozni annak érdekében, hogy az uniós polgári védelmi mechanizmus tevékenységeinek konkrét eredményei a polgárok számára láthatóbbá váljanak.

Módosítás 62

Módosítás 62

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 15 pont – b pont

1313/2013/EU határozat

23 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| | | (2a)
     
  Az európai polgári védelmi eszköztár számára előzetesen nem biztosított tagállami kapacitások esetében a szállítási erőforrásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg a teljes támogatható költségek 55%-át. A támogatás igénybevételéhez a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a rendelkezésükre álló, az európai polgári védelmi eszköztár céljára előzetesen rendelkezésre bocsátott kapacitásokon felüli azon kapacitásaik listáját, amelyeket az egészségügyi vészhelyzetekre, az ipari, szeizmikus vagy vulkanikus katasztrófákra, az áradásokra, az erdőtüzekre, valamint a terrorista támadásokra és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra való reagálásra tudnak bevetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az európai polgári védelmi eszköztár számára előzetesen nem biztosított tagállami kapacitások esetében a szállítási erőforrásokhoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg a teljes támogatható költségek 55%-át. A támogatás igénybevételéhez a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a rendelkezésükre álló, az európai polgári védelmi eszköztár céljára előzetesen rendelkezésre bocsátott kapacitásokon felüli azon kapacitásaik listáját, amelyeket az egészségügyi vészhelyzetekre, az ipari, szeizmikus vagy vulkanikus katasztrófákra, az áradásokra, az erdőtüzekre, valamint a terrorista támadásokra és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra való reagálásra tudnak bevetni.

Módosítás 63

Módosítás 63

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

1313/2013/EU határozat

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| (2)   
  Törekedni
  kell az Unió más olyan eszközeivel való
  szinergiák és
  kiegészítő
  jelleg megvalósítására
  , amelyek például a kohéziót, a vidékfejlesztést, a kutatást, az egészségügyet, valamint a migrációs és biztonságpolitikát támogatják. Harmadik országokban kialakult humanitárius válságok kapcsán történő fellépés eseténa Bizottság biztosítja az e határozat, valamint az 1257/96/EK rendelet keretében finanszírozott intézkedések kiegészítő jellegét és koherenciáját. | | (2)   
  Fejleszteni
  kell az Unió más olyan eszközeivel való
  szinergiákat
  , kiegészítő
  jelleget és fokozott koordinációt
  , amelyek például a kohéziót,
  ideértve az Európai Unió Szolidaritási Alapját is
  , a vidékfejlesztést, a kutatást, az egészségügyet, valamint a migrációs és biztonságpolitikát támogatják,
  anélkül hogy ez magával vonná a források e területekről történő átcsoportosítását
  . Harmadik országokban kialakult humanitárius válságok kapcsán történő fellépés esetén a Bizottság biztosítja az e határozat, valamint az 1257/96/EK rendelet keretében finanszírozott intézkedések kiegészítő jellegét és koherenciáját,
  tiszteletben tartva az intézkedések és finanszírozásuk elkülönült és független jellegét, valamint biztosítva azok összhangját a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzussal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Törekedni
  kell az Unió más olyan eszközeivel való
  szinergiák és
  kiegészítő
  jelleg megvalósítására
  , amelyek például a kohéziót, a vidékfejlesztést, a kutatást, az egészségügyet, valamint a migrációs és biztonságpolitikát támogatják. Harmadik országokban kialakult humanitárius válságok kapcsán történő fellépés eseténa Bizottság biztosítja az e határozat, valamint az 1257/96/EK rendelet keretében finanszírozott intézkedések kiegészítő jellegét és koherenciáját.

(2)   
  Fejleszteni
  kell az Unió más olyan eszközeivel való
  szinergiákat
  , kiegészítő
  jelleget és fokozott koordinációt
  , amelyek például a kohéziót,
  ideértve az Európai Unió Szolidaritási Alapját is
  , a vidékfejlesztést, a kutatást, az egészségügyet, valamint a migrációs és biztonságpolitikát támogatják,
  anélkül hogy ez magával vonná a források e területekről történő átcsoportosítását
  . Harmadik országokban kialakult humanitárius válságok kapcsán történő fellépés esetén a Bizottság biztosítja az e határozat, valamint az 1257/96/EK rendelet keretében finanszírozott intézkedések kiegészítő jellegét és koherenciáját,
  tiszteletben tartva az intézkedések és finanszírozásuk elkülönült és független jellegét, valamint biztosítva azok összhangját a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzussal
  .

Módosítás 64

Módosítás 64

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1313/2013/EU határozat

32 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | | Módosítás |
| --- | --- | --- |
| g) | A rescEU létrehozása, irányítása és fenntartása
  az
  12. cikkben előírtak szerint, beleértve a bevetésre vonatkozó határozatokra
  és
  az üzemeltetési eljárásokra vonatkozó kritériumokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

A rescEU létrehozása, irányítása és fenntartása
  az
  12. cikkben előírtak szerint, beleértve a bevetésre vonatkozó határozatokra
  és
  az üzemeltetési eljárásokra vonatkozó kritériumokat;

az

és

| g) | A rescEU létrehozása, irányítása és fenntartása
  a
  12. cikkben előírtak szerint, beleértve a bevetésre vonatkozó határozatokra, az üzemeltetési eljárásokra vonatkozó kritériumokat,
  valamint a rescEU kapacitások valamely tagállam általi nemzeti szintű telepítésének feltételeit, továbbá az ezzel összefüggő pénzügyi és egyéb intézkedéseket
  ; |
| --- | --- |

g)

A rescEU létrehozása, irányítása és fenntartása
  a
  12. cikkben előírtak szerint, beleértve a bevetésre vonatkozó határozatokra, az üzemeltetési eljárásokra vonatkozó kritériumokat,
  valamint a rescEU kapacitások valamely tagállam általi nemzeti szintű telepítésének feltételeit, továbbá az ezzel összefüggő pénzügyi és egyéb intézkedéseket
  ;

a

valamint a rescEU kapacitások valamely tagállam általi nemzeti szintű telepítésének feltételeit, továbbá az ezzel összefüggő pénzügyi és egyéb intézkedéseket

Módosítás 65

Módosítás 65

Határozatra irányuló javaslat

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet (új)

I melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

I. MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

INDIKATÍV KIEGÉSZÍTŐ KERETÖSSZEGEK A 2018 ÉS 2020 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA

INDIKATÍV KIEGÉSZÍTŐ KERETÖSSZEGEK A 2018 ÉS 2020 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA

| | | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 3. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen | kötelezettségvállalási előirányzatok | 19,157 | 115,2 | 122,497 | 256,854 |
| kifizetési előirányzatok | 11 | 56,56 | 115,395 | 182,955 |
| A 4. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen | kötelezettségvállalási előirányzatok | 2 | 2 | 2,284 | 6,284 |
| kifizetési előirányzatok | 0,8 | 1,8 | 2,014 | 4,614 |
| A 3. és a 4. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen | kötelezettségvállalási előirányzatok | 21,157 | 117,2 | 124,781 | 263,138 |
| kifizetési előirányzatok | 11,8 | 58,36 | 117,409 | 187,569 |
| (Valamennyi összeg millió EUR-ban.) |

2018

2018

2019

2019

2020

2020

Összesen

Összesen

A 3. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen

A 3. fejezet

*3

szerinti további előirányzatok összesen

kötelezettségvállalási előirányzatok

kötelezettségvállalási előirányzatok

19,157

19,157

115,2

115,2

122,497

122,497

256,854

256,854

kifizetési előirányzatok

kifizetési előirányzatok

11

11

56,56

56,56

115,395

115,395

182,955

182,955

A 4. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen

A 4. fejezet

*3

szerinti további előirányzatok összesen

kötelezettségvállalási előirányzatok

kötelezettségvállalási előirányzatok

2

2

2

2

2,284

2,284

6,284

6,284

kifizetési előirányzatok

kifizetési előirányzatok

0,8

0,8

1,8

1,8

2,014

2,014

4,614

4,614

A 3. és a 4. fejezet

   (*3)

  szerinti további előirányzatok összesen

A 3. és a 4. fejezet

*3

szerinti további előirányzatok összesen

kötelezettségvállalási előirányzatok

kötelezettségvállalási előirányzatok

21,157

21,157

117,2

117,2

124,781

124,781

263,138

263,138

kifizetési előirányzatok

kifizetési előirányzatok

11,8

11,8

58,36

58,36

117,409

117,409

187,569

187,569

(Valamennyi összeg millió EUR-ban.)

(Valamennyi összeg millió EUR-ban.)

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0180/2018).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1313/2013/EU határozata (2013. december 17.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1313/2013/EU határozata (2013. december 17.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).

3

(4)  
  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitásban elért eredményekről és fennmaradt hiányosságokról, 2017. február 17.

4

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitásban elért eredményekről és fennmaradt hiányosságokról, 2017. február 17.

(5)  
  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

5

A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

9

(*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

*1

Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).

(*2)  
  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

*2

A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

(*3)  
  A teljes összeget a Rugalmassági Eszköz nyújtja.

*3

A teljes összeget a Rugalmassági Eszköz nyújtja.

---