# Az Európai Unió C 42/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 42 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. február 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 42

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. február 7.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 42/01 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 6. | 1 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 42/02 | Értesítés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján: Európai uniós harmonizációs intézkedés rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések (
  1
  ) | 2 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 42/01

Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 6.

1

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 42/02

Értesítés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján: Európai uniós harmonizációs intézkedés rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések (
  1
  )

1

2

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 42/03 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9751 — Elliot / Apollo / EP Energy) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 4 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 42/04 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 6 |
| 2020/C 42/05 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 14 |
| 2020/C 42/06 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 22 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 42/03

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9751 — Elliot / Apollo / EP Energy) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

4

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 42/04

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

6

2020/C 42/05

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

14

2020/C 42/06

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

22

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| | Helyesbítés az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról szóló, 2020. január 22-i megállapodáshoz ( HL C 032I., 2020.2.1. ) | 34 |

Helyesbítések

Helyesbítés az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról szóló, 2020. január 22-i megállapodáshoz ( HL C 032I., 2020.2.1. )

( HL C 032I., 2020.2.1. )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. február 6.

(2020/C 42/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1003 |
| JPY | Japán yen | 120,87 |
| DKK | Dán korona | 7,4725 |
| GBP | Angol font | 0,84835 |
| SEK | Svéd korona | 10,5550 |
| CHF | Svájci frank | 1,0715 |
| ISK | Izlandi korona | 138,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,1288 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,893 |
| HUF | Magyar forint | 336,76 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2451 |
| RON | Román lej | 4,7655 |
| TRY | Török líra | 6,5886 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6282 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4610 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5420 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6994 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5233 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 301,78 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,3028 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6676 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4563 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 000,81 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5349 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,817 |
| RUB | Orosz rubel | 69,4575 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,197 |
| BRL | Brazil real | 4,6553 |
| MXN | Mexikói peso | 20,4852 |
| INR | Indiai rúpia | 78,2845 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1003

JPY

Japán yen

120,87

DKK

Dán korona

7,4725

GBP

Angol font

0,84835

SEK

Svéd korona

10,5550

CHF

Svájci frank

1,0715

ISK

Izlandi korona

138,10

NOK

Norvég korona

10,1288

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,893

HUF

Magyar forint

336,76

PLN

Lengyel zloty

4,2451

RON

Román lej

4,7655

TRY

Török líra

6,5886

AUD

Ausztrál dollár

1,6282

CAD

Kanadai dollár

1,4610

HKD

Hongkongi dollár

8,5420

NZD

Új-zélandi dollár

1,6994

SGD

Szingapúri dollár

1,5233

KRW

Dél-Koreai won

1 301,78

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,3028

CNY

Kínai renminbi

7,6676

HRK

Horvát kuna

7,4563

IDR

Indonéz rúpia

15 000,81

MYR

Maláj ringgit

4,5349

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,817

RUB

Orosz rubel

69,4575

THB

Thaiföldi baht

34,197

BRL

Brazil real

4,6553

MXN

Mexikói peso

20,4852

INR

Indiai rúpia

78,2845

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/2

---

Értesítés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (4) bekezdése alapján: Európai uniós harmonizációs intézkedés rendelkezéseinél szigorúbb nemzeti intézkedések

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 42/02)

(1)

| — | a kis- és közepes égetőegységekre vonatkozó, 2010. január 26-i német rendelet [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] (a továbbiakban: első BImSchV) 5. §-ának 1. pontja, amely meghatározza a légszennyező részecskékre vonatkozó kibocsátási határértékeket. Az említett pont eltér a 2020. január 1-jétől a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2015. április 28-i (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (a továbbiakban: (EU) 2015/1189 rendelet) (1) alapján alkalmazandó értékektől és mérési módszertantól. |
| --- | --- |

—

a kis- és közepes égetőegységekre vonatkozó, 2010. január 26-i német rendelet [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] (a továbbiakban: első BImSchV) 5. §-ának 1. pontja, amely meghatározza a légszennyező részecskékre vonatkozó kibocsátási határértékeket. Az említett pont eltér a 2020. január 1-jétől a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2015. április 28-i (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet (a továbbiakban: (EU) 2015/1189 rendelet) (1) alapján alkalmazandó értékektől és mérési módszertantól.

| — | Az első BImSchV 4. §-ának a 3. §-sal együtt értelmezendő (1) pontja kimerítően felsorolja az égető berendezésekben használható tüzelőanyagokat. Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen kimerítő felsorolást. |
| --- | --- |

—

Az első BImSchV 4. §-ának a 3. §-sal együtt értelmezendő (1) pontja kimerítően felsorolja az égető berendezésekben használható tüzelőanyagokat. Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen kimerítő felsorolást.

| — | Az első BImSchV 5. §-ának (4) pontja előírja, hogy a melegvíztáróló tartályoknak szilárd tüzelésű kazánokkal kell rendelkezniük. Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen követelményt. |
| --- | --- |

—

Az első BImSchV 5. §-ának (4) pontja előírja, hogy a melegvíztáróló tartályoknak szilárd tüzelésű kazánokkal kell rendelkezniük. Az (EU) 2015/1189 rendelet nem tartalmaz ilyen követelményt.

| — | Az első BImSchV 14. §-a és 15. §-ának (1) pontja az új és a jelentős mértékben átalakított égetőegységek felügyeletére vonatkozik. Az (EU) 2015/1189 rendelet szerinti követelmények a szilárd tüzelésű kazánok forgalomba hozatalának időpontjában érvényesek, későbbi felügyeletükről nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

Az első BImSchV 14. §-a és 15. §-ának (1) pontja az új és a jelentős mértékben átalakított égetőegységek felügyeletére vonatkozik. Az (EU) 2015/1189 rendelet szerinti követelmények a szilárd tüzelésű kazánok forgalomba hozatalának időpontjában érvényesek, későbbi felügyeletükről nem rendelkeznek.

(2)

A 2009/125/EK irányelv azon követelmények meghatározásáról rendelkezik, amelyeknek a végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó, energiával kapcsolatos termékek meg kell, hogy feleljenek ahhoz, hogy forgalomba hozhatók és/vagy használatba vehetők legyenek. Az irányelv az energiahatékonyság és a környezetvédelem szintjének növelésével hozzájárul a fenntartható fejlődéshez, ugyanakkor növeli az energiaellátás biztonságát. Az irányelv az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikkén alapul, amely jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke.

Az irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, és nem akadályozhatják egy termék területükön történő forgalomba hozatalát és/vagy használatbavételét az említett irányelv I. mellékletének 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezettudatos tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezettudatos tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az megfelel a hatályos végrehajtási intézkedés valamennyi vonatkozó rendelkezéseinek, és CE-jelöléssel van ellátva.

Az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet célja, hogy meghatározza a szilárd tüzelésű kazánok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket, többek között a légszennyező részecskékre vonatkozó határértékeket. Az említett bizottsági rendeletben, valamint a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egyedi helyiségfűtő berendezések energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. április 24-i (EU) 2015/1186 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben a környezettudatos tervezésre vonatkozóan előírt követelmények együttesen (2) a becslések szerint 2030-ig a légszennyező részecskék kibocsátásában éves szinten 10 kilotonna csökkenést fognak eredményezni.

A legfeljebb 500 kilowatt (kW) mért hőteljesítményű szilárd tüzelésű kazánok tekintetében az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet értelmében 2020. január 1-jétől a légszennyező részecskékre (porra) vonatkozó – normál állapotú (0 °C hőmérsékletű és 1013 millibar nyomású), 10 % oxigént tartalmazó száraz füstgáz viszonylatában kifejezett – szezonális helyiségfűtési kibocsátás az automata kazánok esetében nem lehet 40 mg/m3-nél, a kézi fűtésű kazánok esetében pedig 60 mg/m3-nél nagyobb.

(3)

Az első BImSchV 2010. március 22-én lépett hatályba, és a kis- és közepes égetőegységekre, többek között a legfeljebb 500 kW mért hőteljesítményű szilárd tüzelésű kazánokra vonatkozik. Előírja, hogy a legalább 4 kW névleges hőteljesítményű szilárd tüzelésű égetőegységek esetében a – 13 térfogatszázalék oxigéntartalomban kifejezett – teljes terhelés melletti részecske-kibocsátás a 2014. december 31. után létesített egységek tekintetében nem haladhatja meg a 20 mg/m3 értéket.

(4)

Németország rámutat arra, hogy az első BImSchV által meghatározott ambíciószint csökkentése veszélyeztetné a levegő minőségét Németországban, ami ellentmond a szilárd tüzelésű kazánok környezeti teljesítményének javítására irányuló célkitűzésnek.

A levegőminőség romlása nem egyeztethető össze a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai (3) parlamenti és tanácsi irányelvvel, amelynek 12. cikke értelmében a tagállamoknak a szennyezőrészecske-kibocsátás szintjét a határérték alatt kell tartaniuk, és törekedniük kell a környezeti levegő minőségének a fenntartható fejlődéssel összeegyeztethető legmagasabb szintjének megőrzésére.

Németország hangsúlyozza továbbá, hogy az (EU) 2015/1189 bizottsági rendeletben a szennyezőrészecske-kibocsátás tekintetében meghatározott határértékek alkalmazása veszélyezteti azon képességét, hogy megfeleljen az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kötelezettségeinek.

Németország úgy véli, hogy az EUMSZ 36. cikkének értelmében vett, az emberek, állatok és növények egészségének és életének védelmének jelenlegi mértéke nem tartható fenn a Németországi Szövetségi Köztársaságban az (EU) 2015/1189 bizottsági rendelet követelményeinek alkalmazása esetén.

(5)

A Bizottság a Németországtól kapott értesítéssel kapcsolatban az EUMSZ 114. cikkének (4) és (6) bekezdése szerint fog eljárni. A 114. cikk (4) bekezdése szerint amennyiben egy európai uniós harmonizációs intézkedés elfogadását követően egy tagállam az EUMSZ 36. cikkében meghatározott lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosan szükségesnek tartja szigorúbb nemzeti rendelkezéseinek fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot. A német rendelkezésekről szóló értesítést követően a Bizottságnak hat hónap áll rendelkezésére a rendelkezések jóváhagyására vagy elutasítására. Ebben az időszakban a Bizottság ellenőrizni fogja, hogy a német rendelkezések már a harmonizáció előtt is létező intézkedések voltak-e, és már akkor is eltértek-e a harmonizált szabályoktól. Ha ez így van, a Bizottság megvizsgálja, hogy fenntartásuk indokolt-e az EUMSZ 36. cikkében meghatározott lényeges követelmények alapján vagy a környezet védelmével kapcsolatosan, hogy az érintett rendelkezésok nem képezik-e önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelent-e szükségtelen és aránytalan akadályt a belső piac működésében.

(6)

Az ezen értesítéssel kapcsolatos észrevételeket az értesítés közzétételétől számított 30 napon belül kell megküldeni a Bizottságnak Az e határidőn túl megküldött észrevételeket a Bizottság nem veszi figyelembe.

(7)

Európai Bizottság

Energiaügyi Főigazgatóság

DG ENER — C4 egység: Energiahatékonyság: Épületek és termékek

Tel. +32 22983831

E-mail: ENER-C4-SECRETARIAT@ec.europa.eu

---

(1)  OJ L 193, 21.7.2015, p. 100.

1

(2)  OJ L 193, 21.7.2015, p. 43.

2

(3)  OJ L 152, 11.6.2008, p. 1.

3

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/4

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9751 — Elliot / Apollo / EP Energy)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 42/03)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Apollo Capital Management, L.P. (a továbbiakban: Apollo, USA), |
| --- | --- |

—

Apollo Capital Management, L.P. (a továbbiakban: Apollo, USA),

| — | Elliot Investment Management, L.P. (a továbbiakban: Elliot, USA), |
| --- | --- |

—

Elliot Investment Management, L.P. (a továbbiakban: Elliot, USA),

| — | EP Energy Corporation (a továbbiakban: EP Energy, USA). |
| --- | --- |

—

EP Energy Corporation (a továbbiakban: EP Energy, USA).

Az Elliot és az Apollo az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az EP Energy felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Apollo esetében: különböző üzleti tevékenységekben részt vevő vállalatokba és azok által kibocsátott kötvényekbe világszerte befektető vállalkozás, e befektetéseket az Apollo a leányvállalatai által kezelt befektetési alapokon keresztül valósítja meg, |
| --- | --- |

—

az Apollo esetében: különböző üzleti tevékenységekben részt vevő vállalatokba és azok által kibocsátott kötvényekbe világszerte befektető vállalkozás, e befektetéseket az Apollo a leányvállalatai által kezelt befektetési alapokon keresztül valósítja meg,

| — | az Elliot esetében: befektetési és kockázatkezelési tevékenységekre szakosodott befektetési vállalkozás, |
| --- | --- |

—

az Elliot esetében: befektetési és kockázatkezelési tevékenységekre szakosodott befektetési vállalkozás,

| — | az EP Energy esetében: feltárással és kitermeléssel foglalkozó független vállalat, mely szárazföldi kőolaj- és földgáz-infrastruktúrákat vásárol fel és fejleszt az Egyesült Államokban; az EP Energy jelenleg az Apollo kizárólagos irányítása alá tartozik. |
| --- | --- |

—

az EP Energy esetében: feltárással és kitermeléssel foglalkozó független vállalat, mely szárazföldi kőolaj- és földgáz-infrastruktúrákat vásárol fel és fejleszt az Egyesült Államokban; az EP Energy jelenleg az Apollo kizárólagos irányítása alá tartozik.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

Ügyszám M.9751 — Elliot / Apollo / EP Energy

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 229-64301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/6

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 42/04)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Muscadet Coteaux de la Loire”

PDO-FR-A0495-AM01

Az értesítés időpontja: 2019. november 8.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A „Muscadet Coteaux de la Loire” megjelölés által lefedett földrajzi terület felülvizsgálatának következményei:

– két település (La Boissière-du-Doré és La Remaudière) és egy településrész (Le Loroux-Bottereau) felvétele, lévén, hogy ezek a települések a „Muscadet” regionális megjelölés által lefedett földrajzi területhez tartoznak,

– két település (Mésanger és Varades) és egy településrész (Ligné) kizárása azon törekvés jegyében, hogy a szőlőültetvényeket a minőségi szőlőgazdálkodást folytató szektorokra korlátozzák.

Ezenfelül szövegezésbeli módosításokra került sor: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta bekövetkezett településegyesítéseket, illetve az adminisztratív körzeteket érintő egyéb változásokat. A jogbiztonság fokozása érdekében a jegyzék hivatkozik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) hatályos változatára.

Az egységes dokumentum földrajzi területre és a földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó részei ennek megfelelően módosultak.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezete IV. részének 2. pontjában a „2011. május 19-i” szövegrész az „és 2018. június 20-i” szavakkal egészül ki.

E módosítás célja, hogy bekerüljön az egységes dokumentumba az a dátum, amikor az illetékes nemzeti hatóságok az előállítás földrajzi területén belüli, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítást jóváhagyták. A parcellákra történő felosztás arra szolgál, hogy az előállítás földrajzi területén belül azonosítsa azokat a parcellákat, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területre vonatkozó részt a településegyesítést követően naprakésszé tették. A megjelölés által lefedett azon teljes terület, ahol a borerjesztés történik, nem módosul.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

4.   Borkészítési eljárások

Az 1. fejezet IX. részének 1. pontja az alábbi mondattal egészül ki: „Csomagolásuk vagy a pincészet területéről való első kiszállításuk időpontjában még mindig az erjesztéskor használt finom borseprőn tartják őket.”

A finom borseprőn tartás lehetővé teszi, hogy kialakuljon a termék kerek jegyeket előidéző minden jellemzője. Ennek köszönhetően nyerhet érvényt és megerősítést a különböző Muscadet-megjelölések felosztása.

Az egységes dokumentum borászati eljárásokra vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosult.

5.   Hőkezelés

A borok 40 °C-nál magasabb hőmérsékleten történő hőkezelésének tilalmát törölték. A módosítás célja, hogy a termelők számára valamennyi lehetséges technikai eszköz rendelkezésre álljon a kevésbé jó évjáratok következtében kialakuló jelenségek – például a „penészes földíz” jellegű érzékszervi eltérések – kezelésére. A mustmelegítés módszere, az ún. termovinifikáció sokkal kevésbé zavaró a borok vékonnyá és testetlenné válása szempontjából, mint a mezopórusos borászati szenek alkalmazása.

Az egységes dokumentum borászati eljárásokra vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

6.   Csomagolás

A „sur lie” (seprőn tartott) jelöléssel ellátott borok esetében a csomagolási időszak vége november 30. helyett december 31. lesz. A módosítás lehetővé teszi a „sur lie” jelöléssel ellátott borok palackozási idejének egy hónappal való meghosszabbítását az e kategóriára vonatkozó forgalmazási időszak optimalizálása érdekében, ugyanakkor anélkül, hogy a jelöléssel járó jellegzetességek – a kerek jegyek és a hozzátartozó enyhe gyöngyözés – módosulnának.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

7.   Borszállítás

Az I. fejezet IX. részének az adóraktár engedélyesei közötti borszállítás dátumára vonatkozó 5.b) pontja törlésre került.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

8.   Kapcsolat

A kapcsolatra vonatkozó rész annak érdekében módosult, hogy tükrözze a települések számának változásait, valamint hogy az 1. pont utolsó bekezdése a termelők számával és az előállított térfogattal kapcsolatban frissüljön.

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

9.   Címkézés

A XI. rész az alábbi ponttal egészül ki: „c) Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton.

A kataszteri terület nevét alkotó karakterek sem magasságukat, sem szélességüket, sem pedig vastagságukat tekintve nem haladhatják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. Az említett nevet az ellenőrzött eredetmegjelölés nevével azonos látómezőben kell feltüntetni.”

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó része ennek megfelelően módosult.

10.   Bejelentési kötelezettségek

A megjelölés használatára irányuló igénybejelentés határideje december 15-ről december 31-re változik.

Az ügylet előzetes bejelentésének helyébe a szállítás előzetes bejelentése lép.

A csomagolás előzetes bejelentésére tételenként kerül sor.

Ezek a módosítások az egységes dokumentumot nem érintik.

11.   Visszavonás

A visszavonási nyilatkozatra irányuló szabályokat pontosítják.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

12.   Nyilvántartás

A nyilvántartás-készítésről szóló részben szövegezési jellegű kiegészítések történtek.

| — | A II. fejezet II. részének 2. pontjában: |
| --- | --- |

—

A II. fejezet II. részének 2. pontjában:

| — | a b) alpontban „a megjelölés használatára irányuló igénybejelentése benyújtásának időpontjáig” és a „must savtartalma” szavakat törölték |
| --- | --- |

—

a b) alpontban „a megjelölés használatára irányuló igénybejelentése benyújtásának időpontjáig” és a „must savtartalma” szavakat törölték

| — | a c) alpontban a „leírás” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lépett |
| --- | --- |

—

a c) alpontban a „leírás” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lépett

| — | a d) alpontban a „leírás” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lépett, és a „vagy ellenőrzött eredetmegjelölésű, nem csomagolt borok fogyasztásra bocsátása” szavakat törölték. |
| --- | --- |

—

a d) alpontban a „leírás” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lépett, és a „vagy ellenőrzött eredetmegjelölésű, nem csomagolt borok fogyasztásra bocsátása” szavakat törölték.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

13.   Főbb ellenőrizendő pontok

A III. fejezetet felülvizsgálták annak érdekében, hogy a nantes-i területre vonatkozó termékleírásokban szereplő főbb ellenőrizendő pontok megfogalmazása következetes legyen.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Muscadet Coteaux de la Loire

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok száraz, csendes fehérborok.

Jellemzőik a következők:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10 %; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10 %;

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 3 gramm; |
| --- | --- |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 3 gramm;

| — | az illósavtartalom literenként legfeljebb 10 milliekvivalens; |
| --- | --- |

—

az illósavtartalom literenként legfeljebb 10 milliekvivalens;

| — | a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 12 %. |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 12 %.

A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie az uniós szabályozásban meghatározott határértékeknek. A borok száraz, csendes fehérborok.

Finom aromavilágukat gyakran uralják virágillatra, esetenként pedig ásványokra emlékeztető jegyek, és összességében egy frissesség felé irányuló ízegyensúly.

A hosszan tartó érlelés esetenként fokozhatja az öregedésre való alkalmasságot.

A gondos palackozás hozzájárul gazdag aromaviláguk megőrzéséhez és fokozásához.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalékban) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l-ben) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalékban)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l-ben)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 500 tőke.6 500 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,5 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,9 méter és 1,1 méter között kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával;

| — | egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel.

A metszés a rügyezés, illetve az Eichhorn- és Lorenz-féle skála 5. fázisa előtt megtörténik.

A metszés módjától függetlenül a szőlő metszésekor tőkénként 4 további rügy meghagyható, feltéve, hogy a 11, illetve 12 leveles fenológiai szakaszban az adott évben a termőágak száma tőkénként nem több 12-nél.

Különleges borászati eljárás

A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amely során a hőmérséklet –5 °C alá süllyed.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük az uniós szabályozásban, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott előírásoknak.

b)   Maximális hozamok

66 hektoliter hektáronként.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás minden lépése az Institut national de l’origine et de la qualité által 2017. június 15-én az illetékes nemzeti bizottság ülésén jóváhagyott földrajzi területen folyik. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján (Code officiel géographique) – az alábbi települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe), Ligné (részben), Le Loroux-Bottereau (részben), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe), Ligné (részben), Le Loroux-Bottereau (részben), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

| — | Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe).

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Melon B.

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A „Muscadet Coteaux de la Loire” ellenőrzött eredetmegjelölés szőlőültetvényei elsősorban a közvetlenül a Loire partján fekvő domboldalakon találhatók, vagy néha a folyótól kissé eltávolodva, annak mellékfolyói – köztük a legfontosabb ágak, a Divatte, az Evre és az Erdre – mentén húzódó lejtőkön helyezkednek el. A földrajzi terület mozgalmas domborzatát általában 5–10 %-os lejtésű domboldalak tagolják. A szóban forgó terület Nantes városától keletre, a „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelölés szélesebb földrajzi területének legkeletibb részén fekszik. A terület Loire-Atlantique és Maine-et-Loire megyék részét képezi. A szőlőparcellák határozottan kiemelkednek a tájból, kontrasztot alkotva az állattenyésztésre szolgáló „bocages” (fa- és bokorsávokkal tagolt szabálytalan legelők) borította fennsíkokkal.

A földrajzi terület a különösen enyhe, mérsékelt óceáni éghajlat hatását élvezi. A hőmérsékletingadozás a Loire szabályozó szerepének köszönhetően is enyhül, a folyó pedig ahhoz is hozzájárul, hogy a tenger felől érkező hatásokat a termőföldek belseje felé továbbítsa. Az óceáni fuvallatok bejutását megkönnyíti a folyó délnyugati/északkeleti folyásiránya, amely egybeesik az uralkodó szelek tengelyével. Ugyanezen okokból lényegesen kevesebb csapadék hullik a Loire partjain, mint a néhány kilométerrel távolabb fekvő fennsíkokon. Következésképpen a nyári napsütés mennyisége jelentős ezen a szélességen, ennek köszönhetően minimálisra csökken a szőlőültetvényekkel borított dombok északi vagy déli kitettségének hatása. Ősszel a napéjegyenlőség idején bekövetkező nagy árapályok esetenként erőteljes záporokat hoznak.

A földrajzi terület altalaja főleg metamorf kőzetekből, különösen csillámpalából – nyugaton többnyire gneiszből, keleten palából – áll. Ezek a legtöbbször szétmállott vagy kevéssé módosult kőzetek különlegesen felületes barna talajokat hordoznak, amely nagy részben durva, homokos vagy kavicsos elemekből állnak. Ezek a talajok jó természetes vízelvezető képességgel rendelkeznek, és tavasszal gyorsan felmelegszenek. A szokások tükrében meghatározva a szüretre szánt parcellaterület szigorúan azon nyitott, döntő mértékben, illetve hagyományosan szőlővel beültetett domboldalakra korlátozódik, amelyet egészséges, szellős, nem túl mély és mérsékelten termékeny, korlátozott vízmegtartó képességgel rendelkező talajok borítanak.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az ellenőrzött eredetmegjelölés által jelölt szőlőültetvények régi borászati hagyományok örökségét őrzik. A Nantes-ban már az időszámítás szerinti első évszázadoktól jelen lévő szőlőültetvények a középkor során a Loire és mellékfolyói mentén Nantes teljes régiójára kiterjedtek. A régió apátságainak XI. és a XII. századi chartuláriumaiban felidéződik a szőlészet fejlődése Varades, Oudon, Ancenis és Saint-Florent-le-Vieil domboldalain. Ugyanakkor csupán a XVI. században alakultak ki igazi, kereskedelmi céllal telepített szőlőültetvények, hogy lefedjék a Nantes-ban letelepedett holland nagykereskedők által támasztott keresletet. Abban az időszakban a Melon B szőlőfajta végleg megtelepedik a térségben; ezt a fajtát a XVII. század közepétől „Muscadet” névvel jelölik. Ancenis kikötője hosszú ideig igen aktív szerepet tölt be a boroknak a földrajzi területről Nantes-ba történő szállítása terén. Még azután is, hogy a hercegséget a francia királysághoz csatolták, Bretagne fenntartja azokat az adószabályokat, amelyek a szőlőgazdálkodás fejlődésének kedveznek. A földrajzi terület borai a vámsorompótól lefelé szüretelt szőlőkből készülnek, így alacsonyabb adókkal terheltek, és ezáltal értékesítésük is könnyebb, mint a folyó felső szakaszáról érkező borok esetében.

A szőlőfajta-összetételében elsősorban a Melon B fajtára összpontosító földrajzi terület egyértelműen megkülönböztethető a fehérborok tekintetében a keletebbre fekvő szőlőültetvényektől, amelyek inkább a Chenin B szőlőfajtát részesítik előnyben. A filoxériajárvány előidézte válsághelyzetet követően a szőlőültetvényeket megújították, olyan új módszereket alkalmazva, mint a „vonalas” ültetés és a Guyot-metszés. Ezért az előállításra vonatkozó szaktudás szerves részét képezi a magas ültetési sűrűség fenntartása, a tőketerhelés és a terméshozam ellenőrzése, valamint a teljesen érett szőlőszemek betakarítása.

A gazdag és bonyolult ízvilággal rendelkező borok előállítása érdekében a termelők különleges borászati eljárást alkalmaznak, az ún. „nantes-i módszert”, amely szerint a bort legalább egy télen át finomseprőn tartják anélkül, hogy egyszer is lefejtenék; a kapcsolódó szakismeretek forrása az a szokás, hogy a termelők az eljövendő ünnepekre tekintettel a legjobb borukból egy hordónyit félretettek, és azt seprőn tartották. Ez az érlelési módszer kerek és zsíros jegyeket ad a borokhoz, különösen az élesztősejtfalak autolíziséből származó mannoproteinekkel és más vegyületekkel való dúsítás esetén. Ezenfelül e módszer – melynek alapját a beavatkozás hiánya és a borok szén-dioxidban dús légtérben való tartása képezi, ezzel erőteljesen korlátozva az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását – lehetővé teszi az alkoholos erjedés során kialakult aromák tavaszig vagy azon túl tartó megőrzését.

Érlelésük során a borok tercier aromákkal is gazdagodnak. A Melon B szőlőfajtából származó szőlő, must és bor valóban jelentős koncentrációban tartalmazza a glikozidaromák prekurzorait. Ezek a cukrokhoz kötött aglikonokból kialakult molekulák alapállapotban szagtalanok. A β-glikozidos kötések különféle kémiai és enzimatikus folyamatok hatására történő felbomlása azonban erősen illatozó vegyületeket szabadít fel, főként monoterpéneket és C13-norizoprenoideket, különös tekintettel a β-damaszkon képződésére, mely anyag a borok gyümölcsös aromáinak fokozásában játszott szerepéről ismert. A gazdák által megszerzett különleges szaktudás lehetővé teszi, hogy a borokat maradéktalanul megvédjék a tartályon belüli oxidációtól, és a palackozást óvatosan végezzék annak érdekében, hogy a fent említett illatok felszabadulása a lehető leghosszabb ideig tartson, és a borok komplexitása fokozódjék.

A borok eredetiségének megőrzése érdekében a földrajzi területen tevékenykedő gazdák igyekeznek az előállítás körülményeire vonatkozó szabályokat rögzíteni. és 1936-ban elérik, hogy a „Muscadet Coteaux de la Loire” ellenőrzött eredetmegjelölésként hivatalosan is elismertté válik. A „sur lie” hagyományos jelölésre vonatkozó szabályok meghatározására 1977-ben került sor. 1994 óta a borokat a szüretet követő év során – a fejtések és az átöntések számát csökkentendő – magában a pincészetben palackozzák. 2016-ban az ellenőrzött eredetmegjelölés által lefedett terület mintegy 170 hektárra terjed ki, melyen mintegy 80 termelő és egy Ancenis-központú szövetkezeti csoport tevékenykedik. A forgalmazott éves mennyiség körülbelül 7000 hektoliter bor, melynek nagy része a „sur lie” jelöléssel is ellátható. A „Muscadet Coteaux de la Loire” ellenőrzött eredetmegjelölésű borok száraz, csendes fehérborok. Finom aromavilágukat gyakran uralják virágillatra, néha pedig ásványokra emlékeztető jegyek, és összességében egy, a frissesség felé mutató ízegyensúly jellemzi őket. A hosszan tartó érlelés még inkább gazdagíthatja ízvilágukat, és fokozhatja az öregedésre való alkalmasságukat. Gazdag aromaviláguk megőrzése és fokozása érdekében palackozásuk nagy gondossággal történik.

A „sur lie” jelöléssel ellátott borokat általában a kerek jegyek felé mutató ízegyensúly és bonyolultabb illatvilág jellemzi, és az alkoholos erjedés során fejlődő szén-dioxidnak köszönhetően enyhe gyöngyözés mutatkozhat. Frissességük, gazdag aromaviláguk és endogén szén-dioxid-tartalmuk megőrzése érdekében az érlelés során védve vannak az oxidációtól. Mivel szén-dioxid-tartalmuk túl magas ahhoz, hogy rugalmas tartályokba csomagolhassák őket, csomagolásukhoz – mely különös gondosságot igényel – palackokat használnak. A Loire befolyásoló hatása alatt álló földrajzi terület előnyös – enyhe, kevéssé csapadékos és kifejezetten napsütéses – éghajlattal rendelkezik. Völgyekkel tagolt domborzata a folyóparton igen mozgalmas; talaja elsősorban metamorf kőzeteken kialakult, gyakran durva és sekély. Az említett kőzetek repedezettségének és a talaj textúrájának köszönhetően a szőlő képes mély gyökeret ereszteni, biztosítva a növények számára a vízellátást, amely fokozatosan csökken, elősegítve a Melon B szőlőfajta bogyóinak érését. Az enyhe téli időjárásnak köszönhetően a vegetatív ciklus már korán beindul, ami általában lehetővé teszi, hogy a szüret az őszi esőzések érkezése előtt végrehajtható legyen. Egyébként a mérsékelt nyári hőmérsékleteknek is köszönhető, hogy e finom fehérszőlő-fajtából készült borok meg tudják őrizni frissességüket és aromájukat. A Loire mentén futó óceáni szelek csökkentik a levegő páratartalmát, és lehetővé teszik a szőlő jó egészségügyi állapotban történő szüretelését, ami részben hozzájárul a borok aromájának finomságához, különös tekintettel a virágillatokra vagy az ásványi jegyekre.

A földrajzi terület hosszú szőlészeti múltja és korai specializálódása már régóta elősegítette, hogy a termelők tudásukat és gyakorlati ismereteiket egymás között megosszák. Mivel meg kívánták védeni termékeik eredetiségét, elérték, hogy 1936-tól a „Muscadet Coteaux de la Loire” ellenőrzött eredetmegjelölés elismertté – és egyben Franciaország egyik legrégebbi ellenőrzött eredetmegjelölésévé – váljon.

Szakértelmüknek köszönhetően a gazdák gondosan felügyelik a termést, és egészséges, teljesen érett szőlőt takarítanak be. A helyi szokásoknak megfelelően a borok érlelése saját finomseprőjükön történik, fejtés nélkül; a borokat egészen a csomagolásig seprőn tartják. A földrajzi térség enyhe téli hőmérsékleteinek köszönhetően, amely kedvez a seprővel való keveredésnek, a borok az érlelés során tovább javulnak, és a következő tavasztól kezdve nagyobb ízgazdagságot mutatnak. A gondos palackozás lehetővé teszi a borok alapvető tulajdonságainak megőrzését, bizonyos aromák pedig a csomagolás után kezdenek kialakulni. A természetes közegben és a Melon B szőlőfajtában rejlő lehetőségekhez teljes mértékben igazodó szaktudásnak köszönhető, hogy az erjesztéskor keletkező illatmolekulák, valamint a glikozidaromák prekurzorjai teljes mértékben kifejezésre juthatnak a borokban.

Az ellenőrzött eredetmegjelölést és a „sur lie” jelölést is használó borok, melyeket a szüret évét követő év során palackoznak, megőrzik jellegzetes frissességüket, mely üdeséget az erjesztés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhető enyhe gyöngyözés is megerősíti. Az oxidáció teljes kizárása érdekében ezeket a borokat közvetlenül a pincészetekben töltik palackba. Ez a hagyományos gyakorlat, amely minimális beavatkozással jár, tökéletesen alkalmas a borok finom illatösszetevőinek megőrzésére.

A Loire mindenütt érzékelhető jelenléte, a földrajzi terület – Nantes és Angers városa között félúton való – elhelyezkedése, valamint a tevékenyen működő ancenis-i kikötő a történelem során elősegítette a kereskedelmi céllal telepített szőlőültetvények megjelenését, és hozzájárult azok dinamikus fejlődéséhez. Frissességüknek, valamint finom íz- és illatviláguknak köszönhetően a borok széles vevőkört hódítottak meg, beleértve a Loire partjára települt számos éttermet is. A borok csodálatosan illenek a tenger gyümölcseihez, és még inkább a XIX. századi, folyóparti recept szerinti, fehér vajmártással („beurre blanc”) készülő halakhoz.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése – ezen belül a „sur lie” jelöléssel ellátható borok erjesztése, készítése, érlelése és csomagolása –tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlen szomszédságban lévő terület a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (részben), La Limouzinière, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe), Le Loroux-Bottereau (részben), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (részben), La Limouzinière, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe), Le Loroux-Bottereau (részben), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Le Fresne-sur-Loire volt önálló település területe), Mauges-sur-Loire (kizárólag Le Marillais volt önálló település területe), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe), Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Le Fresne-sur-Loire volt önálló település területe), Mauges-sur-Loire (kizárólag Le Marillais volt önálló település területe), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe), Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe).

| — | Vendée megye: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét kiegészítheti a „sur lie” (seprőn érlelt) jelölés azon borok esetében, amelyek megfelelnek a termékleírásban az e jelölésre vonatkozóan előírt előállítási feltételeknek.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel a termékleírásban e földrajzi név használatára vonatkozóan meghatározott szabályok szerint.

A „sur lie” jelölés és a „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek sem magasságukat, sem szélességüket, sem pedig vastagságukat tekintve nem haladhatják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A „sur lie” jelöléssel ellátott borokon feltüntetik az évjáratot.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton.

A kataszteri terület nevét alkotó karakterek sem magasságukat, sem szélességüket, sem pedig vastagságukat tekintve nem haladhatják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. Az említett nevet az ellenőrzött eredetmegjelölés nevével azonos látómezőben kell feltüntetni.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi terület határain belül

A feltétel leírása:

A „sur lie” jelöléssel ellátható borokat a meghatározott területen csomagolják.

A borerjesztési és érlelési módszerekből fakadó tulajdonságaik – különösen frissességük és bonyolult aromaviláguk, melynek egyes jegyei a csomagolást követően jutnak kifejeződésre, valamint az endogén szén-dioxid-tartalmuk miatt kialakuló enyhe gyöngyözés – megőrzése érdekében, az átöntések számának korlátozására törekedve a „sur lie” jelöléssel ellátható borokat a pincészetekben a szüretet követő március 1-je és december 31-e között palackozzák.

Ez a különleges érlelési módszer kerek és zsíros jegyeket ad a borokhoz, különösen az élesztősejtfalak autolíziséből származó mannoproteinekkel és más vegyületekkel való dúsítás esetén. E módszer alapja a beavatkozás hiánya és a borok szén-dioxidban dús légtérben való tartása, ezzel erőteljesen korlátozva az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását.

Mivel szén-dioxid-tartalmuk túl magas ahhoz, hogy rugalmas tartályokba csomagolhassák őket, csomagolásukhoz – mely különös gondosságot igényel – palackokat használnak.

Csomagolásuk vagy a pincészet területéről való első kiszállításuk időpontjában még mindig az erjesztéskor használt finom borseprőn tartják őket.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6463bdfa-2237-4a2c-b1b0-13cf749cfc0b

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/14

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 42/05)

Ezen értesítés közzétételére az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Cabernet d’Anjou”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A1005-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul: „A (...), „Cabernet d’Anjou” és (...) ellenőrzött eredetmegjelölésekkel ellátható borok előállításának valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt településegyesítéseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A nagyobb jogbiztonság érdekében ezt a jegyzéket megfeleltetik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatának. A földrajzi terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Végül megemlítik, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2007. szeptember 5-i” szövegrész után az „és 2017. január 19-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

A termékleírás I. fejezete IV. szakaszának 2. pontjában az „1996. szeptember 4-i” szövegrész helyébe az „1996. szeptember 4-i és 5-i” szövegrész lép.

Ez a módosítás a nemzeti hatóság azon ülésének időpontját helyesbíti, amelyen a parcellákra osztott körülhatárolt területet jóváhagyták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az 1. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő jegyzék lép:

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Ezáltal a jegyzék a termékleírás utolsó változatának hatálybalépése óta bekövetkezett különböző településegyesítéseket is tükrözi. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4.   Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A sorok között kötelező az ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró; ennek hiányában a termelő a természetes vegetációt talajműveléssel fékezi meg, vagy bizonyítja, hogy olyan biológiai növényvédő termékeket használ, amelyeket a hatóságok szőlőtermesztési célokra jóváhagytak. Ha egy parcellán biológiai gyomirtó szert használnak, más gyomirtó szerek használata tilos.”

A termelői gyakorlat jelenleg az anjou-i szőlőültetvények teljes területén e módosítás mentén fejlődik. A módosítás azt tükrözi, hogy az agrotechnikai eljárásokat egyre inkább a környezetvédelmi szempontok figyelembevételével alakítják ki. A növénytakaró jelenlétének támogatásával, valamint a gépi gyomirtás és a biológiai növényvédő szerek alkalmazásának ösztönzésével csökken a vegyi gyomirtó szerek használata. A gyomirtóhasználat fent említett csökkentése lehetővé teszi a szőlőültetvények talajának fokozottabb védelmét és természetes funkcióinak (termékenység, biodiverzitás, biológiai tisztulás) megőrzését, ami kedvez a borok minőségének, eredetiségének és helyi adottságokhoz köthetőségének.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   A szüreti rend kihirdetése

Az 1. fejezet VII. szakasza 1.a) pontjában az „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg. ” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontját ma már nem szükséges meghatározni, mivel a termelőknek azóta számos olyan eszköz áll rendelkezésükre, melyek segítségével a szőlő érettségének fokát rendkívüli pontossággal megállapíthatják. Minden termelő hozzáfér egy sor – akár saját, akár közös tulajdonban lévő – olyan eszközhöz és berendezéshez, amely lehetővé teszi, hogy az egyes parcellákon a termelési célok szerint pontosan meghatározza a betakarítás optimális kezdő időpontját.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Cukortartalom

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának c) alpontja az „a borok erjeszthetőcukor-tartalma” szövegrész előtt „az erjesztés után” szövegrésszel egészül ki.

A módosítás azt a célt szolgálja, hogy ezt a cukortartalmat ne lehessen összetéveszteni az erjesztés előtti cukortartalommal, ezért pontosítani kell, hogy azt az erjesztés után kell ellenőrizni.

Az egységes dokumentum 4. pontja ennek megfelelően módosul.

7.   Kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technika

A IX. szakasz 1. pontjának d) alpontja a következő bekezdéssel egészül ki: „A „Cabernet d’Anjou” (...) ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható rozéborok készítéséhez (...) a kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiséghez viszonyított részleges sűrítés maximális mértéke 10 %-ban rögzített.”

Ez a módosítás egy több évjáraton elvégzett kísérlet eredménye, amely megmutatta, hogy jó minőségi potenciállal rendelkező alapanyaggal, 10 %-os maximális sűrítési aránnyal és az összes alkoholtartalom 15 térfogatszázalékra korlátozása mellett végzett alkoholtartalom-növelések esetében a fordított ozmózison alapuló eljárás nincs rossz hatással a borokra. A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikákkal egyes években, rossz időjárási viszonyok esetén helyreállítható a mustok összetételének egyensúlya.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8.   Pincekapacitás

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának e) alpontjában a: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó év átlagos hozamának legalább 1,4-szerese. ” mondat helyébe a következő mondat lép: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó évben előállított bor átlagtérfogatának legalább 1,4-szerese.”

A termékleírásban nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) térfogatkapacitásra, hanem hozamra, azaz a termésmennyiség és a termelési terület (pl. hl/ha-ban kifejezett) hányadosára történt hivatkozás. A javasolt módosítás anélkül teszi lehetővé ennek a mennyiséggel kapcsolatos következetlenségnek az orvoslását, hogy érdemben bármin is változtatna (a minimális mennyiség továbbra is a gazdaság által az előző gazdasági évek folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség 1,4-szeresében került megállapításra).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9.   A borok szállítása

Az 1. fejezet IX. szakaszának az adóraktár-engedélyesek közötti borszállítás dátumára vonatkozó 5.b) pontja törlésre került.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatra vonatkozó részt az érintett települések számának frissítése érdekében átdolgozták (126 település helyett 70).

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó 8. pontja ennek megfelelően módosul.

11.   Átmeneti intézkedés

A lejárt átmeneti intézkedéseket törölték.

Az 1. fejezet XI. szakasza a következő mondattal egészül ki: „Azon rendelkezések, amelyek értelmében kötelező a sorok között ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró jelenlétét biztosítani, vagy ennek hiányában a termelőnek a természetes vegetációt talajműveléssel vagy biológiai növényvédő termékek használatával megfékezni, nem vonatkoznak az e termékleírás jóváhagyásának időpontjában meglévő azon szőlőparcellákra, amelyeken a sorok közötti távolság legfeljebb 1,70 méter.”

Az átmeneti intézkedés lehetővé teszi, hogy azok a meglévő szőlőültetvények, amelyek jelenlegi művelési módja nem felel meg az agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek, ne kerüljenek kedvezőtlen helyzetbe. Az állandó fűsáv fenntartása vagy a talajművelési munka elvégzése ugyanis (a gépesítés, a felszerelés, az eszközök szempontjából) technikai gondokba ütközhet azokon a nagy telepítési sűrűségű szőlőültetvényeken, ahol a sorok közötti távolság legfeljebb 1,7 méter. Az alacsony művelésű szőlőültetvényeken a gyeptakaró továbbá fokozza a tavaszi fagy kockázatát. Ezenfelül minél nagyobb az ültetési sűrűség, annál nagyobb konkurenciát jelent a jelenlévő növénytakaró a szőlő vízellátása szempontjából. A termékleírás jóváhagyása után telepített szőlőknek azonban a sűrűségtől és a sorok közötti távolságtól függetlenül mindenképpen meg kell felelniük a bevezetett agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12.   Nyilvántartás-vezetés

A 2. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” kifejezés helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térségre vonatkozó valamennyi termékleírás megfogalmazásával összhangban a „potenciális erősség” vagy „fok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” kifejezés lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartások vezetésére vonatkozó rendelkezések összehangolása azt a célt szolgálja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv elkészítését és e nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

13.   Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térségre vonatkozó termékleírásokban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Cabernet d’Anjou

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok csendes rozéborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők:

– A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 10,5 %.

Az erjesztés után a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legalább 10 gramm.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg, azonban a „primeur” (primőr) vagy „nouveau” (új) megjelöléssel ellátható, nem kiszerelt egyes bortételek illósavtartalma legfeljebb 10,2 milliekvivalens/liter lehet.

A borok erjeszthető cukrokat tartalmaznak és viszonylag nagy az édességük. Intenzív aromáikban megmutatkoznak a szőlőfajták sajátos jellemzői. Mindamellett egyértelműen gyümölcsösek (őszibarack, eper, citrusfélék stb.). Ízleléskor a frissesség és a kerekség közötti ravasz egyensúly jellemzi a borokat. Aromáik hosszan tartó, intenzív utóízt hagynak maguk után.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 10 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

10

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a).   Alapvető borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, amennyiben eleget tesznek az ezen termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

A szőlőmetszésre és a támrendszerre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkék metszésére legkésőbb április 30-án, vegyes metszéssel kerül sor, tőkénként legfeljebb 14 rügy és a félszálvesszőn legfeljebb 8 rügy meghagyásával.

A felfuttatott lombállomány magassága – azaz a talajfelszíntől legalább 0,4 méterre kialakított alsó lombhatár, valamint a támrendszer legfelső huzalja felett legalább 0,2 méterre található, a vesszők metszésével kialakított felső határvonal között mért magasság – a sorok közötti távolság legalább 0,6-szorosa.

A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcelláknak az alábbi további megtámasztási szabályoknak kell megfelelniük: a támrendszer oszlopainak talajfelszín feletti magassága legalább 1,9 méter; a támrendszeren belül négy huzalszint van kialakítva; a legfelső huzal és a talaj közötti távolság legalább 1,85 méter.

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Különleges borászati eljárás

Tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

Tilos fadarabokat használni.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b).   Maximális hozamok

69 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „Cabernet d’Anjou” eredetmegjelöléssel ellátható borok előállításának valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

| — | Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Fő szőlőfajták

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A földrajzi területre vonatkozó információk

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület két nagy geológiai együttesen fekszik, ahol a szőlővidék elsősorban a folyóvölgyek lankáin és néhány fennsíkon terül el: nyugaton a prekambriumi és paleozoikumi talapzat az Armorikai-hegységhez csatlakozik, keleten a Párizsi-medence mezozoikumi és kainozoikumi szubsztrátuma fedi az ősi talapzatot. E földtani sajátosság következtében különbözik egymástól a földrajzi terület nyugati része, ahol a palakőzet, többek között a helyiek által „fekete anjou”-nak (Anjou noir) nevezett fekete pala a jellemző, illetve a földrajzi terület keleti része, ahol a helyiek által „fehér anjou”-nak (Anjou blanc) nevezett mésztufa található (Saumur).

A földrajzi terület, amely történelmileg az egykori Anjou-tartományhoz tartozott, 2018-ban nagyrészt Maine-et-Loire megye déli felén (70 település), valamint Deux-Sèvres megye (14 település) és Vienne megye (9 település) északi szélein terült el.

A szőlők szüreteléséhez körülhatárolt parcellák talajai különböző földtani képződményekből származnak. Bár a talajok nagyon különbözőek, általában gyenge minőségűek és mérsékelt a vízmegtartó képességük. Ezenfelül jók a hőháztartási tulajdonságaik.

A földrajzi terület éghajlata mérsékelt óceáni és kis hőmérséklet-különbségek jellemzik, ami egyrészt az Atlanti-óceán viszonylagos közelségének, másrészt a Loire és annak mellékfolyói hőszabályozó szerepének és végül annak tudható be, hogy a szőlőültetvényeket domboldalakra telepítették. Erre utal az „anjoui szelíd éghajlat” kifejezés, melynek igazsága különösen télen, valamint a hosszú tavasz és ősz folyamán érzékelhető, míg nyáron gyakoriak a nagy hőhullámok. Az észak-nyugati vagy dél-keleti irányban húzódó domborzati elemek védelmet biztosítanak a gyakran sok nedvességet szállító nyugati szelek ellen. Ezért a földrajzi területen kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és védett az óceáni nedvességtől, ami a Choletais-i agglomeráció és a Mauges-i régió magasabban fekvő területeinek köszönhető. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais-i agglomerációban közel 800 milliméter.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az Anjou-vidéken bizonyíthatóan a Krisztus utáni I. századtól és azóta is folyamatosan foglalkoznak szőlőtermesztéssel. Itt jól megélt a szőlő, ahogy erről Apollonius (VI. század) egyik költeményének e néhány sora is tanúskodik: „Bretagne-tól nem messze található egy sziklára épült, Ceres és Bacchus ajándékaiban bővelkedő város, amelynek neve – Andégave (Angers) – egy görög névből származik.” Bár az Anjou borvidék a középkorban is folyamatosan fejlődött a Loire partjain és Angers környékén létrejött monostorok oltalma alatt, hírnévre főként a XII–XIII. századtól tett szert. II. Henrik és Aquitániai Eleonóra nagyhatású uralkodásának idején a „vin d’Anjou” (Anjou bor) a legelőkelőbb asztalokra is eljutott.

A termelés a XVI. századtól jelentős fejlődésnek indult a holland közvetítők megérkezésének köszönhetően, akik hazájuk és gyarmataik számára kerestek borokat. A hollandok hatalmas mennyiségeket vásároltak fel a borokból, és a kereskedelem oly mértékben virágzott a XVIII. században, hogy a szállítás megkönnyítése érdekében a földrajzi területet átszelő Layon-folyót hajózhatóvá tették. Az „Anjou borok” nagy hírneve azonban mohóságot ébresztett és számos adót vetettek ki (városfal adó, Loire-i hajózási adó, nyolcad adó, borszállítási adó stb.), melyek rossz hatással voltak a kereskedelemre. A vendée-i háborúk pusztításai romba döntötték a szőlőültetvényt. A terület a XIX. században indult újra virágzásnak. 1881-ben a szőlőültetvény területe 45 000 hektár volt, amelyből 1893-ban, a filoxéravész után is megmaradt még 10 000 hektár.

Az Anjou-borvidék elsősorban a chenin B fajtából előállított fehérbor-termelésről vált ismertté. A filoxéravész után azonban felgyorsult a cabernet franc N fajta, majd valamivel később a cabernet-sauvignon N telepítése. A XX. század elején a bortermelés elsősorban a „rouget”-nek (piros bor) nevezett bor előállítására irányult, amely a kávéházakban fogyasztott könnyű bor helyi neve volt. Ekkor történt az anjoui borvidék átalakulásának első szakasza. A fent említett fajták a sillerborokat adó és halvány színű grolleau N és grolleau gris G szőlőfajtákkal, illetve kiegészítő jelleggel a gamay N és pineau d’Aunis N fajtákkal házasítva nagyban hozzájárulnak a jelképes rozéborok termelésének fellendüléséhez, amelyek a „Cabernet d’Anjou” és „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel váltak ismertté és elismertté. Az átalakulás második szakasza a bortermelők által a növényegyüttes kezelése terén szerzett tapasztalatokra épült. A vörösbor-termelés az 1960-as évektől indult fejlődésnek annak köszönhetően, hogy megfigyelték és vizsgálták, hogy melyik szőlőfajtának melyik termőhely felel meg a legjobban, értékelték a terméshozamokat és szabályozták a borászati technikákat.

A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A rozéborok erjeszthető cukrokat tartalmaznak és viszonylag nagy az édességük. Aromáik kifejeződése intenzív, és mindegyik aromaárnyalatban megmutatkoznak a szőlőfajták sajátos jellemzői. Mindamellett egyértelműen gyümölcsösek (őszibarack, eper, citrusfélék stb.). Ízleléskor a frissesség és a kerekség közötti ravasz egyensúly jellemzi a borokat. Az aromák hosszan tartó, intenzív utóízt hagynak maguk után.

Okozati összefüggések

Csendes borok

A különleges tájban elterülő északi szőlőültetvény, valamint a szelíd éghajlati viszonyok és az eredeti föld- és talajtani viszonyok összetalálkozása karakteres ízt ad a boroknak, amely a borok frissességében jut kifejezésre.

A változatos föld- és talajtani viszonyok következtében kialakult sokféle bortermelési gyakorlat lehetőséget kínált a termelőknek arra, hogy minden egyes itt megtalálható szőlőfajtánál kitalálják, hogy tulajdonságaikat miként lehet optimális módon kifejezésre juttatni. A borosgazdák a szőlőik viselkedésével kapcsolatban végzett megfigyelések és elemzések alapján tudták meghatározni a szőlőültetvény megfelelő telepítését.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A „Cabernet d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátható borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

| — | Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

| — | Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels volt önálló település egykori területe), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „primeur” vagy „nouveau” megjelölésekkel.

Azokat a választható feliratokat, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben és vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel. – A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

A „primeur” vagy „nouveau” megjelöléssel ellátott borokon kötelezően fel kell tüntetni az évjáratot.

A borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy: – ún. kataszteri területről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/22

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 42/06)

Ezen értesítés közzétételére az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Muscadet Sèvre et Maine”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A0494-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Kiegészítő földrajzi nevek

A „Muscadet Sèvre et Maine” megjelölés esetében négy új kiegészítő földrajzi nevet hagytak jóvá, vagyis a „Château-Thébaud”, a „Goulaine”, a „Monnières – Saint-Fiacre” és a „Mouzillon – Tillières” nevet (az 1308/2013/EU rendelet 120. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján).

E módosítások következtében módosultak a termékleírás 1. fejezetének alább felsorolt pontjai (melyek a „Muscadet Sèvre et Maine” megjelölés kiegészítő földrajzi neveire vonatkozó rendelkezéseket tartalmazzák, mivel a négy új kiegészítő földrajzi név átveszi a már meglévő kiegészítő földrajzi nevek különleges rendelkezéseit):

| — | a II. szakasz földrajzi névre vonatkozó 2. pontja; |
| --- | --- |

—

a II. szakasz földrajzi névre vonatkozó 2. pontja;

| — | a IV. szakasz földrajzi területre vonatkozó 1. pontjának b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a IV. szakasz földrajzi területre vonatkozó 1. pontjának b) alpontja;

| — | a IV. szakasz parcellákra osztott körülhatárolt területre vonatkozó 2. pontjának b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a IV. szakasz parcellákra osztott körülhatárolt területre vonatkozó 2. pontjának b) alpontja;

| — | a IV. szakaszban a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területre vonatkozó 3. pont b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a IV. szakaszban a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területre vonatkozó 3. pont b) alpontja;

| — | a VI. szakasz 1. pontjának a metszési szabályokra vonatkozó b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a VI. szakasz 1. pontjának a metszési szabályokra vonatkozó b) alpontja;

| — | a VI. szakasz 1. pontjának a parcellánkénti maximális terhelésre vonatkozó d) alpontja; |
| --- | --- |

—

a VI. szakasz 1. pontjának a parcellánkénti maximális terhelésre vonatkozó d) alpontja;

| — | a VII. szakasz 2. pontjának a szőlő cukortartalmára vonatkozó a) alpontja; |
| --- | --- |

—

a VII. szakasz 2. pontjának a szőlő cukortartalmára vonatkozó a) alpontja;

| — | a VII. szakasz 2. pontjának a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalomra vonatkozó b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a VII. szakasz 2. pontjának a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalomra vonatkozó b) alpontja;

| — | a VIII. szakasz terméshozamra vonatkozó 1. pontja; |
| --- | --- |

—

a VIII. szakasz terméshozamra vonatkozó 1. pontja;

| — | a VIII. szakaszban a fiatal tőkék termőre fordulására vonatkozó 2. pont b) alpontja; |
| --- | --- |

—

a VIII. szakaszban a fiatal tőkék termőre fordulására vonatkozó 2. pont b) alpontja;

| — | a IX. szakasz 2. pontjának a borseprőn történő érlelésre vonatkozó b) és c) alpontja; |
| --- | --- |

—

a IX. szakasz 2. pontjának a borseprőn történő érlelésre vonatkozó b) és c) alpontja;

| — | a IX. szakasz 3. pontjának a borkészítés helyszínén történő kiszerelésre vonatkozó d) alpontja; |
| --- | --- |

—

a IX. szakasz 3. pontjának a borkészítés helyszínén történő kiszerelésre vonatkozó d) alpontja;

| — | a IX. szakasz kereskedelmi forgalomba hozatalra vonatkozó 5. pontja; |
| --- | --- |

—

a IX. szakasz kereskedelmi forgalomba hozatalra vonatkozó 5. pontja;

| — | a XII. szakasz 2. pontjának az évjárat feltüntetésére vonatkozó c) alpontja. |
| --- | --- |

—

a XII. szakasz 2. pontjának az évjárat feltüntetésére vonatkozó c) alpontja.

E módosítások következtében módosultak a termékleírás 2. fejezetének alább felsorolt pontjai (melyek a „Muscadet Sèvre et Maine” megjelölés kiegészítő földrajzi neveire vonatkozó rendelkezéseket tartalmazzák, mivel a négy új kiegészítő földrajzi név átveszi a már meglévő kiegészítő földrajzi nevek különleges rendelkezéseit):

| — | az I. szakasz parcellahasználati nyilatkozatra vonatkozó 1. pontja; |
| --- | --- |

—

az I. szakasz parcellahasználati nyilatkozatra vonatkozó 1. pontja;

| — | az I. szakasz névhasználat-igénylési nyilatkozatra vonatkozó 2. pontja; |
| --- | --- |

—

az I. szakasz névhasználat-igénylési nyilatkozatra vonatkozó 2. pontja;

| — | az I. szakasz kiszerelési nyilatkozatra vonatkozó 4. pontjának b) alpontja. |
| --- | --- |

—

az I. szakasz kiszerelési nyilatkozatra vonatkozó 4. pontjának b) alpontja.

A négy új kiegészítő földrajzi név négy különálló területet takar, melyek a következők:

| — | a „Château-Thébaud”, amely a Maine-folyó mentén húzódó földcsúcsokon terül el. Nyugati fekvésének köszönhetően éghajlata kedvező a korai érés szempontjából. Gneiszből és granodiroitból származó talajaiban a szőlő mélyen meg tud gyökerezni, ezért a mustok szerves savakban gazdagok, melyek a hosszú érlelés után elősegítik a frissességet és ásványosságot idéző, finom és feszes borok kifejeződését; |
| --- | --- |

—

a „Château-Thébaud”, amely a Maine-folyó mentén húzódó földcsúcsokon terül el. Nyugati fekvésének köszönhetően éghajlata kedvező a korai érés szempontjából. Gneiszből és granodiroitból származó talajaiban a szőlő mélyen meg tud gyökerezni, ezért a mustok szerves savakban gazdagok, melyek a hosszú érlelés után elősegítik a frissességet és ásványosságot idéző, finom és feszes borok kifejeződését;

| — | a „Goulaine” kevésbé lepusztult metamorf kőzeteken kialakult, a Loire és a mocsárvidék közelsége miatt erősen mérsékelt éghajlatú földjei elősegítik a szőlők gyors érését, melyekből a teljesen érett állapotban végzett korai szüretelésnek köszönhetően friss gyümölcsös és aszalt gyümölcsös aromájú, kifejező, kiegyensúlyozott és lágy borok készíthetők; |
| --- | --- |

—

a „Goulaine” kevésbé lepusztult metamorf kőzeteken kialakult, a Loire és a mocsárvidék közelsége miatt erősen mérsékelt éghajlatú földjei elősegítik a szőlők gyors érését, melyekből a teljesen érett állapotban végzett korai szüretelésnek köszönhetően friss gyümölcsös és aszalt gyümölcsös aromájú, kifejező, kiegyensúlyozott és lágy borok készíthetők;

| — | a „Monnières – Saint-Fiacre” a Sèvre-folyó mentén húzódó buckákon és dombokon terül el. Szétmállott vagy lepusztult savanykás gneiszeken kialakult talajai lassú érési folyamatokat indítanak el, minek köszönhetően nagy érettségi fok érhető el, amely idővel kandírozott gyümölcsös jegyekké alakuló érett gyümölcsös ízjegyeket hordozó, telt és erős borokat eredményez; |
| --- | --- |

—

a „Monnières – Saint-Fiacre” a Sèvre-folyó mentén húzódó buckákon és dombokon terül el. Szétmállott vagy lepusztult savanykás gneiszeken kialakult talajai lassú érési folyamatokat indítanak el, minek köszönhetően nagy érettségi fok érhető el, amely idővel kandírozott gyümölcsös jegyekké alakuló érett gyümölcsös ízjegyeket hordozó, telt és erős borokat eredményez;

| — | a „Mouzillon – Tillières” a szőlővidék keleti részén terül el, ahol a kontinentálisabb éghajlat és a kevéssé lepusztult gabbró kőzeten kialakult homokos-agyagos talajok összetalálkozása elősegíti az előrehaladott érettségi fok elérését. Ez olyan borokat ad, amelyek gondos érlelést követően idővel briósra emlékeztető, fűszeres, gyümölcsös és virágos jegyeket hordozó, intenzív aromákat fejeznek ki. |
| --- | --- |

—

a „Mouzillon – Tillières” a szőlővidék keleti részén terül el, ahol a kontinentálisabb éghajlat és a kevéssé lepusztult gabbró kőzeten kialakult homokos-agyagos talajok összetalálkozása elősegíti az előrehaladott érettségi fok elérését. Ez olyan borokat ad, amelyek gondos érlelést követően idővel briósra emlékeztető, fűszeres, gyümölcsös és virágos jegyeket hordozó, intenzív aromákat fejeznek ki.

Az egységes dokumentum ennek megfelelően módosul.

2.   Földrajzi terület

A „Muscadet Sèvre et Maine” megjelölés földrajzi területének felülvizsgálata következtében:

| — | a földrajzi terület két településsel (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) és hat településrésszel egészült ki (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay), amelyek mind a „Muscadet” regionális megjelölés földrajzi területéhez tartoztak; |
| --- | --- |

—

a földrajzi terület két településsel (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) és hat településrésszel egészült ki (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay), amelyek mind a „Muscadet” regionális megjelölés földrajzi területéhez tartoztak;

| — | a földrajzi területből egy településrészt kizártak (Le Loroux-Bottereau) azt követően, hogy a szőlővidéket azokra a körzetekre szűkítették, amelyeken tartja magát a minőségi bortermelés. |
| --- | --- |

—

a földrajzi területből egy településrészt kizártak (Le Loroux-Bottereau) azt követően, hogy a szőlővidéket azokra a körzetekre szűkítették, amelyeken tartja magát a minőségi bortermelés.

Ezenfelül szövegezésbeli módosítás is történt: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt település-egyesüléseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A nagyobb jogbiztonság érdekében ezt a jegyzéket megfeleltetik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatának.

Az egységes dokumentum földrajzi területre és eredettel való kapcsolatra vonatkozó része ennek megfelelően módosul.

3.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2011. május 19-i” szövegrész után az „és 2018. június 20-i” szövegrésszel, illetve a „2011. február 10-i” szövegrész után az „és 2017. május 3-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljenek a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátumai. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor előállítására szánt szőlő termesztésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

4.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A település-egyesülés és a földrajzi terület felülvizsgálata következtében naprakésszé tették a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területet. A megjelölés borkészítési területe összességében nem módosult.

Az egységes dokumentum további feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

5.   Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A »Château-Thébaud«, »Clisson«, »Gorges«, »Goulaine«, »Monnières – Saint-Fiacre«, »Mouzillon – Tillières« és »Le Pallet« kiegészítő földrajzi nevekkel ellátható borok előállítására szánt szőlőültetvények sorközeiben gépi vagy fizikai eszközökkel biztosítják a magról vetett vagy spontán növényzet gondozását.”

Ez a módosítás azt a jelenleg zajló változást kíséri, hogy a gazdálkodók gyakorlatai az agroökológia irányába mozdulnak el. Azt tükrözi, hogy az előállítási módokban egyre nagyobb figyelmet fordítanak a környezetvédelmi szempontokra. A felhasznált gyomirtó vegyszerek mennyiségének csökkenését eredményezi azzal, hogy előmozdítja a növényzet gépekkel történő gondozását.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Szállítás

A VII. szakasz 1. pontja a következő ponttal egészül ki: „b) – A betakarított szőlő szállítására vonatkozó különleges rendelkezések

A »Château-Thébaud«, »Clisson«, »Gorges«, »Goulaine«, »Monnières – Saint-Fiacre«, »Mouzillon – Tillières« és »Le Pallet« kiegészítő földrajzi nevekkel ellátható borok előállítására szánt betakarított szőlőt a szüretelés helyétől a présberendezésig történő szállítása alatt védeni kell az esőtől, és a szőlőtermés összenyomódásának elkerülése érdekében egy szőlőszállító kocsiban legfeljebb 8000 kg szőlő szállítható.”

A szőlőszállító kocsiba tölthető szőlő súlyának korlátozásával mérsékelhető a szőlő szállítás közbeni károsodása annak érdekében, hogy a kiegészítő földrajzi nevek esetében a lehető legjobb minőséget lehessen biztosítani.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7.   Borkészítési eljárások

A IX. szakasz 1. pontja a következő mondattal egészül ki: „Kiszerelésükkor vagy a borkészítés helyszínéről történő első elszállításukkor a borok még finomseprőn vannak.”

A termékek a borok finomseprőn tartásával tesznek szert mindazokra a jellemzőkre, amelyek a kerekségüket biztosítják. Ezzel még jobban hangsúlyozható és megerősíthető a különböző Muscadet megjelölések szegmensek szerinti tagozódása.

Az egységes dokumentum borkészítési eljárásokra vonatkozó pontja ennek megfelelően módosul.

8.   Hőkezelés

Törölték az olyan hőkezelések alkalmazására vonatkozó tilalmat, amely során a hőmérséklet 40 °C fölé emelkedik. A módosítás célja, hogy a gazdálkodók minden lehetséges technikai eszközt megkapjanak ahhoz, hogy kezelni tudják a nehéz évjáratokkal járó következményeket, melyek az érzékszervi tulajdonságok megváltozását, például földes-dohos ízt eredményeznek. A mustmelegítés technikája, az ún. termovinifikáció sokkal kevésbé zavarja (zavarosodást okoz a borokban) meg a borokat a lesoványodás és a jellegvesztés szempontjából, mint a mezopórusos borászati aktív szenek használata.

A 7 kiegészítő földrajzi név esetében a tilalom továbbra is érvényben van.

Az egységes dokumentum borkészítési eljárásokra vonatkozó pontja ennek megfelelően módosul.

9.   Csomagolás

A „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátott borok kiszerelési időszakának vége november 30-ról december 31-re változik. E kategória forgalmazási időszakának optimalizálása érdekében a módosítás anélkül teszi lehetővé a „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátott borok palackozási időszakának egy hónappal történő meghosszabbítását, hogy az erre a megjelölésre jellemző enyhe gyöngyözéssel társuló kerekséget megváltoztatná.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Az áruk mozgása

Az 1. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

11.   Kapcsolat

A földrajzi névvel való kapcsolatot a négy új kiegészítő földrajzi névre való hivatkozások beillesztése érdekében átdolgozták.

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó pontja ennek megfelelően módosul.

12.   Címkézés

A XII. szakasz 2. pontja a következő ponttal egészül ki:

| „b) | A kiegészítő földrajzi neveket ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét. A megnevezések feltüntetésére használt karakterek mérete mind magasságban, mind szélességben vagy vastagságban megegyezik az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretével.” |
| --- | --- |

„b)

A kiegészítő földrajzi neveket ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét. A megnevezések feltüntetésére használt karakterek mérete mind magasságban, mind szélességben vagy vastagságban megegyezik az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretével.”

| „d) | A kiegészítő földrajzi névvel ellátott borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy: |
| --- | --- |

„d)

A kiegészítő földrajzi névvel ellátott borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az eredetmegjelölés nevét.”

Az egységes dokumentum további feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

13.   Bejelentési kötelezettségek

A névhasználat-igénylési nyilatkozat benyújtásának határideje december 15-ről december 31-re változik.

Az előzetes ügyletbejelentő lap megnevezése előzetes szállítmánybejelentő lapra változik.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

14.   Visszavonás

Pontosításra kerültek a visszavonási nyilatkozat benyújtására vonatkozó szabályok.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

15.   Nyilvántartás

Szövegezésbeli módosítások történtek a nyilvántartások vezetésével kapcsolatban.

| — | A II. fejezet II. szakaszának 2. pontjában:






  — | a b) alpontban a „névhasználat-igénylési nyilatkozat benyújtásának határidejéig” és az „és a must savtartalma” szövegrészt törölték; |
| --- | --- | --- |

—

A II. fejezet II. szakaszának 2. pontjában:

—

a b) alpontban a „névhasználat-igénylési nyilatkozat benyújtásának határidejéig” és az „és a must savtartalma” szövegrészt törölték;

| — | a c) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép; |
| --- | --- |

—

a c) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép;

| — | a d) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép, továbbá a „vagy az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott, nem kiszerelt borokat forgalmazó” szövegrészt törölték. |
| --- | --- |

—

a d) alpontban a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép, továbbá a „vagy az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott, nem kiszerelt borokat forgalmazó” szövegrészt törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

16.   Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet a nantes-i borvidék termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Muscadet Sèvre et Maine

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok csendes száraz fehérborok.

A borok jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10 %;






  — | maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz): 3 gramm/liter; |
| --- | --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10 %;

—

maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz és fruktóz): 3 gramm/liter;

| — | maximális illósavtartalom: 10 milliekvivalens/liter |
| --- | --- |

—

maximális illósavtartalom: 10 milliekvivalens/liter

| — | térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: 12 %.
  A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és a térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalomnak meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott szabályoknak. A borok csendes száraz fehérborok.
  Ízüket a kerekség és a frissesség közötti finom egyensúly jellemzi, összetett ízvilágukban a gyümölcsös vagy virágos aromák dominálnak.
  A hosszú érlelés során esetenként jó öregedési potenciálra tesznek szert.
  Aromagazdaságuk megőrzése és még jobb kifejezésre juttatása érdekében palackozásukat gondosan végzik.






  Általános analitikai jellemzők |
| --- | --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

—

térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: 12 %.

A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és a térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalomnak meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott szabályoknak. A borok csendes száraz fehérborok.

Ízüket a kerekség és a frissesség közötti finom egyensúly jellemzi, összetett ízvilágukban a gyümölcsös vagy virágos aromák dominálnak.

A hosszú érlelés során esetenként jó öregedési potenciálra tesznek szert.

Aromagazdaságuk megőrzése és még jobb kifejezésre juttatása érdekében palackozásukat gondosan végzik.

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6500 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,50 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,9 méter és 1,1 méter közöttinek kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; vagy |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; vagy

| — | egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel.

A metszést a rügyfakadás előtt vagy az Eichhorn-Lorenz rendszer szerinti 5. stádium előtt be kell fejezni.

A metszés módjától függetlenül a szőlő tőkénként 4 további rügy meghagyásával is metszhető, feltéve, hogy a 11 vagy 12 leveles állapotnak megfelelő fenológiai stádiumban az adott évi termőágak tőkénkénti száma legfeljebb 12.

Különleges borászati eljárás

A leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése tilos, amely során a hőmérséklet –5 °C alá csökken.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot.

A borokat az alkoholos erjedés befejeződésétől a szüretelés évét követő évben legalább március 1-jéig finomseprőn érlelik. Kiszerelésükkor vagy a borkészítés helyszínéről történő első elszállításukkor a borok még finomseprőn vannak.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szabályozásban, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   Maximális hozamok

66 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletét az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2017. június 15-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kell elvégezni. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (részben), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gétigné (részben), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (részben), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (részben), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (részben), Vallet, Vertou; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (részben), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gétigné (részben), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (részben), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (részben), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (részben), Vallet, Vertou;

| — | Maine-et-Loire megye: Sèvremoine, kizárólag Saint-Crespin-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Sèvremoine, kizárólag Saint-Crespin-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében.

| — | Vendée megye: Cugand (részben), Saint-Hilaire-de-Loulay (részben). |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand (részben), Saint-Hilaire-de-Loulay (részben).

7.   Fontosabb szőlőfajták

Melon B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A földrajzi területre vonatkozó információk

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A „Muscadet Sèvre et Maine” ellenőrzött eredetmegjelölés szőlővidékét a rendkívül sűrű vízrajzi hálózat miatt kialakult, egyenetlen domborzat jellemzi. Nantes városától keletre, a Loire-folyó és a Goulaine-i mocsárvidék fölé magasodó lejtőkön, vagy délebbre, a Sèvre-folyó, a Maine-folyó és ezek mellékágainak vízgyűjtő területein szőlőparcellák foglalják el a domboldalakat és alakítják a tájképet. Ez a terület alkotja a „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területének középső részét, amely Loire-Atlantique, Maine-et-Loire és Vendée megye egy részén terül el.

A földrajzi terület éghajlatában azonban, melyet nagyban befolyásol az Atlanti-óceán közelsége, árnyalatnyi eltérések tapasztalhatók. Így az általában véve is rendkívül enyhe téli hőmérsékletek még mérsékeltebbek északon, a Loire és a Goulaine-i mocsárvidék közelében, ahol a „Goulaine” kiegészítő földrajzi név termőterülete található, valamint a térség nyugati részén, a „Château-Thébaud” kiegészítő földrajzi név termőterületén, ahol jobban érvényesülnek az óceáni hatások. Délkelet felé, a „Mouzillon – Tillières”, a „Gorges” és a „Clisson” kiegészítő földrajzi nevek termőterületein jóval alacsonyabbak a hőmérsékleti értékek, mivel ezek a területek távolabb esnek a Loire-tól és a Goulaine-i mocsárvidéktől. A kevés csapadékkal és jelentős napsütéssel jellemzett nyarak az óceán felől fújó szelek hatására általában kellemesen hűvösek.

A földrajzi terület földtani szerkezetét változatos óidei kőzetek alkotják:

| — | északon és északkeleten a csillámpalák az uralkodók, melyek a Goulaine-i mocsárvidék peremén zöld kőzetes telérekkel szabdalt gneiszekkel társulnak, és ez a metamorf kőzetegyüttes alkotja a „Goulaine” kiegészítő földrajzi név termőterületének alapját; |
| --- | --- |

—

északon és északkeleten a csillámpalák az uralkodók, melyek a Goulaine-i mocsárvidék peremén zöld kőzetes telérekkel szabdalt gneiszekkel társulnak, és ez a metamorf kőzetegyüttes alkotja a „Goulaine” kiegészítő földrajzi név termőterületének alapját;

| — | keleten egy jelentős gabbró kőzetes masszívum található, amely a „Gorges” kiegészítő földrajzi név termőterületének geológiai szerkezetét alkotja, és amely a Sanguèze-folyó mentén nyúlik el, ahol a „Mouzillon – Tillières” kiegészítő földrajzi név termőterülete található; |
| --- | --- |

—

keleten egy jelentős gabbró kőzetes masszívum található, amely a „Gorges” kiegészítő földrajzi név termőterületének geológiai szerkezetét alkotja, és amely a Sanguèze-folyó mentén nyúlik el, ahol a „Mouzillon – Tillières” kiegészítő földrajzi név termőterülete található;

| — | a földrajzi terület nyugati része egy főként ortogneiszből, valamint savanykás gneiszből és granodiroitból álló szubsztrátumon fekszik, és ezek a kőzetek alkotják a „Château-Thébaud” kiegészítő földrajzi név termőterületének talapzatát; |
| --- | --- |

—

a földrajzi terület nyugati része egy főként ortogneiszből, valamint savanykás gneiszből és granodiroitból álló szubsztrátumon fekszik, és ezek a kőzetek alkotják a „Château-Thébaud” kiegészítő földrajzi név termőterületének talapzatát;

| — | a „Le Pallet” kiegészítő földrajzi név termőterülete a földrajzi terület közepén, egy olyan körzetben található, amelyet kevésbé lepusztult és erősen repedezett kőzetek jellemeznek, míg a „Monnières – Saint-Fiacre” kiegészítő földrajzi név szőlőterületének alapját képező gneiszek gyakran lepusztultabbak; |
| --- | --- |

—

a „Le Pallet” kiegészítő földrajzi név termőterülete a földrajzi terület közepén, egy olyan körzetben található, amelyet kevésbé lepusztult és erősen repedezett kőzetek jellemeznek, míg a „Monnières – Saint-Fiacre” kiegészítő földrajzi név szőlőterületének alapját képező gneiszek gyakran lepusztultabbak;

| — | délen a „Clisson” kiegészítő földrajzi név földrajzi területét jellemző nagyszemű gránitmasszívumot egy törésvonal határolja el. |
| --- | --- |

—

délen a „Clisson” kiegészítő földrajzi név földrajzi területét jellemző nagyszemű gránitmasszívumot egy törésvonal határolja el.

Az őskori talapzatot helyenként több-kevesebb apró kavicsot tartalmazó homokos-agyagos üledékek fedik.

Változatosságuk ellenére ezek a formációk többnyire vízáteresztő, homokos és kavicsos barna talajokat eredményeznek, melyek gabbró kőzetekből álló altalaját esetenként agyag gazdagítja. A szőlők szüreteléséhez körülhatárolt, parcellákra osztott területbe a szokásoknak megfelelően szigorúan csak az egészséges, sekély és mérsékelten termékeny talajú, jó felmelegedési képességgel és korlátozott vízmegtartó képességgel rendelkező parcellák tartoznak bele.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A Vertou-i apátságot a VI. században megalapító Szent Márton szerzetes volt az első, aki a Sèvre és a Maine folyók mentén húzódó domboldalakon meghonosította a szőlőművelést. A két folyó hajózható szakaszai mentén az egész középkorban folyamatosan fejlődött a szőlővidék, minek köszönhetően egyebek mellett igen korán virágzásnak indultak a „Château-Thébaud”, „Monnières – Saint-Fiacre” és „Le Pallet” kiegészítő földrajzi nevek termőterületei. A Nantes-ban kialakult nemzetközi kereskedelem hatására a XVI. században véglegesen meghonosodott a régióban a melon B szőlőfajta. A „Muscadet” név 1635-ben jelent meg először egy Gorges-ban őrzött bérleti szerződésen. A XVIII. század végére a Monnières-i plébánia földjeinek már közel a kétharmadát művelték szőlővel, ami annak a jele, hogy a régió a bortermelésre szakosodott.

Az 1793-1794-ben zajló vendée-i háborúk során elszenvedett pusztítások, majd a filoxéravész által előidézett károk után új technikákat alkalmaztak a szőlőtermesztésben, például a sorokban ültetést és a Guyot-metszést. Ennek köszönhető, hogy a termeléssel kapcsolatos szakmai fogások igen jól szabályozottak: egyetlen fajta, a melon B alkalmazása, magas ültetési sűrűség fenntartása, a szőlők terhelésének szabályozása és terméshozamuk korlátozása, teljesen érett szőlők szüretelése.

A gazdag és összetett borok előállítása érdekében a gazdálkodók különleges borkészítési technikát, az ún. „nantes-i módszert” alkalmazzák, melynek lényege, hogy a bort lefejtés nélkül legalább egy télen át finomseprőn tartják. Ez a módszer abból a szokásból ered, hogy a borosgazdák a legjobb borukból egy nagy hordót seprőn hagytak maguknak a közelgő ünnepekre. Ez az érlelési mód kerekké és olajossá teszi a borokat annak köszönhetően, hogy többek között mannoproteinekkel és az élesztősejtfalak autolíziséből származó egyéb vegyületekkel gazdagodnak. Ezenfelül ezzel a módszerrel – amelynek alapját az képezi, hogy a borokat nem mozgatják, továbbá az oxidációs folyamatok és az illékony vegyületek felszabadulásának jelentős korlátozása mellett a borokat szénsavatmoszférában tartják – az alkoholos erjedés során keletkező aromák tavaszig és még tovább is megőrizhetők. Érlelésük során a borok harmadlagos aromákkal is gazdagoknak. A melon B szőlőfajtából származó szőlők, mustok és borok ugyanis nagy koncentrációban tartalmazzák a glikozidos aromák előanyagait. A cukrokhoz kapcsolódó aglikonokból álló molekulák ebben az állapotban szagtalanok. A β-glikozidkötések különböző kémiai és enzimes folyamatok hatására történő felszakadásával ekkor erős szagú vegyületek, elsősorban monoterpének és 13 szénatomos norizoprenoidok keletkeznek, és többek között β-damaszkon képződik, amely anyag arról ismert, hogy fokozza a borok gyümölcsös aromáit. A gazdálkodók különleges szaktudásra tettek szert annak terén, hogy hogyan védhetik meg a tartályban lévő borokat az oxidációtól, és hogyan végezzék el gondosan a borok palackozását annak érdekében, hogy az illatanyagok felszabadulása a lehető leghosszabb ideig folytatódjon és a borok összetettebbek legyenek. A szokásos eljárásokat esetenként a környezet változása szerint alakítják, például a „Clisson”, a „Monnières – Saint-Fiacre” és a „Mouzillon – Tillières” kiegészítő földrajzi nevek esetében a szőlőterméshez, a „Gorges” és a „Château-Thébaud” kiegészítő földrajzi nevek esetében a mustok magas szervessav-tartalmának megőrzéséhez, a „Goulaine” kiegészítő földrajzi név esetében a korai szüreteléshez vagy a legjobb küvék esetében a borok hosszan tartó finomseprős érlelésének gyakorlatához igazítják. A kiegészítő földrajzi névvel ellátott borokat a kiszerelésükig seprőn tartják. Az oxidációs hatások mérséklése és az aromavesztés csökkentése érdekében a borokat közvetlenül a borkészítés helyszínén palackozzák.

Boraik minőségének és hírnevének megőrzése érdekében a La Haie-Fouassière-i és a környékbeli bortermelők 1925-ben bírói úton elérték, hogy boraikat „Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine” néven jelenthessék be. A „Muscadet Sèvre et Maine” ellenőrzött eredetmegjelölést 1936-ban ismerték el. A „seprőn érlelt” hagyományos megjelölésre vonatkozó egyedi szabályozást 1977-ben alkották meg, és 1994 óta abban nyilvánul meg, hogy a borok lefejtésének és átfejtésének elkerülése érdekében a borokat a szüretelés évét követő évben magában a pincészetben palackozzák.

Annak, hogy a földrajzi terület a bortermelésen belül is szakosodott, ma már nagyon egyértelmű jelei vannak, mivel több település területén is zömében kizárólag melon B szőlőfajtát termesztenek. A 2016-os adatok szerint a nantes-i borvidékhez tartozó összes ellenőrzött eredetmegjelölés alatt értékesített borok mennyiségének csaknem 70 %-át tették ki a 600 termelő által megművelt kb. 8000 hektárnyi területen előállított „Muscadet Sèvre et Maine” ellenőrzött eredetmegjelölésű borok. E borok több mint fele viseli a „seprőn érlelt” megjelölést.

A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A „Muscadet Sèvre et Maine” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok csendes száraz fehérborok. Ízüket a kerekség és a frissesség közötti finom egyensúly jellemzi, összetett ízvilágukban a gyümölcsös vagy virágos aromák dominálnak. Aromagazdaságuk megőrzése és még jobb kifejezésre juttatása érdekében palackozásukat gondosan végzik.

A „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátott borok íze általában kiegyensúlyozott, inkább lekerekített, illatviláguk összetettebb, és a borok az alkoholos erjedés során keletkező visszamaradó szénsavnak köszönhetően enyhén gyöngyözők lehetnek. Frissességük, aromagazdaságuk és természetes szénsavtartalmuk megőrzése érdekében a borokat az érlelés során védik az oxidációtól. Mivel szénsavtartalmuk túl magas ahhoz, hogy rugalmas tartályokba lehessen tölteni őket, a borokat palackozzák, és a kiszerelési folyamat nagy körültekintést igényel.

A hosszú érlelés során esetenként jó öregedési potenciálra tesznek szert, mint például a kiegészítő földrajzi névvel ellátott, alábbi borok esetében is:

| — | a „Château-Thébaud” borai általában finom és elegáns bukéjukkal tűnnek ki, amely olyan jellegzetes gyümölcsös, virágos és fűszernövényes aromákat hordoz, mint amilyeneket a sós, friss és feszes borok keltenek a szájban; |
| --- | --- |

—

a „Château-Thébaud” borai általában finom és elegáns bukéjukkal tűnnek ki, amely olyan jellegzetes gyümölcsös, virágos és fűszernövényes aromákat hordoz, mint amilyeneket a sós, friss és feszes borok keltenek a szájban;

| — | a „Clisson” borokat általában nagyon koncentrált íz és intenzív, elsősorban gyümölcsös aromák jellemzik (érett gyümölcsök, főtt gyümölcsök); |
| --- | --- |

—

a „Clisson” borokat általában nagyon koncentrált íz és intenzív, elsősorban gyümölcsös aromák jellemzik (érett gyümölcsök, főtt gyümölcsök);

| — | a „Gorges” borok többnyire a savassággal és kesernyésséggel hangsúlyosabbá tett, erőteljes kezdeti ízükkel, illetve ásványos vagy mentolos aromáikkal tűnnek ki; |
| --- | --- |

—

a „Gorges” borok többnyire a savassággal és kesernyésséggel hangsúlyosabbá tett, erőteljes kezdeti ízükkel, illetve ásványos vagy mentolos aromáikkal tűnnek ki;

| — | a „Goulaine” borok bukéja általában intenzív, melyet friss gyümölcsökre, érett gyümölcsökre, aszalt gyümölcsökre emlékeztető jegyek és virágos árnyalatok uralnak. A borok kiegyensúlyozottságukkal, kerekségükkel, nagyon enyhén kesernyés ízükkel és hosszú lecsengést biztosító, bársonyos textúrájukkal hívják fel magukra a figyelmet; |
| --- | --- |

—

a „Goulaine” borok bukéja általában intenzív, melyet friss gyümölcsökre, érett gyümölcsökre, aszalt gyümölcsökre emlékeztető jegyek és virágos árnyalatok uralnak. A borok kiegyensúlyozottságukkal, kerekségükkel, nagyon enyhén kesernyés ízükkel és hosszú lecsengést biztosító, bársonyos textúrájukkal hívják fel magukra a figyelmet;

| — | a fiatalságukba zárt „Mouzillon – Tillières” borokban idővel gyakran intenzív virágos, citrusos, fűszernövényes aromák, valamint briósra emlékeztető és ásványos jegyek alakulnak ki. Koncentrált struktúrájú ízüket finom kesernyésség és enyhe fanyarság teszi hangsúlyossá; |
| --- | --- |

—

a fiatalságukba zárt „Mouzillon – Tillières” borokban idővel gyakran intenzív virágos, citrusos, fűszernövényes aromák, valamint briósra emlékeztető és ásványos jegyek alakulnak ki. Koncentrált struktúrájú ízüket finom kesernyésség és enyhe fanyarság teszi hangsúlyossá;

| — | a „Monnières – Saint-Fiacre” borokat gyakran érett vagy kandírozott gyümölcsökre emlékeztető, erős illatuk és balzsamos jegyeik teszik egyedivé, a szájban telt és erőteljes ízhatást keltenek, leheletnyi kesernyésséggel kiegyensúlyozott krémes karakterrel; |
| --- | --- |

—

a „Monnières – Saint-Fiacre” borokat gyakran érett vagy kandírozott gyümölcsökre emlékeztető, erős illatuk és balzsamos jegyeik teszik egyedivé, a szájban telt és erőteljes ízhatást keltenek, leheletnyi kesernyésséggel kiegyensúlyozott krémes karakterrel;

| — | a „Le Pallet” borok rendszerint kiegyensúlyozott lágy ízükkel és rendkívül finom, illatos zamatukkal tűnnek ki, melyben a virágos összetevő dominál. |
| --- | --- |

—

a „Le Pallet” borok rendszerint kiegyensúlyozott lágy ízükkel és rendkívül finom, illatos zamatukkal tűnnek ki, melyben a virágos összetevő dominál.

Az érlelés során kialakult tulajdonságok megőrzése, az oxidációs hatások mérséklése és az aromavesztés csökkentése érdekében az ezekkel a kiegészítő földrajzi nevekkel ellátott borokat közvetlenül a borkészítés helyszínén palackozzák.

Okozati összefüggések

A földrajzi terület ősrégi kőzetekből származó, durva textúrájú talajain korán megindult a szőlő fejlődési ciklusa, ugyanakkor a talajok vissza is fogják annak erejét. Az enyhe telek fokozzák ezt a gyors fejlődést, a nyári napsütés és a tenger felől fújó szelek pedig megvédik a növényzetet a betegségektől. Alacsony vízkészletüknek és a gyökerek mélyre hatolását lehetővé tevő töredezettségüknek köszönhetően a talajok mérsékelt és rendszeres vízellátást biztosítanak a szőlőnek, ami a megfelelő érés biztosítéka. A századok során a korai érésű melon B szőlőfajta vált be ebben a környezetben, már csak azért is, mert a földrajzi terület mérsékelt nyári hőmérsékletei ideálisak az ebből a finom fehér fajtából előállított borok frissességének és aromáinak a megőrzéséhez.

A földrajzi terület hosszú bortermelői múltja, korai szakosodása és a vidékre jellemző sűrű szőlőültetvények régóta elősegítették a gyakorlatok egységesítését. A termékeik eredetiségének megvédésére törekvő borosgazdák az 1920-as években elindított folyamat lezárásaként 1936-ban, Franciaország legelső ellenőrzött eredetmegjelölései között szerezték meg az ellenőrzött eredetmegjelölés elismerését.

Szaktudásuknak köszönhetően a gazdálkodók ellenőrzésük alatt tudják tartani a termelést és teljesen érett, egészséges szőlőket tudnak szüretelni. A helyi szokásoknak megfelelően készített borokat lefejtés nélkül, a kiszerelésig finomseprőn érlelik. A földrajzi terület enyhe téli hőmérsékleti viszonyainak köszönhetően, melyek kedvezően hatnak a bor és a seprő között lezajló folyamatokra, a borok az érlelésük alatt is javulnak és a következő tavaszon még gazdagabb ízhatást keltenek a szájban. A körültekintéssel végzett palackozás lehetővé teszi a borok alapvető jellemzőinek megőrzését, mivel egyes aromák a kiszerelés után is tovább fejlődnek. A természeti környezethez és a melon B fajtához tökéletesen illeszkedő szakértelemnek köszönhetően az erjedés során kialakult illatmolekulák és a glikozidos aromák előanyagai teljesen ki tudnak bontakozni a borokban.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátott és a szüretelés évét követő évben palackozott borai megőrzik jellegzetes frissességüket, melyet az alkoholos erjedés során keletkezett, visszamaradó szénsav által előidézett enyhe gyöngyözés tesz még hangsúlyosabbá. Az oxidáció elkerülése érdekében ezeket a borokat közvetlenül a borkészítés helyszínén palackozzák. Ez a hagyományos eljárás, amely során a lehető legkevesebbet mozgatják a termékeket, tökéletesen elősegíti a borok finom illatos vegyületeinek megőrzését. A borok ízkomplexitására részben a változatos kőzetek és azokon kialakult változatos talajok, a sokszínű domborzat és a szőlőtermelő körzetek víztömegektől való távolságából adódó árnyalatnyi éghajlatbeli eltérések adnak magyarázatot. A természeti környezet változatosságának kiaknázása és az igényes borkészítési eljárások lehetővé tették az ellenőrzött eredetmegjelölés ékességei közé tartozó kiegészítő földrajzi nevek sajátosságainak kifejezésre juttatását és előmozdítását. Ezek a következők:

| — | a „Château-Thébaud”, amely a Maine-folyó mentén húzódó földcsúcsokon terül el. Nyugati fekvésének köszönhetően éghajlata kedvező a korai érés szempontjából. Gneiszből és granodiroitból származó talajaiban a szőlő mélyen meg tud gyökerezni, ezért a mustok szerves savakban gazdagok, melyek a hosszú érlelés után elősegítik a frissességet és ásványosságot idéző, finom és feszes borok kifejeződését; |
| --- | --- |

—

a „Château-Thébaud”, amely a Maine-folyó mentén húzódó földcsúcsokon terül el. Nyugati fekvésének köszönhetően éghajlata kedvező a korai érés szempontjából. Gneiszből és granodiroitból származó talajaiban a szőlő mélyen meg tud gyökerezni, ezért a mustok szerves savakban gazdagok, melyek a hosszú érlelés után elősegítik a frissességet és ásványosságot idéző, finom és feszes borok kifejeződését;

| — | a „Clisson”, ahol a viszonylag kései éghajlat, a grániton kialakult sekély homokos talajok, a Sèvre vagy a Maine vízgyűjtő területein található markáns lejtők és a nagy érettségi fokra és hosszú időtartamú finomseprős érlelésre épülő gyakorlatok biztosítják a borok gazdag ízét és jellegzetes gyümölcsös aromáit; |
| --- | --- |

—

a „Clisson”, ahol a viszonylag kései éghajlat, a grániton kialakult sekély homokos talajok, a Sèvre vagy a Maine vízgyűjtő területein található markáns lejtők és a nagy érettségi fokra és hosszú időtartamú finomseprős érlelésre épülő gyakorlatok biztosítják a borok gazdag ízét és jellegzetes gyümölcsös aromáit;

| — | a „Gorges”, ahol a borok élénk íze és nagyon friss, ásványos illata a gabbró kőzetek lepusztulása nyomán kialakult agyagos talajoknak és a viszonylag kései helyi éghajlatnak, valamint az ezekhez társuló megszokott eljárásoknak köszönhető, melyek célja, hogy a szőlőket a teljes technológiai érettség előtt leszüreteljék, majd a borokat redukciós viszonyok között hosszú ideig finomseprőn érleljék; |
| --- | --- |

—

a „Gorges”, ahol a borok élénk íze és nagyon friss, ásványos illata a gabbró kőzetek lepusztulása nyomán kialakult agyagos talajoknak és a viszonylag kései helyi éghajlatnak, valamint az ezekhez társuló megszokott eljárásoknak köszönhető, melyek célja, hogy a szőlőket a teljes technológiai érettség előtt leszüreteljék, majd a borokat redukciós viszonyok között hosszú ideig finomseprőn érleljék;

| — | a „Goulaine” kevésbé lepusztult metamorf kőzeteken kialakult, a Loire és a mocsárvidék közelsége miatt erősen mérsékelt éghajlatú földjei elősegítik a szőlők gyors érését, melyekből a teljesen érett állapotban végzett korai szüretelésnek köszönhetően friss gyümölcsös és aszalt gyümölcsös aromájú, kifejező, kiegyensúlyozott és lágy borok készíthetők; |
| --- | --- |

—

a „Goulaine” kevésbé lepusztult metamorf kőzeteken kialakult, a Loire és a mocsárvidék közelsége miatt erősen mérsékelt éghajlatú földjei elősegítik a szőlők gyors érését, melyekből a teljesen érett állapotban végzett korai szüretelésnek köszönhetően friss gyümölcsös és aszalt gyümölcsös aromájú, kifejező, kiegyensúlyozott és lágy borok készíthetők;

| — | a „Monnières – Saint-Fiacre” a Sèvre-folyó mentén húzódó buckákon és dombokon terül el. Szétmállott vagy lepusztult savanykás gneiszeken kialakult talajai lassú érési folyamatokat indítanak el, minek köszönhetően nagy érettségi fok érhető el, amely idővel kandírozott gyümölcsös jegyekké alakuló érett gyümölcsös ízjegyeket hordozó, telt és erős borokat eredményez; |
| --- | --- |

—

a „Monnières – Saint-Fiacre” a Sèvre-folyó mentén húzódó buckákon és dombokon terül el. Szétmállott vagy lepusztult savanykás gneiszeken kialakult talajai lassú érési folyamatokat indítanak el, minek köszönhetően nagy érettségi fok érhető el, amely idővel kandírozott gyümölcsös jegyekké alakuló érett gyümölcsös ízjegyeket hordozó, telt és erős borokat eredményez;

| — | a „Mouzillon – Tillières” a szőlővidék keleti részén terül el, ahol a kontinentálisabb éghajlat és a kevéssé lepusztult gabbró kőzeten kialakult homokos-agyagos talajok összetalálkozása elősegíti az előrehaladott érettségi fok elérését. Ez olyan borokat ad, amelyek gondos érlelést követően idővel briósra emlékeztető, fűszeres, gyümölcsös és virágos jegyeket hordozó, intenzív aromákat fejeznek ki. |
| --- | --- |

—

a „Mouzillon – Tillières” a szőlővidék keleti részén terül el, ahol a kontinentálisabb éghajlat és a kevéssé lepusztult gabbró kőzeten kialakult homokos-agyagos talajok összetalálkozása elősegíti az előrehaladott érettségi fok elérését. Ez olyan borokat ad, amelyek gondos érlelést követően idővel briósra emlékeztető, fűszeres, gyümölcsös és virágos jegyeket hordozó, intenzív aromákat fejeznek ki.

| — | a „Le Pallet”, ahol a nagy hagyományokkal rendelkező bortermelés és a borosgazdák összefogása nyomán olyan szaktudás halmozódott fel, amellyel a lehető legjobban kiaknázhatók a borok harmonikus ízét és virágos aromáinak lágyságát meghatározó, kavicsos és repedezett talajokon termesztett és teljesen éretten leszüretelt szőlőkben rejlő lehetőségek. |
| --- | --- |

—

a „Le Pallet”, ahol a nagy hagyományokkal rendelkező bortermelés és a borosgazdák összefogása nyomán olyan szaktudás halmozódott fel, amellyel a lehető legjobban kiaknázhatók a borok harmonikus ízét és virágos aromáinak lágyságát meghatározó, kavicsos és repedezett talajokon termesztett és teljesen éretten leszüretelt szőlőkben rejlő lehetőségek.

A gazdálkodók megtanulták, hogyan lehet megőrizni e nemesedő borok jellegzetes aromáit azáltal, hogy a kiszereléskor a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák a levegőben lévő oxigénnel való érintkezést. Ezért ezeket a borokat a helyi szokásokkal összhangban a borkészítés helyszínén palackozzák.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi terület határain belül

A feltétel leírása:

A „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátható borok kiszerelését a földrajzi területen kell elvégezni.

A borkészítési és érlelési eljárások révén biztosított jellegzetességek, többek között a frissesség, az ízkomplexitás – melynek egyes összetevői a kiszerelés után fejeződnek ki – és a természetes szénsavtartalomnak köszönhető gyöngyözés megőrzése, valamint az átfejtési műveletek korlátozása érdekében a „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátható borokat a szüretelés évét követő évben március 1-je és december 31-e között a borkészítés helyszínén palackozzák.

Ez az érlelési mód kerekké és olajossá teszi a borokat annak köszönhetően, hogy többek között mannoproteinekkel és az élesztősejtfalak autolíziséből származó egyéb vegyületekkel gazdagodnak. Ezenfelül ezzel a módszerrel, amelynek alapját az képezi, hogy a borokat nem mozgatják, továbbá az oxidációs folyamatok és az illékony vegyületek felszabadulásának jelentős korlátozása mellett szénsavatmoszférában tartják, az alkoholos erjedés során keletkező aromák tavaszig és még tovább is megőrizhetők.

Mivel szénsavtartalmuk túl magas ahhoz, hogy rugalmas tartályokba lehessen tölteni őket, a borokat palackozzák, és a kiszerelési folyamat nagy körültekintést igényel.

Kiszerelésükkor vagy a borkészítés helyszínéről történő első elszállításukkor a borok még finomseprőn vannak.

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése, valamint a „seprőn érlelt” megjelöléssel ellátható borok erjesztése, készítése, érlelése és kiszerelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Frossay, Geneston, Gétigné (részben), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau (részben), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Frossay, Geneston, Gétigné (részben), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau (részben), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló település területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné és Saint-Germain-sur-Moine volt önálló települések területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló település területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné és Saint-Germain-sur-Moine volt önálló települések területe tekintetében).

| — | Vendée megye: Cugand (részben), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (részben), Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand (részben), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (részben), Saint-Philbert-de-Bouaine.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A termékleírásban a „seprőn érlelt” megjelölésre vonatkozóan meghatározott előállítási feltételeknek megfelelő borok esetében az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető ezzel a megjelöléssel.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban a „Val de Loire” földrajzi név használatára vonatkozóan meghatározott feltételek mellett kiegészíthető ezzel a földrajzi névvel.

A termékleírásban a „Clisson”, „Gorges”, „Le Pallet”, „Château-Thébaud”, „Goulaine”, „Monnières – Saint-Fiacre” és „Mouzillon – Tillières” kiegészítő földrajzi nevekre vonatkozóan meghatározott előállítási feltételeknek megfelelő borok esetében az ellenőrzött eredetmegjelölés neve kiegészíthető ezekkel a kiegészítő földrajzi nevekkel.

A „seprőn érlelt” megjelölés és a „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A „seprőn érlelt” megjelöléssel és a „Clisson”, „Gorges” és „Le Pallet” kiegészítő földrajzi névvel ellátott borokon fel kell tüntetni az évjáratot.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A kiegészítő földrajzi neveket ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét. A megnevezések feltüntetésére használt karakterek mérete mind magasságban, mind szélességben vagy vastagságban megegyezik az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretével.

A kiegészítő földrajzi névvel ellátott borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az eredetmegjelölés nevét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

Helyesbítések

| 7.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 42/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 42/34

---

Helyesbítés az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között az Európai Központi Bank és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási szabályainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás módosításáról szóló, 2020. január 22-i megállapodáshoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 32 I., 2020. február 1.
  )

(2020/C 42/07)

Az 5. oldalon, a melléklet első táblázatában lévő szöveg helyébe a következő lép:

| (millió EUR) |
| --- |
| „E megállapodás központi banki szerződő felei | Felső határok (1) |
| Българска народна банка (Bulgarian National Bank) | 780 |
| Česká národní banka | 1 260 |
| Danmarks Nationalbank | 1 190 |
| Hrvatska narodna banka | 600 |
| Magyar Nemzeti Bank | 1 080 |
| Narodowy Bank Polski | 3 480 |
| Banca Naţională a României | 1 760 |
| Sveriges Riksbank | 1 850 |
| European Central Bank | nulla |

(millió EUR)

„E megállapodás központi banki szerződő felei

Felső határok (1)

Българска народна банка (Bulgarian National Bank)

780

Česká národní banka

1 260

Danmarks Nationalbank

1 190

Hrvatska narodna banka

600

Magyar Nemzeti Bank

1 080

Narodowy Bank Polski

3 480

Banca Naţională a României

1 760

Sveriges Riksbank

1 850

European Central Bank

nulla

---

(1)  Az ERM II-ben részt nem vevő központi bankok esetében a feltüntetett összegek csupán elméletiek.”

1

---