# Jurnalul Oficial C 89/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 89 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6318 martie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 89

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6318 martie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 89/01 | Rata de schimb a monedei euro — 17 martie 2020 | 1 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 89/01

Rata de schimb a monedei euro — 17 martie 2020

1

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 89/02 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 89/03 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 4 |
| 2020/C 89/04 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 18 |
| 2020/C 89/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 26 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 89/02

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  )

1

2

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 89/03

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

4

2020/C 89/04

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

18

2020/C 89/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 martie 2020

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0982 |
| JPY | yen japonez | 117,50 |
| DKK | coroana daneză | 7,4732 |
| GBP | lira sterlină | 0,90823 |
| SEK | coroana suedeză | 10,9593 |
| CHF | franc elvețian | 1,0561 |
| ISK | coroana islandeză | 154,40 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,5063 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,985 |
| HUF | forint maghiar | 347,04 |
| PLN | zlot polonez | 4,4628 |
| RON | leu românesc nou | 4,8418 |
| TRY | lira turcească | 7,1286 |
| AUD | dolar australian | 1,8287 |
| CAD | dolar canadian | 1,5512 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5274 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8420 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5691 |
| KRW | won sud-coreean | 1 365,21 |
| ZAR | rand sud-african | 18,2288 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7095 |
| HRK | kuna croată | 7,5823 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 681,66 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7777 |
| PHP | peso Filipine | 56,563 |
| RUB | rubla rusească | 82,3460 |
| THB | baht thailandez | 35,461 |
| BRL | real brazilian | 5,5280 |
| MXN | peso mexican | 25,0491 |
| INR | rupie indiană | 81,5670 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0982

JPY

yen japonez

117,50

DKK

coroana daneză

7,4732

GBP

lira sterlină

0,90823

SEK

coroana suedeză

10,9593

CHF

franc elvețian

1,0561

ISK

coroana islandeză

154,40

NOK

coroana norvegiană

11,5063

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,985

HUF

forint maghiar

347,04

PLN

zlot polonez

4,4628

RON

leu românesc nou

4,8418

TRY

lira turcească

7,1286

AUD

dolar australian

1,8287

CAD

dolar canadian

1,5512

HKD

dolar Hong Kong

8,5274

NZD

dolar neozeelandez

1,8420

SGD

dolar Singapore

1,5691

KRW

won sud-coreean

1 365,21

ZAR

rand sud-african

18,2288

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7095

HRK

kuna croată

7,5823

IDR

rupia indoneziană

16 681,66

MYR

ringgit Malaiezia

4,7777

PHP

peso Filipine

56,563

RUB

rubla rusească

82,3460

THB

baht thailandez

35,461

BRL

real brazilian

5,5280

MXN

peso mexican

25,0491

INR

rupie indiană

81,5670

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 18.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/2

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9705 — EXOR / GEDI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 89/02)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | EXOR N.V. („EXOR”, Țările de Jos), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V. („EXOR”, Țările de Jos),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI”, Italia). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI”, Italia).

EXOR dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii GEDI.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii EXOR: societate holding cu investiții în diverse sectoare (producția de automobile, producția de vehicule comerciale utilizate pentru agricultură, reasigurare și fotbal profesionist); |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii EXOR: societate holding cu investiții în diverse sectoare (producția de automobile, producția de vehicule comerciale utilizate pentru agricultură, reasigurare și fotbal profesionist);

| — | în cazul întreprinderii GEDI: editare, comunicare digitală, publicitate, radio și televiziune. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii GEDI: editare, comunicare digitală, publicitate, radio și televiziune.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

Cazul M.9705— EXOR / GEDI

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/4

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 89/03)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 (1) al Comisiei

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Anjou”

Numărul de referință: PDO-FR-A0820-AM02

Data comunicării: 14 noiembrie 2019

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

Arealul geografic se modifică după cum urmează:

| „a) | Toate etapele producției [...] se desfășoară în arealul geografic delimitat, al cărui perimetru cuprinde teritoriile următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:






  — | departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay); |
| --- | --- | --- |

„a)

Toate etapele producției [...] se desfășoară în arealul geografic delimitat, al cărui perimetru cuprinde teritoriile următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

—

departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay);

| — | departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul Institutului Național pentru Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité - INAO).

| b) | Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta mențiunea «Gamay» se desfășoară în arealul geografic, al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:






  — | departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay); |
| --- | --- | --- |

b)

Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta mențiunea «Gamay» se desfășoară în arealul geografic, al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

—

departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay);

| — | departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul Institutului Național pentru Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité - INAO).”

Modificare de redactare: noua listă a entităților administrative ține seama de fuziuni sau de alte modificări efectuate prin zonarea administrativă, intervenite după aprobarea caietului de sarcini. Pentru a se spori securitatea juridică, această listă este raportată la versiunea în vigoare a Codului Geografic Oficial, editat în fiecare an de INSEE. Perimetrul arealului geografic rămâne strict identic.

În sfârșit, se menționează punerea la dispoziție, pe site-ul INAO, a documentelor cartografice care reprezintă arealul geografic, pentru o mai bună informare a publicului.

Punctul 6 din documentul unic, referitor la arealul geografic, se modifică în consecință.

2.   Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele „5 septembrie 2007” se adaugă cuvintele „și 19 ianuarie 2017”.

Scopul acestei modificări este de a se adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire de origine protejată în cauză.

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, cuvintele „4 septembrie 1996” sunt înlocuite cu cuvintele „4 și 5 septembrie 1996”.

Această modificare este o rectificare a datei la care autoritatea națională a aprobat arealul parcelat delimitat.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3, lista comunelor se înlocuiește cu următorul text:

| — | departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

În ceea ce privește mențiunea „Gamay”, lista comunelor se înlocuiește cu următorul text:

| — | departamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

departamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Astfel, se poate ține seama de diferitele fuziuni între comune care au intervenit de la ultima versiune a caietului de sarcini. Perimetrul zonei situate în imediata vecinătate rămâne strict identic.

Punctul 9 din documentul unic, referitor la condițiile suplimentare, se modifică în consecință.

4.   Dispoziție privind agromediul

La capitolul I secțiunea VI punctul 2 se adaugă următorul text: „Între rânduri este obligatoriu un strat vegetal controlat, spontan sau semănat; în absența acestui strat vegetal, operatorul realizează lucrări ale solului pentru a asigura controlul vegetației spontane sau justifică utilizarea unor produse pentru controlul biologic aprobate de autoritățile publice din sectorul viticulturii. În cazul în care pe o parcelă se folosesc erbicide pentru controlul biologic, este interzisă utilizarea altor erbicide.”

Această modificare vine odată cu evoluția actuală a practicilor operatorilor în favoarea agriculturii de conservare în toată podgoria Anjou. Modificarea reflectă faptul că procedurile tehnice țin seama din ce în ce mai mult de preocupările legate de mediu. Favorizând prezența unui strat vegetal sau realizarea unei pliviri mecanice sau utilizarea produselor pentru controlul biologic, modificarea determină reducerea utilizării erbicidelor chimice. Această reducere a erbicidelor trebuie să permită consolidarea protecției solurilor viticole și conservarea funcțiilor naturale ale acestora (fertilitate, biodiversitate, epurare biologică), ceea ce contribuie la calitatea și autenticitatea vinurilor și consolidează noțiunea de „terroir” (teritoriu cu o producție specifică).

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

5.   Lansarea culesului

La capitolul I secțiunea VII punctul 1, se elimină propoziția „Data de începere a culesului este fixată în conformitate cu dispozițiile articolului D. 645-6 din Codul rural și al pescuitului maritim.”

Nu mai este necesară stabilirea unei date pentru începerea culesului, întrucât operatorii dispun în prezent de o gamă largă de instrumente care le permit să evalueze cât mai corect gradul de coacere a strugurilor. Fiecare operator dispune de o serie de dispozitive și echipamente, atât personale, cât și colective, care permit determinarea cu precizie a datei optime de inițiere a recoltării fiecărei parcele, în funcție de obiectivele de producție.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

6.   Conținutul de zaharuri

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (c), după „Vinurile prezintă” se adaugă precizarea „după fermentare”.

Această modificare se realizează pentru a se evita orice confuzie cu conținutul de zaharuri de dinaintea fermentării, fiind important să se precizeze că acest conținut trebuie verificat după fermentare.

Punctul 4 din documentul unic se modifică în consecință.

7.   Modificarea practicilor oenologice

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (d) din caietul de sarcini, după „Utilizarea de bucăți de lemn este interzisă” se adaugă cuvintele „în cazul vinurilor albe și roze”. În plus, se adaugă textul „În cazul vinurilor roșii, utilizarea de bucăți de lemn este permisă doar în timpul vinificării.” Această modificare vizează eliminarea interdicției de a se introduce bucăți de lemn de stejar în timpul vinificării vinurilor roșii. În acest sens, producătorii doresc să consolideze specificitatea vinurilor cu denumirea în cauză, acestea fiind produse fructate și suple, care pot fi consumate încă de când sunt tinere. Utilizate în timpul vinificării, taninurile din lemn permit exprimarea în mai mare măsură a aromelor fructate și dezvoltă structura vinurilor, conferindu-le rotunjime și gust persistent, asigurând totodată stabilitatea culorii în cazul învechirii. Utilizarea de bucăți de lemn nu este permisă decât în etapa vinificării, această tehnică rămânând interzisă în etapa maturării vinurilor.

Punctul 5 din documentul unic se modifică în consecință.

8.   Capacitatea de vinificare

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e), propoziția: „Orice operator dispune de o capacitate de vinificare de cel puțin 1,4 ori mai mare decât randamentul mediu al exploatației din ultimii cinci ani.” se înlocuiește cu propoziția: „Orice operator dispune de o capacitate de vinificare de cel puțin 1,4 ori mai mare decât volumul mediu vinificat în ultimii cinci ani.”

În caietul de sarcini nu se făcea referire la capacitatea volumetrică (exprimată în hl sau în m3), ci la randament, adică la volumul recoltei împărțit la suprafața de producție (exprimat, de exemplu, în hl/ha). Modificarea propusă permite remedierea acestei neconcordanțe în ceea ce privește cantitățile, fără nicio modificare de fond (minimul este fixat tot la de 1,4 ori volumul mediu vinificat de exploatație în anii precedenți).

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

9.   Circulația vinurilor

La capitolul I secțiunea IX punctul 5, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

10.   Legătura cu arealul geografic

Legătura a fost revizuită pentru a se actualiza numărul de comune vizate (de exemplu, pentru departamentul Maine-et-Loire, 70 în loc de 126).

Punctul 6 din documentul unic se modifică în consecință.

11.   Măsură tranzitorie

Măsurile tranzitorii expirate au fost eliminate.

În capitolul I secțiunea XI, se adaugă următorul text: „Dispozițiile referitoare la obligația de a avea un strat vegetal controlat, spontan sau semănat între rânduri sau, în absența acestui strat vegetal, obligația operatorului de a realiza lucrări ale solului sau de a utiliza produse pentru controlul biologic în scopul de a controla vegetația spontană nu se aplică în cazul parcelelor viticole deja plantate la data aprobării prezentului caiet de sarcini care au o distanță între rânduri de maximum 1,7 m.”

Măsura tranzitorie permite să nu se penalizeze parcelele cu viță-de-vie deja plantate, al căror management actual nu este adaptat la dispozițiile privind agromediul. În cazul plantațiilor de viță de vie cu densitate mare, caracterizate de o distanță între rânduri de maximum 1,7 metri, menținerea unui strat de iarbă permanent sau desfășurarea unor lucrări ale solului poate cauza probleme tehnice (mecanizare, echipamente, unelte). În ceea ce privește vița-de-vie joasă, stratul de iarbă sporește, de asemenea, riscul înghețurilor de primăvară. În plus, cu cât densitatea de plantare este mai mare, cu atât mai mare este concurența dintre vița-de-vie și stratul vegetal pentru aprovizionarea cu apă. În schimb, plantațiile de viță-de-vie care vor fi realizate după aprobarea caietului de sarcini vor trebui să respecte, în cunoștință de cauză, dispozițiile privind agromediul introduse, indiferent de densitatea viței-de-vie și de distanța dintre rânduri.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

12.   Ținerea registrului

La capitolul II secțiunea II punctul 3, cuvântul „potențială” se înlocuiește cu „naturală”.

Pentru consecvență cu termenii utilizați în toate caietele de sarcini din zona Anjou Saumur, formularea „tărie alcoolică naturală în volume” înlocuiește expresiile „tărie potențială” sau „grad”. Aceste modificări îmbunătățesc claritatea caietelor de sarcini respective. Armonizarea dispozițiilor privind ținerea registrelor este menită să faciliteze elaborarea planului de inspecție și controlul respectivelor registre.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

13.   Principalele aspecte care trebuie controlate

Capitolul 3 a fost revizuit pentru a se asigura consecvența în redactarea principalelor aspecte care trebuie controlate în caietele de sarcini din zona Anjou Saumur.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Anjou

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vinuri albe liniștite

Vinurile prezintă:

| — | o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 11 % |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 11 %

| — | după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l, care poate majorat la maximum 8 g/l în cazul în care conținutul de aciditate totală exprimat în grame de acid tartric per litru nu este cu peste 2 g/l mai mic decât conținutul de zaharuri fermentabile. |
| --- | --- |

—

după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l, care poate majorat la maximum 8 g/l în cazul în care conținutul de aciditate totală exprimat în grame de acid tartric per litru nu este cu peste 2 g/l mai mic decât conținutul de zaharuri fermentabile.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală și conținutul total de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

În general, vinurile liniștite albe sunt vinuri seci, dar pot prezenta zaharuri fermentabile și pot fi încadrate în categoriile „demi-sec” (demisec), „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce). În general, expresia aromatică este intensă, dezvăluind arome florale (păducel, liliac, tei, verbină, mușețel,...) și note mai fructate (citrice, prune, pere, fructe uscate,...). La degustare sunt rotunde și ample, iar gustul final este o senzație de prospețime și de finețe.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume) | 9,5 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume)

9,5

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roșii liniștite

Aceste vinuri prezintă:

| — | o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %; |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %;

| — | după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l; |
| --- | --- |

—

după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 3 g/l;

| — | în cazul vinurilor cu mențiunea „Gamay”, completată de mențiunea „Primeur” („tânăr”) sau „Nouveau” („nou”), după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 2 g/l. |
| --- | --- |

—

în cazul vinurilor cu mențiunea „Gamay”, completată de mențiunea „Primeur” („tânăr”) sau „Nouveau” („nou”), după fermentare, un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 2 g/l.

Fermentația malolactică este în mod obligatoriu încheiată în cazul vinurilor roșii. Vinurile pregătite pentru a fi comercializate în vrac sau cele aflate în etapa de ambalare prezintă un conținut de acid malic de maximum 0,4 g/l.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală și conținutul total de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii, însă orice lot de vin neambalat care ar putea purta mențiunea „Primeur” sau „Nouveau” prezintă o aciditate volatilă de maximum 10,2 miliechivalenți per litru.

Vinurile roșii sunt supuse maturării cel puțin până la data de 15 ianuarie a anului următor anului de recoltă.

Vinurile liniștite roșii prezintă o structură tanică bună. Expresia lor aromatică este foarte intensă, evocând mai ales note de fructe roșii. Structura este prezentă, dar lejeritatea trebuie să rămână dominantă. Acestea sunt vinuri delicate, de consumat în primii trei ani de după recoltă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri spumante

Vinurile spumante sunt albe sau roze.

Vinurile de bază destinate producției de vinuri spumante albe și roze au o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %.

Vinurile de bază destinate elaborării de vinuri spumante care nu au fost supuse niciunei îmbogățiri au o tărie alcoolică dobândită maximă în volume de 12 %.

După fermentare, vinurile de bază care nu au fost supuse niciunei îmbogățiri au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 24 grame per litru.

După fermentare, vinurile care au fost supuse îmbogățirii au un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) de maximum 5 grame per litru.

Vinurile de bază destinate producției de vinuri spumante albe și roze care au fost supuse îmbogățirii nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 11,6 %.

După fermentarea secundară și înainte de adăugarea licorii de expediție, vinurile nu depășesc, după îmbogățire, o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală și conținutul total de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile spumante sunt albe sau roze. Sunt caracterizate de finețe, care se remarcă nu doar în degajarea de gaze, ci și în expresia aromatică și în structura prezentată la degustare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% din volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% din volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% din volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

Densitatea de plantare - distanța dintre rânduri

Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 000 de butuci per hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 1 metru. Parcelele de viță-de-vie cu o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci/ha, dar de minimum 3 300 de butuci/ha beneficiază de dreptul de utilizare a denumirii de origine controlate pentru recolta pe care o produc, sub rezerva respectării dispozițiilor referitoare la palisare și la înălțimea frunzișului prevăzute în caietul de sarcini. Distanța dintre rândurile acestor parcele cu viță-de-vie nu poate fi mai mare de 3 m, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 1 m.

Norme privind tăierea și palisarea viței-de-vie

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată, prin tăiere mixtă, până cel târziu la data de 30 aprilie, în conformitate cu normele stabilite în caietul de sarcini, care precizează, pentru fiecare soi, numărul maxim de ochi per butuc și numărul maxim de ochi per coardă de rod.

Înălțimea frunzișului ridicat pe spalier este cel puțin egală cu de 0,6 ori distanța dintre rânduri și este măsurată între limita inferioară a frunzișului, stabilită la cel puțin 0,40 m deasupra solului, și limita superioară de cârnire, stabilită la cel puțin 0,20 m deasupra firului superior al spalierului.

În plus, parcelele de viță-de-vie cu o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci per hectar, dar mai mare sau egală cu 3 300 de butuci per hectar trebuie să respecte următoarele reguli în ceea ce privește palisarea: înălțimea minimă a stâlpilor de palisare de la sol este de 1,90 metri; spalierii includ 4 niveluri de fire; înălțimea minimă a firului superior este de 1,85 metri deasupra solului.

Irigarea

Practică de cultivare

Irigarea este interzisă.

Îmbogățirea

Practică oenologică specifică

În cazul vinurilor roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri, iar nivelul maxim al concentrației parțiale în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %.

După îmbogățire, vinurile liniștite nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Vinurile de bază destinate producției de vinuri spumante albe și roze care au fost supuse îmbogățirii au un conținut de zaharuri fermentabile de maximum 5 g/l și o tărie alcoolică totală în volume de maximum 11,6 %.

Utilizarea de bucăți de lemn

Practică oenologică specifică

Utilizarea de bucăți de lemn este interzisă în cazul vinurilor albe și roze.

În cazul vinurilor roșii, utilizarea de bucăți de lemn este permisă doar în timpul vinificării.

Vinurile de bază destinate elaborării vinurilor spumante roze pot fi obținute prin macerare sau „sângerare”.

În afara dispozițiilor sus-menționate, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim în ceea ce privește practicile oenologice.

Restricție aplicabilă elaborării

La elaborarea vinurilor roze, este interzisă utilizarea cărbunelui de uz oenologic, separat sau amestecat în preparate.

b.   Randamente maxime

| | Vinuri albe liniștite |
| --- | --- |

Vinuri albe liniștite

| | 65 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

65 de hectolitri la hectar

| | Vinuri roșii liniștite |
| --- | --- |

Vinuri roșii liniștite

| | 65 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

65 de hectolitri la hectar

| | Vinuri spumante albe și roze |
| --- | --- |

Vinuri spumante albe și roze

| | 76 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

76 de hectolitri la hectar

| | Mențiunea „Gamay” |
| --- | --- |

Mențiunea „Gamay”

| | 72 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

72 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

| a) | Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta denumirea de origine controlată „Anjou” se desfășoară în arealul geografic al cărui perimetru cuprinde teritoriile următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:






  — | departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay); |
| --- | --- | --- |

a)

Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta denumirea de origine controlată „Anjou” se desfășoară în arealul geografic al cărui perimetru cuprinde teritoriile următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

—

departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay);

| — | departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul Institutului Național pentru Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité - INAO).

| b) | Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta mențiunea „Gamay” se desfășoară în arealul geografic, al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:






  — | departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay); |
| --- | --- | --- |

b)

Toate etapele producției vinurilor care ar putea purta mențiunea „Gamay” se desfășoară în arealul geografic, al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

—

departamentul Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (foste teritorii ale comunelor delegate Bouillé-Saint-Paul și Cersay);

| — | departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon și Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (foste teritorii ale comunelor delegate Blaison-Gohier și Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (foste teritorii ale comunelor delegate Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire și Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chanzeaux, La Jumellière și Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon și Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Juigné-sur-Loire și Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies și Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (fost teritoriu al comunei delegate Ingrandes), Jarzé Villages (fost teritoriu al comunei delegate Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont și Vihiers), Mauges-sur-Loire (foste teritorii ale comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine și Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (fost teritoriu al comunei delegate Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré și La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (foste teritorii ale comunelor delegate Chavagnes, Martigné-Briand și Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (foste teritorii ale comunelor delegate Ambillou-Château, Louerre și Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (foste teritorii ale comunelor delegate Saint-Aubin-de-Luigné și Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul Institutului Național pentru Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité - INAO).

7.   Soiurile de struguri de vin principale

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

1   Informații privind arealul geografic

Vinuri liniștite

| a) | Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură
  Arealul geografic se întinde pe două mari formațiuni geologice, podgoria ocupând în principal versanții de pe malurile râurilor și câteva platouri: la vest, soclul precambrian și paleozoic este atașat Masivului Armorican; la est, substratul mezozoic și cenozoic din bazinul parizian acoperă vechiul soclu. Această particularitate geologică distinge partea de vest a arealului geografic, caracterizată prin prezența șisturilor, în special a ardeziei, și cunoscută sub denumirea locală „Anjou noir” (Anjou negru), de partea de est a arealului geografic, marcată de prezența tufului calcaros (Saumur) și cunoscută sub denumirea locală de „Anjou blanc” (Anjou alb).
  Asociat din punct de vedere istoric cu fosta provincie Anjou, arealul geografic cuprinde, în principal, în 2018, jumătatea sudică a departamentului Maine-et-Loire (70 de comune), precum și marginile nordice ale departamentelor Deux-Sèvres (14 comune) și Vienne (9 comune). În nordul departamentului Maine-et-Loire există în continuare câteva mici zone viticole izolate care ilustrează o epocă în care întregul departament era plantat cu viță-de-vie.
  Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor prezintă soluri provenite din diferite formațiuni geologice. Deși diferă foarte mult, aceste soluri sunt, în general, sărace și au o rezervă de apă moderată. Acestea au, de asemenea, un bun comportament termic.
  Arealul geografic beneficiază de o climă oceanică temperată, cu o amplitudine termică foarte redusă, datorită, pe de o parte, proximității relative a Oceanului Atlantic și, pe de altă parte, rolului de regulator termic al Loarei și al afluenților săi și, în cele din urmă, datorită amplasării pe pante a podgoriei. Se vorbește despre „blândețea climei din Anjou”, expresie potrivită mai ales în timpul iernii, al primăverii lungi și al toamnei, în timp ce pe parcursul verii sunt frecvente temperaturile ridicate. Formele de relief orientate în direcțiile nord-vest/sud-est au un rol protector în ceea ce privește vânturile din vest, deseori încărcate de umiditate. Arealul geografic primește precipitații reduse, beneficiază de un efect de fœhn și este protejat de umiditatea oceanică, datorită reliefului mai înalt din Choletais și Mauges. Precipitațiile sunt de ordinul a 585 de milimetri pe an, în timp ce în regiunea Choletais acestea se ridică la aproape 800 de milimetri pe an. |
| --- | --- |

a)

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic se întinde pe două mari formațiuni geologice, podgoria ocupând în principal versanții de pe malurile râurilor și câteva platouri: la vest, soclul precambrian și paleozoic este atașat Masivului Armorican; la est, substratul mezozoic și cenozoic din bazinul parizian acoperă vechiul soclu. Această particularitate geologică distinge partea de vest a arealului geografic, caracterizată prin prezența șisturilor, în special a ardeziei, și cunoscută sub denumirea locală „Anjou noir” (Anjou negru), de partea de est a arealului geografic, marcată de prezența tufului calcaros (Saumur) și cunoscută sub denumirea locală de „Anjou blanc” (Anjou alb).

Asociat din punct de vedere istoric cu fosta provincie Anjou, arealul geografic cuprinde, în principal, în 2018, jumătatea sudică a departamentului Maine-et-Loire (70 de comune), precum și marginile nordice ale departamentelor Deux-Sèvres (14 comune) și Vienne (9 comune). În nordul departamentului Maine-et-Loire există în continuare câteva mici zone viticole izolate care ilustrează o epocă în care întregul departament era plantat cu viță-de-vie.

Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor prezintă soluri provenite din diferite formațiuni geologice. Deși diferă foarte mult, aceste soluri sunt, în general, sărace și au o rezervă de apă moderată. Acestea au, de asemenea, un bun comportament termic.

Arealul geografic beneficiază de o climă oceanică temperată, cu o amplitudine termică foarte redusă, datorită, pe de o parte, proximității relative a Oceanului Atlantic și, pe de altă parte, rolului de regulator termic al Loarei și al afluenților săi și, în cele din urmă, datorită amplasării pe pante a podgoriei. Se vorbește despre „blândețea climei din Anjou”, expresie potrivită mai ales în timpul iernii, al primăverii lungi și al toamnei, în timp ce pe parcursul verii sunt frecvente temperaturile ridicate. Formele de relief orientate în direcțiile nord-vest/sud-est au un rol protector în ceea ce privește vânturile din vest, deseori încărcate de umiditate. Arealul geografic primește precipitații reduse, beneficiază de un efect de fœhn și este protejat de umiditatea oceanică, datorită reliefului mai înalt din Choletais și Mauges. Precipitațiile sunt de ordinul a 585 de milimetri pe an, în timp ce în regiunea Choletais acestea se ridică la aproape 800 de milimetri pe an.

| b) | Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură
  Existența unei podgorii este recunoscută în mod constant în Anjou încă din secolul I după Hristos. Vița-de-vie prosperă în această zonă, astfel cum stau mărturie câteva versuri ale unui poem scris de Apollonius (secolul VI): „Nu departe de Bretania se află un oraș situat pe o stâncă, bogat în darurile lui Ceres și ale lui Bacchus, a cărui denumire, Andégave (Angers), provine dintr-o denumire grecească.” Deși s-a dezvoltat pe parcursul întregului Ev Mediu, fiind plantată, sub egida mănăstirilor, chiar pe malurile Loarei și în jurul orașului Angers, această podgorie din Anjou și-a dobândit reputația în special începând cu secolele al XII-lea și al XIII-lea. Influența regatului lui Henric al II-lea și al Eleanorei de Aquitania a permis „vinului de Anjou” să ajungă pe cele mai frumoase mese.
  Producția a crescut semnificativ începând cu secolul al XVI-lea, datorită sosirii brokerilor olandezi care căutau vinuri pentru țara și coloniile lor. Olandezii și-au făcut provizii importante de vin, iar comerțul era atât de înfloritor în secolul al XVIII-lea încât, pentru a se facilita transportul, râul Layon, care traversează arealul geografic, a fost transformat în canal navigabil. Cu toate acestea, reputația deosebită a „vinurilor de Anjou” a provocat o oarecare lăcomie și au fost create numeroase impozite (taxă de perete, de cutie, zeciuială, optime, taxă de trecere etc.), taxe care au avut un impact negativ asupra comerțului. Distrugerile provocate de războaiele din Vendée au dus la ruinarea podgoriei. Prosperitatea a revenit în cursul secolului al XIX-lea. În 1881, podgoria acoperea o suprafață de 45 000 de hectare, din care în 1893, după invazia filoxerei, mai rămâneau 10 000 de hectare.
  „Anjou” își datorează reputația, în esență, producției de vinuri albe obținute din soiul Chenin B. Cu toate acestea, plantațiile cu soiul Cabernet Franc N și apoi puțin mai târziu cu soiul Cabernet Sauvignon N au recuperat rapid teren după criza cauzată de filoxeră. La începutul secolului al XX-lea, activitatea de vinificație era orientată în principal spre producția de „rouget”, denumirea locală a unui vin ușor consumat în cafenele, aceasta fiind prima etapă a transformării podgoriei din Anjou. Cu contribuția soiurilor Grolleau N și Grolleau Gris G, care produc vinuri „clairets” și ușor colorate și, în mai mică măsură, cu participarea soiurilor Gamay N și Pineau d’Aunis N, s-a ajuns la dezvoltarea unei producții importante de vinuri roze reprezentative, cunoscute și recunoscute sub denumirile de origine controlată „Cabernet d’Anjou” și „Rosé d’Anjou”. A doua etapă a acestei transformări s-a bazat pe experiența dobândită de producători în gestionarea acestui ansamblu vegetal. Observarea și analizarea celei mai bune potriviri dintre soiul de viță-de-vie și locurile în care este plantat, aprecierea potențialului recoltei și cunoașterea la nivel de măiestrie a tehnicilor de vinificație au dus la dezvoltarea producției de vinuri roșii încă din anii 1960. |
| --- | --- |

b)

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Existența unei podgorii este recunoscută în mod constant în Anjou încă din secolul I după Hristos. Vița-de-vie prosperă în această zonă, astfel cum stau mărturie câteva versuri ale unui poem scris de Apollonius (secolul VI): „Nu departe de Bretania se află un oraș situat pe o stâncă, bogat în darurile lui Ceres și ale lui Bacchus, a cărui denumire, Andégave (Angers), provine dintr-o denumire grecească.” Deși s-a dezvoltat pe parcursul întregului Ev Mediu, fiind plantată, sub egida mănăstirilor, chiar pe malurile Loarei și în jurul orașului Angers, această podgorie din Anjou și-a dobândit reputația în special începând cu secolele al XII-lea și al XIII-lea. Influența regatului lui Henric al II-lea și al Eleanorei de Aquitania a permis „vinului de Anjou” să ajungă pe cele mai frumoase mese.

Producția a crescut semnificativ începând cu secolul al XVI-lea, datorită sosirii brokerilor olandezi care căutau vinuri pentru țara și coloniile lor. Olandezii și-au făcut provizii importante de vin, iar comerțul era atât de înfloritor în secolul al XVIII-lea încât, pentru a se facilita transportul, râul Layon, care traversează arealul geografic, a fost transformat în canal navigabil. Cu toate acestea, reputația deosebită a „vinurilor de Anjou” a provocat o oarecare lăcomie și au fost create numeroase impozite (taxă de perete, de cutie, zeciuială, optime, taxă de trecere etc.), taxe care au avut un impact negativ asupra comerțului. Distrugerile provocate de războaiele din Vendée au dus la ruinarea podgoriei. Prosperitatea a revenit în cursul secolului al XIX-lea. În 1881, podgoria acoperea o suprafață de 45 000 de hectare, din care în 1893, după invazia filoxerei, mai rămâneau 10 000 de hectare.

„Anjou” își datorează reputația, în esență, producției de vinuri albe obținute din soiul Chenin B. Cu toate acestea, plantațiile cu soiul Cabernet Franc N și apoi puțin mai târziu cu soiul Cabernet Sauvignon N au recuperat rapid teren după criza cauzată de filoxeră. La începutul secolului al XX-lea, activitatea de vinificație era orientată în principal spre producția de „rouget”, denumirea locală a unui vin ușor consumat în cafenele, aceasta fiind prima etapă a transformării podgoriei din Anjou. Cu contribuția soiurilor Grolleau N și Grolleau Gris G, care produc vinuri „clairets” și ușor colorate și, în mai mică măsură, cu participarea soiurilor Gamay N și Pineau d’Aunis N, s-a ajuns la dezvoltarea unei producții importante de vinuri roze reprezentative, cunoscute și recunoscute sub denumirile de origine controlată „Cabernet d’Anjou” și „Rosé d’Anjou”. A doua etapă a acestei transformări s-a bazat pe experiența dobândită de producători în gestionarea acestui ansamblu vegetal. Observarea și analizarea celei mai bune potriviri dintre soiul de viță-de-vie și locurile în care este plantat, aprecierea potențialului recoltei și cunoașterea la nivel de măiestrie a tehnicilor de vinificație au dus la dezvoltarea producției de vinuri roșii încă din anii 1960.

2   Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

Vinuri liniștite

Producția de vinuri liniștite cu denumirea de origine controlată „Anjou” se prezintă sub formă de vinuri albe, vinuri roze și vinuri roșii.

În general, vinul alb este un vin sec, dar uneori poate prezenta zaharuri fermentabile și poate fi încadrat în categoria „demi-sec” (demisec), „moelleux” (demidulce) sau „doux” (dulce). În general, expresia sa aromatică este intensă, dezvăluind arome florale (păducel, liliac, tei, verbină, mușețel, ...) și note mai fructate (citrice, prune, pere, fructe uscate, ...). La degustare este rotund și amplu, iar gustul final este o senzație de prospețime și de finețe.

Vinurile roze, prezentate cu denumirile de origine controlate „Cabernet d’Anjou” și „Rosé d’Anjou”, conțin zaharuri fermentabile și o dulceață mai mult sau mai puțin semnificativă. Expresia lor aromatică este intensă, evidențiind, în fiecare vin, caracteristicile specifice ale soiurilor de viță-de-vie din care este produs. Cu toate acestea, aroma de fruct rămâne inevitabilă (căpșună, piersică, citrice etc.). În gură, aceste vinuri prezintă un echilibru rafinat între prospețime și rotunjime. Persistența lor aromatică este intensă, în special în cazul vinurilor roze care poartă denumirea de origine controlată „Cabernet d’Anjou”.

Vinurile roșii prezintă o structură tanică bună. Expresia lor aromatică este foarte intensă, evocând mai ales note de fructe roșii. Structura este prezentă, dar lejeritatea trebuie să rămână dominantă. Acestea sunt vinuri delicate, de consumat în primii trei ani de după recoltă.

Vinurile roșii care poartă indicația „Gamay” sunt proaspete, vioaie și lejere. Dezvoltă arome caracteristice, cel mai adesea fructate. În general, trebuie apreciate în tinerețe.

3   Interacțiuni cauzale

Vinuri liniștite

Caracteristicile combinate ale podgoriei, inclusiv poziționarea nordică, peisajul deosebit, clima blândă, geologia și profilul original al solului, conferă vinurilor o identitate gustativă exprimată prin prospețime.

Diversitatea amplasamentelor viticole, cu profiluri geologice și pedologice variate, a oferit producătorilor posibilitatea de a găsi condițiile optime de exprimare pentru fiecare dintre soiurile care s-au impus. Observarea și analiza realizate de viticultori cu privire la comportamentul plantațiilor lor viticole le permit viticultorilor să definească amplasarea adecvată a podgoriei. Astfel, în vreme ce podgoria Anjou per ansamblu permite soiului Chenin B să își exprime principalele caracteristici într-un vin alb sec, pantele însorite și expuse spre sud îi permit să exprime complexitatea unui vin cu grad mai avansat de maturare și, în cazul în care condițiile climatice la sfârșitul sezonului sunt favorabile, din acest soi se pot obține vinuri „moelleux” (demidulci) sau „doux” (dulci).

De asemenea, în timp ce soiurile Grolleau N, Grolleau Gris G sau Pineau d’Aunis N colonizează colinele și terasele cu nisip și pietriș, fiind potrivite pentru producția de vinuri roze fructate, soiurile Cabernet Franc N și Cabernet-Sauvignon N privilegiază terenurile cu soluri puțin profunde sau cu soluri brune și cu o alimentare regulată cu apă, fiind potrivite pentru producția de vinuri roze rotunde și cu o bună persistență aromatică sau pentru producția de vinuri roșii al căror ușor caracter rustic este rafinat grație unei scurte perioade de maturare prevăzute de caietul de sarcini.

În sfârșit, pentru plantarea soiului Gamay N sunt privilegiate parcelele care prezintă soluri dezvoltate pe rocile precambriene din centrul zonei numite „Anjou noir” (Anjou negru), fiind excluse toate amplasările în zona numită „Anjou blanc” (Anjou alb), după cum reiese din delimitarea mai detaliată a unității geografice din caietul de sarcini în legătură cu vinurile roșii care poartă mențiunea „Gamay”, în cadrul arealului geografic.

Priceperea producătorilor, dobândită prin acumularea de experiență de-a lungul generațiilor, se exprimă și prin alegerea procedurilor tehnice de elaborare și de amestecare a soiurilor în funcție de obiectivul de producție și în funcție de anul de recoltă. Diversitatea producției este un atu pentru cucerirea unor piețe diferite. Vinurile sunt deosebit de apreciate nu doar la nivel local, de către locuitorii din orașul Angers și din împrejurimile acestuia sau din regiunile franceze Bretania și Normandia, ci și în afara granițelor naționale. Vinurile care poartă denumirile de origine controlate „Anjou”, „Cabernet d’Anjou” și „Rosé d’Anjou” contribuie într-o măsură deloc neglijabilă la ocuparea de către „Val de Loire” a locului 7 în clasamentul regiunilor franceze cu cele mai mari exporturi.

Vinuri spumante

Producția de vinuri spumante se sprijină pe producția tradițională de vinuri albe liniștite. Din secolul al XV-lea, producătorii au observat că vinul îmbuteliat în timpul iernii, și după o fermentare secundară legată de apariția primelor zile calde, este efervescent, menținându-și totodată finețea aromatică. Inițial, vinurile produse erau petiante, dar la începutul secolului al XIX-lea, datorită perfecționării tehnicii bazate pe o fermentare secundară în butelie, fie pornind de la zaharurile fermentabile din mustul parțial fermentat, fie prin adăugarea unei licori de tiraj, a fost favorizată și s-a dezvoltat producția de vinuri spumante, la care a contribuit și existența unor grote săpate în tuf calcaros, în care vinurile pot fi conservate și maturate la o temperatură scăzută și constantă.

Vinurile spumante sunt caracterizate de finețe, care se remarcă nu doar în degajarea de gaze, ci și în expresia aromatică și în structura prezentate la degustare.

Producția vinurilor spumante se înscrie în același context. Producătorii au constatat că vinurile ambalate și conservate în grotă puteau fi supuse unei noi fermentări la sfârșitul iernii. Înțelegerea empirică a acestei „fermentări secundare spontane” a fost cea care a dus în primul rând la producția de vinuri petiante, în acest scop fiind folosit mai ales soiul Chenin B. Acest soi tardiv prezintă caracteristici precum prospețimea și aromele subtile, care îl fac deosebit de potrivit pentru producția de vinuri spumante. Această potrivire a fost valorificată deja de la începutul secolului al XIX-lea, în special la îndemnul lui Jean-Baptiste Ackerman, odată cu perfecționarea tehnicii de producție de vinuri spumante cu ajutorul „fermentării secundare în butelie”.

Recoltării i se acordă o atenție specială. Recolta asigură coacerea optimă a strugurilor și un bun echilibru între zaharuri și aciditate, necesare atât pentru o prospețime garantată, cât și pentru o bună fermentare secundară și pentru un bun potențial de păstrare. În plus, prezența grotelor subterane, în special în centrul regiunii „Anjou Blanc”, este un factor ce favorizează elaborarea acestor vinuri, care necesită ample locuri pentru depozitare și manipulare în condiții ideale de luminozitate, de umiditate a aerului și de temperatură. Această rigoare și acest itinerariu tehnic au fost aplicate soiurilor negre în vederea obținerii unei producții cu caracter mai confidențial de vinuri spumante roze.

Ca urmare a experienței dobândite timp de mai bine de un secol, producătorii de vinuri spumante dețin în prezent cunoștințe pe care le stăpânesc perfect și care se reflectă în compoziția cuvée-urilor. Maturarea pe drojdie, cu o durată minimă de 9 luni, contribuie la dezvoltarea complexității vinurilor.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona din imediata vecinătate, delimitată prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor care ar putea purta denumirile de origine controlate „Cabernet d’Anjou” și „Rosé d’Anjou”, pentru vinificarea, elaborarea și maturarea vinurilor liniștite care ar putea purta denumirea de origine controlată „Anjou” și pentru vinificarea, elaborarea, maturarea și ambalarea vinurilor spumante care ar putea purta denumirea de origine controlată „Anjou” este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

| — | departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Zona situată în imediata vecinătate - mențiunea „Gamay”

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, delimitată prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor care ar putea purta mențiunea „Gamay”, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului Geografic Oficial din 2018:

| — | departamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

departamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departamentul Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (fost teritoriu al comunei delegate Anetz), Vallet;

| — | departamentul Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (fost teritoriu al comunei delegate Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Ambalarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile spumante sunt elaborate doar prin fermentare secundară în butelie.

Durata conservării în butelii pe drojdie nu poate fi mai mică de 9 luni.

Vinurile spumante sunt elaborate și comercializate în buteliile în care a fost realizată fermentarea secundară, cu excepția vinurilor vândute în butelii cu un volum de maximum 37,5 cl sau de peste 150 cl.

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime, nici în grosime dublul dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Denumirea de origine controlată poate fi completată de denumirea geografică „Val de Loire” în conformitate cu normele stabilite în caietul de sarcini.

Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Mențiunea „Gamay”

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirea de origine controlată este urmată de mențiunea „Gamay” în cazul vinurilor care îndeplinesc condițiile speciale stabilite în caietul de sarcini pentru această mențiune.

Mențiunea „Gamay” figurează în mod obligatoriu pe etichete după denumirea de origine controlată și este tipărită cu caractere de aceeași culoare, ale căror dimensiuni nu trebuie să depășească, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea de origine controlată.

Această mențiune „Gamay” poate fi completată de mențiunea „Primeur” sau „Nouveau” în cazul vinurilor care îndeplinesc condițiile deosebite stabilite pentru aceste mențiuni în caietul de sarcini.

Vinurile care poartă mențiunea „Primeur” sau „Nouveau” sunt prezentate în mod obligatoriu cu indicarea anului de recoltă.

Vinuri albe liniștite

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

În documentele comerciale, în documentele de transport și pe etichete, vinurile liniștite albe sunt prezentate în mod obligatoriu cu mențiunile „demi-sec” („demisec”), „moelleux” („demidulce”) sau „doux” („dulce”), care corespund cantității de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) prezente în vin, astfel cum este definită în legislația Uniunii. Pe etichetă, aceste mențiuni figurează în același câmp vizual în care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Unitatea geografică mai restrânsă

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe etichetele vinurilor cu denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai restrânse, cu condiția să fie vorba despre un loc înscris în cadastru și să figureze în declarația de recoltă. Denumirea locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/18

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 89/04)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Gros Plant du Pays nantais”

Număr de referință: PDO-FR-A0275-AM01

Data comunicării: 24 decembrie 2019

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

Modificări de redactare: noua listă a entităților administrative ține seama de fuziuni sau alte modificări efectuate prin zonarea administrativă, intervenite după aprobarea caietului de sarcini. Pentru a se spori securitatea juridică, această listă este raportată la versiunea în vigoare a Codului Geografic Oficial, editat în fiecare an de INSEE.

În sfârșit, se menționează punerea la dispoziție, pe site-ul internet al INAO, a documentelor cartografice care reprezintă arealul geografic, în vederea unei mai bune informări a publicului.

În plus, arealul geografic a făcut obiectul unei revizuiri, care are drept consecință:

| — | includerea a trei comune (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine și Saint-Hilaire-de-Loulay) în care se produc vinuri și care dețin tipuri de viță-de-vie care ar putea fi incluse în denumirea de origine controlată; |
| --- | --- |

—

includerea a trei comune (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine și Saint-Hilaire-de-Loulay) în care se produc vinuri și care dețin tipuri de viță-de-vie care ar putea fi incluse în denumirea de origine controlată;

| — | excluderea a 14 comune (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois și Bouguenais) ca urmare a unor activități de restrângere a podgoriei la sectoarele în care s-a menținut o viticultură de calitate. |
| --- | --- |

—

excluderea a 14 comune (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois și Bouguenais) ca urmare a unor activități de restrângere a podgoriei la sectoarele în care s-a menținut o viticultură de calitate.

Punctul din documentul unic referitor la arealul geografic delimitat se modifică în consecință.

2.   Arealul parcelat delimitat

Arealul parcelat delimitat se modifică după cum urmează:

| — | cuvântul „delimitat” se înlocuiește cu „de producție”; |
| --- | --- |

—

cuvântul „delimitat” se înlocuiește cu „de producție”;

| — | se adaugă datele de 3 mai 2017 și 15 noiembrie 2018; |
| --- | --- |

—

se adaugă datele de 3 mai 2017 și 15 noiembrie 2018;

| — | se elimină dispozițiile referitoare la identificarea parcelelor. |
| --- | --- |

—

se elimină dispozițiile referitoare la identificarea parcelelor.

Modificarea se efectuează ca urmare a trecerii de la o procedură de identificare a parcelelor la o procedură de delimitare a parcelelor.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3, lista comunelor se înlocuiește cu:

| — | departamentul Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Gesté), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet și Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Gesté), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet și Le Puiset-Doré).

Modificarea ține seama de integrarea anumitor comune în arealul geografic, precum și de fuziunea comunelor.

Punctul din documentul unic referitor la condițiile complementare se modifică în consecință.

4.   Densitatea de plantare

În secțiunea referitoare la densitatea de plantare:

| — | numărul 6 500 se înlocuiește cu numărul 5 000; |
| --- | --- |

—

numărul 6 500 se înlocuiește cu numărul 5 000;

| — | numărul 1,5 se înlocuiește cu numărul 2,2; |
| --- | --- |

—

numărul 1,5 se înlocuiește cu numărul 2,2;

| — | cuvintele „mai mare sau egal cu 1 metru” se înlocuiesc cu „cuprins între 0,9 metri și 1,1 metri”. |
| --- | --- |

—

cuvintele „mai mare sau egal cu 1 metru” se înlocuiesc cu „cuprins între 0,9 metri și 1,1 metri”.

Scopul acestei modificări este adaptarea la evoluția materialului și a practicilor viticole. Creșterea distanței dintre rânduri va favoriza punerea în aplicare a unor practici agroecologice precum înierbarea și arătura dintre rânduri sau tratamentele fitosanitare cu panouri de recuperare, acestea fiind intervenții în cazul cărora materialul viticol standard este conceput pentru o distanță între rânduri de 2 metri. Acest mod de gestionare atinge nivelul randamentului și al calității dorite pentru tipul de vin care poartă această DOC (vin proaspăt, ușor, acidulat...).

Punctul din documentul unic referitor la practica de cultivare se modifică în consecință.

5.   Managementul podgoriei

În secțiunea referitoare la regulile privind legarea de spaliere, se precizează că înălțimea frunzișului este cel puțin egală cu:

| — | de 0,6 ori distanța dintre rânduri atunci când această distanță este mai mică sau egală cu 1,5 metri; |
| --- | --- |

—

de 0,6 ori distanța dintre rânduri atunci când această distanță este mai mică sau egală cu 1,5 metri;

| — | de 0,65 ori distanța dintre rânduri atunci când această distanță este mai mare de 1,5 metri. |
| --- | --- |

—

de 0,65 ori distanța dintre rânduri atunci când această distanță este mai mare de 1,5 metri.

Înălțimea frunzișului se măsoară între limita inferioară a frunzișului, stabilită la cel puțin 0,3 metri deasupra solului, și limita superioară de cârnire.”

Modificarea se efectuează ca urmare a modificării referitoare la densitatea de plantare și permite menținerea unui raport constant frunză/fruct [SECV (suprafața externă a vegetației)/PR (producția de struguri)].

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

6.   Tratamentul termic

Se elimină interdicția privind utilizarea de tratamente termice ale vinului în cadrul cărora temperaturile depășesc 40 °C . Scopul modificării este de a oferi operatorilor toate mijloacele tehnice posibile pentru gestionarea consecințelor anilor de recoltă dificili caracterizați prin devieri organoleptice cum ar fi gustul de mucegai sau pământos. Tehnica de încălzire a musturilor, cunoscută sub numele de termovinificare, afectează mult mai puțin vinurile în ceea ce privește reducerea corpolenței și subțierea decât cea care utilizează cărbuni mezoporoși de uz oenologic.

Punctul din documentul unic referitor la practicile oenologice specifice se modifică în consecință.

7.   Ambalarea

Sfârșitul perioadei de ambalare a vinurilor care beneficiază de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) se modifică de la 30 noiembrie la 31 decembrie. Modificarea permite extinderea cu o lună a perioadei de îmbuteliere a vinurilor cu mențiunea „sur lie” („pe drojdie”), pentru a optimiza perioada de comercializare a acestei categorii, fără a modifica, totuși, prospețimea asociată cu această mențiune.

Punctul din documentul unic referitor la condițiile complementare se modifică în consecință.

8.   Introducerea în circulație a vinurilor

În capitolul I secțiunea IX punctul 5, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

9.   Legătura cu arealul geografic

Legătura a fost revizuită pentru a se actualiza numărul de comune vizate (69 în loc de 92). În rubrica referitoare la legătură, s-a precizat că densitatea de plantare este medie spre ridicată.

Trimiterea la stațiunea balneară Pornic a fost eliminată, iar denumirea comunei Bourgneuf a fost corectată (se elimină cuvintele „en Retz”).

Punctul din documentul unic referitor la legătura cu arealul geografic se modifică în consecință.

10.   Măsură tranzitorie

| — | Textul de la punctul 1 se înlocuiește cu paragraful următor:
  „Cu condiția respectării celorlalte dispoziții din prezentul caiet de sarcini, parcelele cu viță-de-vie excluse din arealul parcelat delimitat al denumirii de origine controlate, identificate prin referința lor cadastrală și prin suprafața lor, beneficiază, pentru recolta lor, de dreptul de a purta denumirea de origine controlată până la defrișarea acestora și cel mai târziu: |
| --- | --- |

—

Textul de la punctul 1 se înlocuiește cu paragraful următor:

„Cu condiția respectării celorlalte dispoziții din prezentul caiet de sarcini, parcelele cu viță-de-vie excluse din arealul parcelat delimitat al denumirii de origine controlate, identificate prin referința lor cadastrală și prin suprafața lor, beneficiază, pentru recolta lor, de dreptul de a purta denumirea de origine controlată până la defrișarea acestora și cel mai târziu:

| — | până la recolta din 2021 inclusiv pentru comunele al căror areal parcelat delimitat a fost aprobat de Institutul Național al Originii și Calității în cadrul reuniunilor comitetului național competent din 21 mai 1996 și 25 mai 2000; |
| --- | --- |

—

până la recolta din 2021 inclusiv pentru comunele al căror areal parcelat delimitat a fost aprobat de Institutul Național al Originii și Calității în cadrul reuniunilor comitetului național competent din 21 mai 1996 și 25 mai 2000;

| — | până la recolta din 2031 inclusiv pentru comunele al căror areal parcelat delimitat a fost aprobat de Institutul Național al Originii și Calității în cadrul reuniunii comitetului național competent din 3 mai 2017.” |
| --- | --- |

—

până la recolta din 2031 inclusiv pentru comunele al căror areal parcelat delimitat a fost aprobat de Institutul Național al Originii și Calității în cadrul reuniunii comitetului național competent din 3 mai 2017.”

Această modificare vizează adaptarea treptată a podgoriei.

Se elimină măsura tranzitorie referitoare la modul de gestionare a viței-de-vie.

Măsura tranzitorie referitoare la soiurile de viță-de-vie se modifică pentru a se introduce data de 16 noiembrie 2011 în locul cuvintelor „la data aprobării caietului de sarcini”.

Documentul unic nu este afectat de aceste modificări.

11.   Normă privind etichetarea

În secțiunea XII se adaugă textul „(c) Pe etichetele vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru este tipărită cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau în grosime jumătatea dimensiunii caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. Denumirea locului înscris în cadastru figurează în același câmp vizual cu denumirea de origine controlată.”

Documentul unic referitor la condițiile complementare se modifică în consecință.

12.   Obligații de declarare

Data-limită pentru prezentarea declarației de revendicare se modifică de la 15 decembrie la 31 decembrie.

De asemenea, în capitolul II secțiunea I punctul 2 și în capitolul II secțiunea II punctul 2 s-au efectuat modificări de redactare.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

13.   Punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului

Capitolul 3 a fost revizuit pentru a se asigura coerența în ceea ce privește redactarea principalelor aspecte care trebuie controlate din caietele de sarcini din regiunea Nantes.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Gros Plant du Pays nantais

2.   Tipul de indicație geografică

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vinurile sunt albe, seci și liniștite.

Vinurile prezintă:

| — | o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %; |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %;

| — | un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de 4 grame pe litru; |
| --- | --- |

—

un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de 4 grame pe litru;

| — | o aciditate volatilă maximă de 10 miliechivalenți pe litru; |
| --- | --- |

—

o aciditate volatilă maximă de 10 miliechivalenți pe litru;

| — | o tărie alcoolică totală maximă în volume, după îmbogățire, de 11 %. |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică totală maximă în volume, după îmbogățire, de 11 %.

Aciditatea totală și cantitatea totală de dioxid de sulf ale vinurilor, precum și tăria alcoolică totală dobândită trebuie să respecte pragurile stabilite în legislația Uniunii. Vinurile sunt albe, seci și liniștite.

Au o culoare galbenă foarte deschisă, uneori cu reflexe verzi în perioada de tinerețe.

Echilibrul lor gustativ este acidulat, dominat în general de prospețime și lejeritate.

Din punct de vedere olfactiv, aceste vinuri dezvoltă arome subtile dominate de note fructate sau florale, însoțite frecvent de o tentă de iod.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

Practica de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 5 000 de butuci pe hectar.

Distanța dintre rânduri este mai mică sau egală cu 2,2 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând este cuprins între 0,9 și 1,1 metri.

Vița-de-vie este tăiată lăsându-se maximum 14 ochi pe butuc:

| — | fie prin metoda tăierii scurte („cordon de Royat”, „gobelet”, evantai); |
| --- | --- |

—

fie prin metoda tăierii scurte („cordon de Royat”, „gobelet”, evantai);

| — | fie prin metoda Guyot simplă. |
| --- | --- |

—

fie prin metoda Guyot simplă.

Tăierea se efectuează înainte de dezmugurire sau înaintea stadiului 5 pe scara Eichhorn și Lorentz.

În etapa de formare a fructului, numărul de ramuri fructifere pe butuc în anul respectiv este mai mic sau egal cu 12.

Practica oenologică specifică

Se interzice orice tratament termic al recoltei la o temperatură mai mică de -5 °C.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 11 %.

În ceea ce privește practicile oenologice, în afara dispozițiilor de mai sus, vinurile trebuie să respecte obligațiile prevăzute în legislația Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

b.   Randamente maxime

75 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Toate etapele producției se desfășoară în arealul geografic aprobat de Institutul Național al Originii și Calității în cadrul reuniunii comitetului național competent din 20 iunie 2018. La data aprobării prezentului caiet de sarcini de către comitetul național competent, perimetrul acestui areal cuprinde teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2018:

| — | departamentul Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz. |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

| — | departamentul Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate Saint-Crespin-sur-Moine și Tillières). |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate Saint-Crespin-sur-Moine și Tillières).

| — | departamentul Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departamentul Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic prezintă un relief sculptat de cursurile de apă care formează o rețea densă la sudul și estul orașului Nantes. Alternanța coastelor viticole și a văilor dedicate creșterii animalelor modelează peisajul regiunii Nantes, care se întinde de la poalele masivului Mauges, la est, până la litoralul Oceanului Atlantic, la vest, de la țărmurile fluviului Loara, la nord, până la câmpiile din Vendée, la sud. Podgoria este cultivată, în principal, pe dealurile mici și pe coastele situate în jurul lacului Grandlieu și al afluenților săi, precum și pe versanții mlaștinii Goulaine și ai văii Loarei. Acest areal geografic reprezintă extensia cea mai occidentală a marii podgorii din Val de Loire și cuprinde 69 de comune din departamentele Loire-Atlantique, Maine-et-Loire și Vendée.

Arealul geografic se întinde pe un soclu geologic vechi și complex, în care se întrepătrund formațiuni plutonice (roci granitice, gabrouri) și roci metamorfice (gnais, micașist, amfibolit, eclogit), uneori acoperite de sedimente nisipoase și granuloase din Era terțiară. Sub acțiunea eroziunii, aceste roci diverse se află adesea la originea unor soluri acide, bogate în particule grosiere (nisipuri, pietriș, prundiș), sănătoase și aerisite, bine drenate în mod natural, puțin fertile și dotate cu o rezervă moderată de apă. Respectând uzanțele, arealul parcelat pentru recolta de struguri delimitează strict pantele cele mai înclinate, pe care se regăsesc soluri nisipoase puțin adânci.

Clima din regiunea Nantes este legată de influența oceanică, a cărei pătrundere este facilitată în mare măsură de estuarul Loarei. Aceasta se caracterizează prin variația slabă a temperaturilor în cursul anului. Iernile sunt deosebit de blânde, ceea ce favorizează o încălzire timpurie a solurilor primăvara. În timpul verii, temperaturile rămân scăzute datorită brizelor marine, care reduc frecvența și intensitatea episoadelor caniculare. Ploile sunt repartizate relativ bine de-a lungul întregului an, deși, în timpul verii, se înregistrează un deficit de precipitații mai accentuat. Expunerea la soare este ridicată pentru această latitudine.

Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Moștenitoare a unei tradiții viticole foarte vechi, podgoria din regiunea Nantes era una dintre cele mai mari din Franța în Evul Mediu. Începând din secolul al XVI-lea, impulsionată de comerțul olandez, aceasta se orientează către activități de distilare. Soiul Folle blanche B, originar din departamentul Charente, renumit pentru finețea rachiurilor care se obțin din el, se răspândește în perioada respectivă și înlocuiește soiurile autohtone. În condițiile naturale din regiunea Nantes, acest soi își dezvăluie capacitatea de producere a vinurilor albe. Denumirea „Gros Plant” apare pentru prima dată într-un document din 1732 pentru a identifica aceste vinuri, care cunosc un mare succes în vestul Franței. La jumătatea secolului al XIX-lea, în timp ce activitățile de distilare din regiunea Nantes se aflau în declin, podgoria „Gros Plant” continua să acopere 20 000 de hectare.

După criza filoxerei, soiurile Montils B și Colombard B, alte soiuri originare din Charente, sunt plantate, în proporții mai mici, alături de soiul Folle blanche B. Pentru a controla vigoarea plantelor fertile în mod natural, producătorii adoptă reguli riguroase: densitate de plantare medie spre ridicată, tăiere scurtă a viței-de-vie, limitare strictă a numărului de ramuri fructifere. Producătorii selectează parcelele destinate acestei producții în funcție de capacitatea lor de precocitate a recoltării, de rezerva lor de apă scăzută și de gradul lor mai redus de fertilitate. Odată cu scăderea randamentelor, calitatea vinurilor crește. Datorită acțiunilor de promovare realizate de confreria bahică a cavalerilor Bretvins, înființată în 1948, și datorită eforturilor primului sindicat de protecție, creat în 1951, denumirea „Gros Plant du Pays nantais” este recunoscută ca denumire de origine „vin délimité de qualité supérieure” printr-o hotărâre judecătorească din 26 februarie 1954. Astfel, vinurile obțin notorietate la nivel național.

În vederea producerii de vinuri mai bogate și mai complexe, operatorii adoptă au adoptat proceduri tehnice de vinificare deosebite, cunoscute sub denumirea de „metoda din Nantes”, care constă în menținerea vinurilor pe drojdiile lor fine de vinificație timp de cel puțin o iarnă fără nicio pritocire, meșteșug dobândit din obiceiul pe care îl aveau producătorii de a păstra un butoi din cel mai bun vin al lor pe drojdii pentru a sărbători evenimentele familiale din primăvara următoare. Această modalitate de elevaj conferă rotunjime și onctuozitate vinurilor, prin îmbogățirea mai ales cu manoproteine și cu alți compuși proveniți din autoliza pereților celulari ai drojdiilor. În plus, această metodă, care se bazează pe absența manipulării vinurilor și pe menținerea lor într-o atmosferă încărcată cu gaz carbonic, limitând în mod drastic fenomenele de oxidare și eliberarea de compuși volatili, permite conservarea până în primăvara următoare, și chiar mai mult, a aromelor formate în cursul fermentării alcoolice. Reglementarea specifică mențiunii tradiționale „sur lie” („pe drojdie”) a fost stabilită în 1977 și a condus, începând din 1994, la îmbutelierea vinurilor chiar în cramele de vinificație, pentru a se limita pritocirile și transvazarea vinurilor.

În 2009, podgoria cu denumirea de origine controlată acoperea aproximativ 1 500 de hectare, exploatate de 600 de producători, pentru o producție anuală de aproximativ 100 000 de hectolitri, dintre care mai mult de o treime beneficiază de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”). Vinurile cu denumirea de origine controlată „Gros Plant du Pays nantais” sunt albe și liniștite. Au o culoare galbenă foarte deschisă, uneori cu reflexe verzi în perioada de tinerețe. Echilibrul lor gustativ este acidulat, dominat în general de prospețime și lejeritate. Din punct de vedere olfactiv, ele dezvoltă arome subtile dominate de note fructate sau florale, însoțite frecvent de o tentă de iod.

Vinurile care beneficiază de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) prezintă, în general, un gust echilibrat, orientat mai mult spre corpolență, un buchet olfactiv mai complex și pot prezenta o ușoară efervescență datorată gazului carbonic rezidual format în timpul fermentării alcoolice. Pentru a li se păstra prospețimea, bogăția de arome și gazul carbonic endogen, vinurile sunt protejate împotriva oxidării în timpul elevajului. Deoarece conținutul lor de gaz carbonic este prea mare pentru a putea fi ambalate în recipiente flexibile, vinurile sunt ambalate în sticle și necesită o atenție specială în timpul ambalării. Introducerea, în regiunea Nantes, a soiurilor care conferă originalitatea vinurilor cu denumirea de origine controlată se datorează atât situației geografice, cât și istoriei regiunii Nantes. Situat la gura de vărsare a Loarei în Oceanul Atlantic, acest mare oraș portuar a dezvoltat foarte de timpuriu un comerț activ cu vinuri, destinat centrelor urbane din nordul Europei. Această piață comercială extrem de importantă a atras numeroși comercianți, printre care numeroși olandezi, care au contribuit în mod decisiv la răspândirea, în arealul geografic, a soiului Folle blanche B, care a precedat introducerea altor două soiuri, Montils B și Colombard B, al căror comportament agronomic este foarte asemănător.

În regiunea Nantes, condițiile pedoclimatice au permis elaborarea, din aceste soiuri de struguri, a unor vinuri albe echilibrate, cu arome subtile. Solurile grosiere acide din arealul geografic, dezvoltate pe roci granitice, gnais, micașisturi sau sedimente nisipoase și granuloase, combinate cu iernile blânde specifice climei din regiunea Nantes, favorizează un debut timpuriu al ciclului vegetativ al viței-de-vie și obținerea unei maturități depline a strugurilor. Amplasarea podgoriei cu denumirea de origine controlată în partea de nord și expunerea sa la influențele oceanice asigură o climă răcoroasă vara, permițând conservarea precursorilor de arome delicate prezente în boabele de struguri.

Pentru adaptarea soiurilor selectate la contextul natural al regiunii Nantes, operatorii din arealul geografic s-au putut baza pe cunoștințe viticole bine înrădăcinate, moștenite în urma unei tradiții multiseculare a comerțului cu vinuri fine. Deciziile tehnice adoptate, atât în ceea ce privește selectarea parcelelor înainte de plantare, cât și în privința controlării robusteții viței-de-vie, permit exploatarea la maximum a solurilor puțin fertile și a expunerii generoase la soare din arealul geografic în scopul obținerii unor recolte mature și sănătoase.

Metoda specifică regiunii Nantes de elevaj al vinurilor pe drojdiile lor fine de vinificare, fără nicio pritocire, permite moleculelor odorante formate în timpul fermentării să se exprime în vinuri. Clima blândă din timpul iernii favorizează schimburile cu drojdiile, ceea ce permite îmbogățirea vinurilor. Acest tip de elevaj le conferă vinurilor care beneficiază de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) caracterul lor mai corpolent, aromele fructate sau florale fine și subtile, precum și o ușoară efervescență datorată gazului carbonic rezidual format la finalul fermentației. Pentru a conserva beneficiile acestui proces de elevaj și a evita oxidarea, operatorii au dobândit o măiestrie deosebită în ceea ce privește ambalarea vinurilor, efectuând îmbutelierea direct în cramele de vinificație. Această practică tradițională, care reduce la minimum manipularea produselor, este ideală pentru păstrarea compușilor odoranți delicați ai vinurilor.

Fiind vinul din departamentul Loire „cel mai apropiat de ocean”, deoarece arealul geografic se întinde până la golful Bourgneuf, vinul cu denumirea „Gros Plant du Pays nantais” produce o senzație acidulată în timpul degustării și exprimă, în general, arome iodate care se potrivesc perfect cu crustaceele și stridiile. Producătorii nu au încetat să valorifice această asociere identitară între vinuri și gastronomia locală, obținând încă din 1954 recunoașterea denumirii de origine „vin délimité de qualité supérieure”. Chiar și în prezent, amplasarea podgoriei într-o zonă litorală, între Bretania și Vendée, reprezintă un avantaj pe plan comercial, deoarece afluența de turiști din timpul verii contribuie în mare măsură la notorietatea sa și consolidează imaginea unui vin ideal pentru a însoți fructele de mare.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, precum și pentru vinificarea, elaborarea, elevajul și ambalarea vinurilor care ar putea purta mențiunea „sur lie” („pe drojdie”), este formată din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2018:

| — | departamentul Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate d’Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

departamentul Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate d’Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Gesté), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet și Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (exclusiv pentru teritoriul comunei delegate Gesté), Montrevault-sur-Èvre (exclusiv pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet și Le Puiset-Doré).

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Numele denumirii de origine controlate poate fi completat cu mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) pentru vinurile care îndeplinesc condițiile de producție stabilite pentru această mențiune în caietul de sarcini.

Numele denumirii de origine controlate poate fi completat cu denumirea geografică „Val de Loire” în conformitate cu normele stabilite pentru utilizarea acestei denumiri geografice în caietul de sarcini.

Dimensiunile caracterelor cu care se înscriu mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) și denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau grosime dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

Vinurile care beneficiază de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) sunt prezentate cu indicarea anului de recoltă.

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | ca acesta să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

ca acesta să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru este tipărită cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau în grosime jumătatea dimensiunii caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. Denumirea locului înscris în cadastru figurează în același câmp vizual cu denumirea de origine controlată.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

În scopul conservării caracteristicilor care rezultă din metoda de vinificare și de elevaj, în special prospețimea, complexitatea lor aromatică și ușoara lor efervescență datorată conținutului lor de gaz carbonic endogen, precum și în scopul limitării transvazărilor, vinurile care pot beneficia de mențiunea „sur lie” („pe drojdie”) sunt îmbuteliate în cramele de vinificație în perioada cuprinsă între 1 martie și 31 decembrie din anul următor celui de recoltă.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.3.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/26

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 89/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„TORO”

Număr de referință: PDO-ES-A0886-AM03

Data comunicării: 18 decembrie 2019

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Modificarea caracteristicilor fizico-chimice în funcție de tipul de vin

Descriere și motive

Această modificare vizează punctul 2 litera (a) din caietul de sarcini și punctul 1.4 din documentul unic.

Noile tendințe în materie de producție a vinului, care rezultă din disponibilitatea unei tehnologii mai sigure, precum și apariția unor gusturi noi ale consumatorilor, impun ajustarea conținutului de zaharuri reductoare al vinurilor albe și roze de la 4 grame pe litru la 9 grame pe litru. În mod similar, în cazul vinurilor roșii, o experiență îndelungată în domeniul vinificării a arătat că vinurile cu DO „Toro” au un conținut total de zahăr mai scăzut, fără ca acest lucru să aibă un impact asupra calității lor ridicate. Prin urmare, limita superioară de 6 grame pe litru se reduce la 4 grame pe litru.

De asemenea, se elimină parametrul extractului sec, deoarece acesta nu este necesar.

Această modificare este considerată o modificare standard care vizează documentul unic, deoarece corespunde unei adaptări a caracteristicilor fizico-chimice ce nu implică o schimbare semnificativă a produsului protejat, acesta păstrându-și caracteristicile și profilul care sunt descrise în rubrica referitoare la legătură și care rezultă din interacțiunea dintre factorii naturali și cei umani. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

2.   Modificarea condițiilor de producție: randamentul de extracție

Descriere și motive

Această modificare vizează punctul 3 litera (b.1) din caietul de sarcini și punctul 1.5.1 din documentul unic.

În ultimii ani, tehnicizarea cramelor, reducerea temperaturilor și utilizarea filtrelor rotative sub vid pentru limpezirea musturilor au permis o mai bună utilizare a sucului de struguri, fără a provoca presiuni mai mari care să afecteze calitatea, iar rezultatul optim obținut este însoțit de un randament mai bun și de același nivel de calitate cu cel prevăzut în caietul de sarcini al produsului. Prin urmare, se propune creșterea randamentului de extracție de la 70 la 72 de litri de vin la fiecare 100 kg de struguri.

Această modificare este considerată o modificare standard care vizează documentul unic, deoarece nu implică o schimbare semnificativă a produsului protejat, acesta păstrându-și caracteristicile și profilul care sunt descrise în rubrica referitoare la legătură și care rezultă din interacțiunea dintre factorii naturali și cei umani. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

3.   Creșterea randamentului soiului „verdejo” și actualizarea randamentelor maxime în hectolitri la hectar

Descriere și motive

Această modificare vizează punctul 5 din caietul de sarcini și punctul 1.5.2 din documentul unic.

Progresele viticulturii moderne au permis obținerea unor randamente de producție (kg/ha) mai ridicate fără a afecta calitatea materiei prime. În cazul particular al soiului „Verdejo”, randamentul maxim prevăzut până în prezent în caietul de sarcini al DOP „TORO” era net inferior randamentelor medii obținute în zonă. Acest lucru punea în pericol marja netă a viticultorilor și, prin urmare, rentabilitatea plantațiilor. Prin urmare, se propune creșterea randamentului de la 6 900 kg/ha la 9 000 kg/ha.

Randamentele în hectolitri la hectar sunt de asemenea actualizate, ca urmare a creșterii randamentului de extracție (modificare anterioară).

Această modificare este considerată o modificare standard care vizează documentul unic, deoarece nu implică o schimbare semnificativă a produsului protejat, acesta păstrându-și caracteristicile și profilul care sunt descrise în rubrica referitoare la legătură și care rezultă din interacțiunea dintre factorii naturali și cei umani. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

4.   Extinderea justificării ambalării în arealul delimitat

Descriere și motive

Această modificare vizează punctul 8 litera (b.2) din caietul de sarcini și punctul 1.9 din documentul unic.

Punctul 8 litera (b.2) din caietul de sarcini a fost reformulat pentru a justifica ambalarea (îmbutelierea) în arealul delimitat în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din noul Regulament (UE) 2019/33.

Această modificare este considerată o modificare standard care vizează documentul unic, deoarece această practică era deja obligatorie și nu implică, prin urmare, nicio restricție suplimentară privind comercializarea. Este pur și simplu o reformulare menită să asigure conformitatea cu legislația în vigoare. Prin urmare, se consideră că această modificare nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

5.   Alinierea la normele privind verificarea respectării caietului de sarcini

Descriere și motive

Această modificare vizează punctul 9 din caietul de sarcini.

Alinierea la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 și ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/34 al Comisiei din 17 octombrie 2018, în special la dispozițiile articolului 19 al acestuia din urmă, care stabilește modul în care trebuie efectuată verificarea anuală, de către autoritatea competentă sau de către organismele de control, a respectării caietului de sarcini. Această modificare face parte, de asemenea, din actualizarea necesară a caietului de sarcini în vederea respectării criteriilor stabilite în standardul UNE-EN-ISO 17065.

Ea este considerată o modificare standard care nu vizează documentul unic, deoarece nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/33.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Toro

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

VIN - VINURI ALBE ȘI ROZE

Vinurile albe sunt de culoare galben-pai, aromate și echilibrate, cu arome de fructe. Atunci când sunt fermentate în butoi, aceste caracteristici se amestecă cu notele afumate și torefiate ale lemnului.

Vinurile roze sunt de culoare roșu-căpșună spre roșu-zmeură, cu arome de fructe de pădure.

Dacă proporția de zaharuri reziduale din vinuri este de 5 grame/litru sau mai mult, cantitatea maximă de dioxid de sulf pe care o pot conține este de 250 de miligrame/litru.

În toate cazurile, parametrii fizico-chimici definiți la prezentul punct trebuie să respecte limitele stabilite în legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă în volume (în % vol.) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă în volume (în % vol.) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame/litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 200 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă în volume (în % vol.)

Tăria alcoolică dobândită minimă în volume (în % vol.)

11

Aciditatea totală minimă

3,5 grame/litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

200

VIN – VINURI ROȘII

Vinurile roșii au o culoare roșu-vișiniu închis și arome de fructe roșii și sălbatice. Sunt bine structurate, aromate și echilibrate. Atunci când sunt învechite, ele au, de asemenea, arome tipice de butoi. O trăsătură distinctivă a vinurilor roșii „Toro”, în comparație cu cele din alte zone, este că ele sunt mai structurate, mai taninoase și mai puțin acide, cu un miros predominant de fructe coapte.

În toate cazurile, parametrii fizico-chimici definiți la prezentul punct trebuie să respecte limitele stabilite în legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă în volume (în % vol.) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă în volume (în % vol.) | 12,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 grame/litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 20 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă în volume (în % vol.)

Tăria alcoolică dobândită minimă în volume (în % vol.)

12,5

Aciditatea totală minimă

3,5 grame/litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

20

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

PRACTICI VITIVINICOLE

Practică oenologică specifică

| — | Tăria alcoolică minimă probabilă a strugurilor: 10,5 % vol. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică minimă probabilă a strugurilor: 10,5 % vol.

| — | Randamentul maxim de extracție: 72 l la 100 kg de struguri. |
| --- | --- |

—

Randamentul maxim de extracție: 72 l la 100 kg de struguri.

PRACTICI VITIVINICOLE

Restricție referitoare la vinificare

Vinurile albe trebuie să fie produse exclusiv din soiuri albe (Malvasía Castellana și Verdejo).

Vinurile roze trebuie să fie produse din soiuri roșii și albe autorizate (soiuri principale și secundare).

Vinurile roșii trebuie să fie produse din soiurile Tinta de Toro (cel puțin 75 %) și Garnacha.

PRACTICI VITIVINICOLE

Practica de cultivare

| — | Densitatea minimă de plantare: 500 de butuci/ha |
| --- | --- |

—

Densitatea minimă de plantare: 500 de butuci/ha

| — | Vița-de-vie poate fi condusă prin sisteme de tip „gobelet” sau de susținere cu spaliere. |
| --- | --- |

—

Vița-de-vie poate fi condusă prin sisteme de tip „gobelet” sau de susținere cu spaliere.

| — | Nu sunt admise plantațiile mixte care nu permit separarea soiurilor în momentul recoltării. |
| --- | --- |

—

Nu sunt admise plantațiile mixte care nu permit separarea soiurilor în momentul recoltării.

b.   Randamente maxime

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) și Verdejo

9 000 de kilograme de struguri la hectar

Garnacha Tinta, Malvasía Castellana (Doña Blanca) și Verdejo

64,80 de hectolitri la hectar

Tinta de Toro

6 000 de kilograme de struguri la hectar

Tinta de Toro

43,20 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic al DOP „TORO” este situat în extremitatea vestică a regiunii Castilla y León, în sud-estul provinciei Zamora, și include o parte din zonele naturale Tierra del Vino, Valle del Guareña și Tierra de Toro. El se învecinează cu câmpiile Tierra del Pan și Tierra de Campos, acoperind 62 000 de hectare de teren.

Arealul cuprinde următoarele localități:

Provincia Zamora:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo și Villabuena del Puente.

Provincia Valladolid:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero și domeniile Villaester de Arriba și Villaester de Abajo din localitatea Pedrosa del Rey.

7.   Soiul (soiurile) principal(e) de struguri de vin

VERDEJO

DOÑA BLANCA - MALVASÍA CASTELLANA

TEMPRANILLO - TINTA DE TORO

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Condițiile climatice descrise (vreme foarte rece în timpul iernii, număr mare de ore de soare și temperaturi extreme), care limitează randamentul productiv al viței‐de‐vie, precum și diferitele tipuri de sol (lut nisipos, în funcție de soiurile plantate de viticultori, pH neutru și cantitate redusă de materii organice în sol, acestea fiind adăugate de viticultori sub formă de amelioratori de sol) influențează aroma, structura și tăria alcoolică ridicată a vinurilor. În plus, conținutul ridicat de fier al solului, sistemul de plantare de tip „gobelet” și vârsta ridicată a podgoriei contribuie la cantitatea importantă de substanțe colorante din aceste vinuri.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Procesul de vinificație include îmbutelierea și învechirea vinurilor și, prin urmare, caracteristicile organoleptice și fizico-chimice descrise în prezentul caiet de sarcini pot fi garantate numai dacă toate operațiunile de manipulare a vinului se desfășoară în arealul de producție. În consecință, dat fiind faptul că îmbutelierea vinurilor care fac obiectul DOP „TORO” este una dintre etapele esențiale pentru dobândirea caracteristicilor definite în prezentul caiet de sarcini, această operațiune trebuie efectuată în pivnițele instalațiilor de îmbuteliere situate în arealul de producție, în vederea menținerii calității vinurilor, a garantării originii acestora și a efectuării controalelor.

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Mențiunea tradițională „DENOMINACIÓN DE ORIGEN” (denumire de origine) poate fi utilizată pe etichetă în locul mențiunii „DENOMINACIÓN DE ORIGEN PROTEGIDA” (denumire de origine protejată).

Pe eticheta vinurilor pot fi utilizate mențiunile „ROBLE” (stejar) și „FERMENTADO EN BARRICA” (fermentat în butoi), iar vinurile roșii pot fi însoțite de mențiunile tradiționale „CRIANZA”, „RESERVA” și „GRAN RESERVA”, cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute în legislația în vigoare.

Link către caietul de sarcini

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---