# Úradný vestník C 47/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 47 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6311. februára 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 47

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6311. februára 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2020/C 47/01 | Európsky hospodársky a sociálny výbor Uznesenie o príspevku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020 a na ďalšie roky | 1 |
| 2020/C 47/02 | Uznesenie o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom: treba zachovať dôveryhodnosť EÚ a presadzovať jej geostrategické záujmy | 15 |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2020/C 47/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Blockchain a jednotný trh EÚ: čo ďalej?  (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie inkluzívneho sektorového prechodu na digitalizovaný železničný priemysel  (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj – na nikoho nezabudnúť  (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ  (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Konštruktívnejšia úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov (prieskumné stanovisko) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Modré biohospodárstvo (prieskumné stanovisko) | 58 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2020/C 47/01

Európsky hospodársky a sociálny výbor Uznesenie o príspevku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020 a na ďalšie roky

1

2020/C 47/02

Uznesenie o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom: treba zachovať dôveryhodnosť EÚ a presadzovať jej geostrategické záujmy

15

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2020/C 47/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Blockchain a jednotný trh EÚ: čo ďalej?  (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

17

2020/C 47/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie inkluzívneho sektorového prechodu na digitalizovaný železničný priemysel  (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

23

2020/C 47/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj – na nikoho nezabudnúť  (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

30

2020/C 47/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ  (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

38

2020/C 47/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Konštruktívnejšia úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov (prieskumné stanovisko)

50

2020/C 47/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Modré biohospodárstvo (prieskumné stanovisko)

58

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2020/C 47/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie dôvery v umelú inteligenciu sústredenú na človeka  [COM(2019) 168 final] | 64 |
| 2020/C 47/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru –  Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) na roky 2021 – 2027: stimulácia inovačného talentu a inovačnej kapacity Európy  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  a  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom inovačnom a technologickom inštitúte (prepracované znenie)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a smernica 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní, pokiaľ ide o obranné úsilie na základe rámca Únie  [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)] | 76 |
| 2020/C 47/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v Európskej únii  [COM(2019)12 final] | 81 |
| 2020/C 47/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva [COM(2018) 811 final] | 87 |
| 2020/C 47/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní akčného plánu pre obehové hospodárstvo [COM(2019) 190 final] | 92 |
| 2020/C 47/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločne pri dosahovaní cieľov energetickej únie a opatrení v oblasti klímy – Položenie základov pre úspešný prechod na čistú energiu  [COM(2019) 285 final] | 98 |
| 2020/C 47/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)  [COM(2019) 620 final] | 105 |
| 2020/C 47/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Hospodárska politika v eurozóne na rok 2019 (doplňujúce stanovisko)  [COM(2018) 759 final] | 106 |
| 2020/C 47/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ročný prieskum rastu na rok 2019 (doplňujúce stanovisko) [COM(2018) 770 final] | 113 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2020/C 47/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie dôvery v umelú inteligenciu sústredenú na človeka  [COM(2019) 168 final]

64

2020/C 47/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru –  Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) na roky 2021 – 2027: stimulácia inovačného talentu a inovačnej kapacity Európy  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  a  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom inovačnom a technologickom inštitúte (prepracované znenie)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a smernica 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní, pokiaľ ide o obranné úsilie na základe rámca Únie  [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

76

2020/C 47/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v Európskej únii  [COM(2019)12 final]

81

2020/C 47/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ – Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva [COM(2018) 811 final]

87

2020/C 47/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní akčného plánu pre obehové hospodárstvo [COM(2019) 190 final]

92

2020/C 47/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločne pri dosahovaní cieľov energetickej únie a opatrení v oblasti klímy – Položenie základov pre úspešný prechod na čistú energiu  [COM(2019) 285 final]

98

2020/C 47/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)  [COM(2019) 620 final]

105

2020/C 47/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Hospodárska politika v eurozóne na rok 2019 (doplňujúce stanovisko)  [COM(2018) 759 final]

106

2020/C 47/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ročný prieskum rastu na rok 2019 (doplňujúce stanovisko) [COM(2018) 770 final]

113

---

| | Korigendá |
| --- | --- |
| 2020/C 47/19 | KORIGENDÁ Korigendum k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade – Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v rámci politiky EÚ v oblasti energetiky a klímy [COM(2019) 177 final] ( Ú. v. EÚ C 14 z , 15.1.2020 ) | 120 |

Korigendá

2020/C 47/19

KORIGENDÁ Korigendum k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade – Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v rámci politiky EÚ v oblasti energetiky a klímy [COM(2019) 177 final] ( Ú. v. EÚ C 14 z , 15.1.2020 )

Korigendum k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade – Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v rámci politiky EÚ v oblasti energetiky a klímy

120

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/1

---

Európsky hospodársky a sociálny výbor Uznesenie o príspevku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k pracovnému programu Európskej komisie na rok 2020 a na ďalšie roky

(2020/C 47/01)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 30. a 31. októbra 2019 (schôdza z 30. októbra) prijal 170 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 9 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce uznesenie:

1.   Úvod

| 1.1. | Vo všeobecnosti existujú štyri megatrendy, ktoré musia byť v centre politických priorít v rámci nového politického legislatívneho obdobia: digitalizácia, zmena klímy a strata biodiverzity, demografia a globalizácia. Tieto megatrendy menia spôsob, akým žijeme a pracujeme a ponúkajú obrovské príležitosti, ale vytvárajú aj nové výzvy (1). Hlavným problémom je však rozsah a rýchlosť zmeny. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EÚ a jej členské štáty sú pevne odhodlané vykonávať Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a Parížsku dohodu (2) a pokročiť v ich vykonávaní na celom svete prostredníctvom všetkých svojich vonkajších opatrení. Okrem toho EÚ a 20 členských štátov podpísali v decembri 2018 na okraj 24. konferencii OSN o zmene klímy Sliezske vyhlásenie o solidarite a spravodlivej transformácii pracovnej sily (3). Zdôraznili v ňomj, že vzhľadom na sociálny aspekt prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo je kľúčové získať súhlas spoločnosti s prebiehajúcimi zmenami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jedným z hlavných nástrojov európskej integrácie je aj naďalej jednotný trh. Európe by prospelo jeho oživenie, vďaka čomu by bola udržateľnejšia a súdržnejšia. Príležitosti ponúka napríklad digitálny jednotný trh, ktorý treba v záujme konkurencieschopnosti EÚ zdokonaliť, a to vytvorením priaznivého prostredia pre nové formy podnikov, ktoré sa na tomto trhu objavujú. EÚ musí zároveň zabezpečiť, aby boli tieto nové formy podnikov udržateľné a aby sa rozširovali a naďalej fungovali v Európe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je potrebné, aby sme konali súčasne na všetkých úrovniach a vytvorili dynamický postup s cieľom riešiť naliehavé hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy. EHSV sa domnieva, že udržateľný rozvoj musí byť preto stredobodom budúcnosti Európy (4) a žiada, aby sa v záujme vykonávania Agendy OSN 2030 zaviedla zastrešujúca stratégia EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050 (5). Tento posun paradigmy si vyžaduje zmeny v a) riadení, t. j. sú potrebné cielené mechanizmy riadenia na rýchlejšie riešenie naliehavých problémov a na riešenie zložitých otázok. Úlohou takýchto mechanizmov by bolo spájať úrovne EÚ a členských štátov, a nie nahrádzať činnosť na každej z nich; b) začleňovaní cieľov udržateľného rozvoja do procesov hospodárskeho a sociálneho monitorovania a zostavovania rozpočtu EÚ. V tomto ohľade by mal byť európsky semester vybavený novými, vylepšenými, merateľnými a doplnkovými sociálnymi, hospodárskymi a environmentálnymi ukazovateľmi na monitorovanie a sledovanie všetkých aspektov a zásad Európskeho piliera sociálnych práv, ako aj 17 cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o sociálny rozmer, EÚ môže byť hrdá na svoj sociálny model v porovnaní s inými časťami sveta. Sociálne úspechy a pokrok v Európe však nemožno považovať za samozrejmosť. V roku 2017 potvrdila EÚ svoj záväzok vo vzťahu k Európskemu pilieru sociálnych práv (EPSR). Vykonávanie EPSR a ďalší postup sú kľúčom k dosiahnutiu súdržného a vzájomne sa posilňujúceho procesu tvorby politík EÚ a členských štátov, ktorá by viedla k obnovenému konsenzu v otázke udržateľnej hospodárskej a sociálnej stratégie s cieľom naplniť prisľúbené úsilie o vyrovnaný hospodársky rast a sociálny pokrok vedúci k zvýšenému blahobytu svojich občanov (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EÚ musí zlepšiť svoje politiky a opatrenia na zabezpečenie rodovej rovnosti, ako aj iných foriem rovnosti, a zaručiť, aby všetci ľudia, ktorí čelia rôznym formám diskriminácie, mali v spoločnosti rovnaké príležitosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V snahe čeliť novým, ako aj prebiehajúcim sociálnym, hospodárskym a environmentálnym prioritám požaduje EHSV ambiciózny a lepšie zameraný rozpočet EÚ odrážajúci vôľu reagovať na výzvy EÚ, ktoré by sa mohli zmeniť na príležitosti ponúkajúce EÚ nový projekt. EHSV preto požaduje kontrolu vhodnosti viacročného finančného rámca (VFR). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Štruktúrovaná a pravidelná účasť občianskej spoločnosti a občiansky dialóg zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore udržateľnosti vo všetkých jej rozmeroch – hospodárskom, sociálnom a environmentálnom, pričom by sa mal poskytnúť jasný mandát na rozvoj, vykonávanie a monitorovanie tejto stratégie. EHSV víta nový impulz pre európsku demokraciu, ktorý priniesla zvolená predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen, a je pripravený plne zohrávať svoju úlohu na navrhovanej konferencii o budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sociálny dialóg musí naďalej zohrávať ústrednú úlohu pri navrhovaní a vykonávaní politík a opatrení na trhu práce, ktoré účinne pomáhajú spoločnostiam a pracovníkom. Vzhľadom na zásadné výzvy súvisiace so spravodlivým prechodom na ekologické hospodárstvo a udržateľný rast je nevyhnutné zapojenie sociálnych partnerov s cieľom zohľadniť relevantné informácie a dosiahnuť konsenzus o postupe. Sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie sú nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie spravodlivého prechodu, lepších pracovných miest a dôstojného príjmu, ako aj na boj proti sociálnemu dampingu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje spravodlivé zdaňovanie a boj proti podvodom, daňovým únikom, praniu špinavých peňazí a finančným praktikám daňových rajov; spoločným cieľom inštitúcií, vlád a podnikov EÚ musí byť spolupráca s cieľom zaviesť účinné mechanizmy, ako sú dve smernice o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | V pracovnom programe Komisie do roku 2020 a v navrhovaných prioritách a činnostiach bude preto potrebné vykonať úpravy cieľov, pozícií a pracovných metód Komisie. Všetky jej vnútorné a vonkajšie politiky musia byť koherentné a zosúladené s cieľmi udržateľného rozvoja v snahe náležite zohľadniť zásady efektívnosti, subsidiarity, proporcionality a udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV s cieľom predložiť konkrétne návrhy pre pracovný program Komisie do roku 2020 zohľadnil politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024, ktoré predstavila zvolená predsedníčka Komisie v júli 2019 (7). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komisia v novom zložení, ktoré bolo predstavené 10. septembra, odráža priority a ambície stanovené v týchto politických usmerneniach a sústreďuje sa na potrebu riešiť zmeny klímy, technológiu a demografiu, ktoré menia náš spôsob života a práce. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Rozvoj našej hospodárskej základne: európsky model pre budúcnosť – podpora trvalého, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rozvoja, oživeného jednotného trhu, úplnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých

| 2.1. | Jednoznačne potrebujeme novú európsku hospodársku stratégiu: pozitívnu rétoriku pre budúci rozvoj hospodárstva EÚ vo svete, ktorá by pomohla zvýšiť odolnosť EÚ voči hospodárskym otrasom a zlepšiť hospodársku, sociálnu a environmentálnu udržateľnosť jej hospodárskeho modelu, čím by všetkým Európanom prinavrátila dôveru, stabilitu a spoločnú prosperitu. Na základe pokroku dosiahnutého v uplynulých rokoch by táto stratégia mohla byť základom ďalšej hospodárskej, fiškálnej, finančnej, sociálnej a politickej integrácie, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľov európskeho jednotného trhu a hospodárskej a menovej únie, ako sa uvádza v článku 3 ZEÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ môže vychádzať iba zo stratégie, ktorá je racionálna z hospodárskeho hľadiska a spoľahlivá z hľadiska sociálnej a environmentálnej udržateľnosti. Environmentálny rozmer musí zabezpečiť, aby sa dodržali „limity našej planéty“a nadmerne nevyužívali prírodné zdroje v snahe umožniť dlhodobé udržateľné využívanie týchto zdrojov a účinnú ochranu biodiverzity (8). Podnikanie umožňuje spoločenský a environmentálny rozvoj a udržateľnú konkurencieschopnosť. Európske spoločnosti spolu so svojimi pracovníkmi a zainteresovanými stranami sú pripravené plniť svoju úlohu a prevziať zodpovednosť. Európa potrebuje podnikateľské prostredie, ktoré pomôže pripraviť sa na budúcnosť, kde sú sociálne a environmentálne aspekty jej neoddeliteľnou súčasťou, a ktoré poskytuje podmienky umožňujúce a podporujúce podnikanie, aby podniky mohli účinne rásť udržateľným spôsobom a vytvárať tak bohatstvo, ktoré sa následne prerozdelí. Môže mať aj formu kvalitnejšieho zamestnania, lepších pracovných príležitostí a vykonateľných práv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jednotný trh vo všetkých svojich hospodárskych, sociálnych a environmentálnych rozmeroch je jadrom európskej integrácie a výrazne prispieva k európskemu sociálnemu trhovému hospodárstvu. Musí sa však úplne dobudovať, oživiť a zmodernizovať, aby sa stal digitálnym jednotným trhom. Dôraz by sa mal klásť na vytvorenie priaznivých podmienok na rozvoj rôznych foriem podnikov (vrátane nových hospodárskych modelov), digitalizácie, inovácie a cezhraničných príležitostí. Jeho fungovanie by sa malo posilniť a mal by sa zaručiť plný záväzok k jeho ďalšej integrácii. Jednotný trh by mal byť preto schopný vytvárať udržateľný hospodársky rozvoj a inováciu, priťahovať investície, podporovať podnikateľov a udržateľnú konkurencieschopnosť svojich spoločností na globalizovaných trhoch. Je však tiež dôležité uznať, že pozitívny vplyv jednotného trhu nie je rovnomerne rozdelený a že jeho bohatstvo nemôžu využívať všetci občania (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pri makroekonomickom výhľade pretrváva neistota. Očakávané vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie a globálne napätie medzi USA a Čínou sa aj naďalej považujú do blízkej budúcnosti za riziká pre hospodársky rozvoj a zamestnanosť. Z hospodárskej prognózy Európskej komisie na leto vyplýva, že napriek nízkej celkovej miere nezamestnanosti za posledné dve desaťročia sa viacero krajín ešte nevrátilo na úroveň predkrízovej zamestnanosti. Očakáva sa, že v tomto roku sa rast HDP v Európskej únii zvýši iba o 1,4 % v EÚ a o 1,2 % v eurozóne (10). EHSV sa obáva, že riziká nepriaznivého vývoja v súvislosti s ekonomickým výhľadom pre eurozónu sa môžu v blízkej budúcnosti rozvinúť do ďalšej sociálno-ekonomickej krízy, ktorej by sa bolo veľmi ťažké prispôsobiť (11). Aby sa predišlo riziku novej recesie, je potrebná expanzívna rozpočtová orientácia (pozitívny zámer fiškálnej politiky), ktorá by sprevádzala menovú politiku vychádzajúcu z podobného prístupu. V členských štátoch s výraznými prebytkami bežného účtu platobnej bilancie a vyrovnaným rozpočtom alebo jeho prebytkom je mimoriadne dôležitý expanzívny rozpočet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rast HDP neodráža blahobyt väčšiny občanov ani zhoršovanie životného prostredia a vyčerpávanie prírodných zdrojov. Z tohto dôvodu je potrebné vyvinúť opatrenia v oblasti spoločenského blahobytu a udržateľnosti pomocou vhodnejšieho súboru ukazovateľov odrážajúcich skutočnú hĺbku dlhodobého hospodárskeho vplyvu. Odvolávanie sa výlučne na HDP sformuje politiky, ktoré budú brať do úvahy iba ich hospodársky vplyv. Preto je potrebné rozšíriť referenčný rámec zahrnutím sociálnych a environmentálnych ukazovateľov s cieľom navrhnúť skutočne udržateľné reformy. Je nevyhnutné, aby boli tieto ukazovatele kompatibilné aj s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Závažnými problémami sú aj naďalej veľké sociálne rozdiely v rámci členských štátov a regiónov a medzi nimi, ako aj územná nerovnováha medzi vidieckymi a mestskými oblasťami. Značná nerovnosť je zjavná aj pri pohľade na bohatstvo. EHSV v tejto súvislosti víta prioritnú tému fínskeho predsedníctva Rady, ktorou je „hospodárstvo blahobytu“a súhlasí s tým, že znižovanie nerovností a rozdielov musí byť politickou prioritou. Súhlasí tiež s tým, že koncepcia hospodárstva blahobytu sa musí začleniť do budúcich politík EÚ a zaslúži si mať ústrednejšie miesto v procese udržateľného a hospodárskeho rozhodovania. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EÚ čelí rýchlo sa meniacej geopolitickej a hospodárskej situácii, rastúcej sociálnej a spoločenskej polarizácii, posilňujúcej sa úlohe digitalizácie a technológie vo všetkých aspektoch života, ako aj zmene klímy a iným environmentálnym výzvam. Pri riešení týchto problémov má rozhodujúci význam priemyselná transformácia EÚ, v rámci ktorej sa musia v plnej miere zohľadniť globálne ciele udržateľného rozvoja, poskytujúce kľúčový globálny rámec pre spravodlivý a udržateľný hospodársky rozvoj. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V tejto súvislosti by sa mala venovať väčšia pozornosť sociálnym otázkam a otázkam zamestnanosti, ktoré sa týkajú mladých ľudí, najmä pokiaľ ide o diskusiu o budúcnosti práce. Ide okrem iného o témy digitalizácie, práce pre platformy, roztrieštenosti trhu práce a príležitostnej práce, ktoré majú mimoriadny dosah na mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vplyv demografických zmien bude hlavnou príčinou niektorých z jasne predvídateľných výziev, ktorým bude naša Únia a jej členské štáty čeliť v strednodobom horizonte. Demografický vývoj ukazuje, že Európa bude musieť zlepšiť pracovnú integráciu žien, mladých a starších pracovníkov, osôb so zdravotným postihnutím a migrantov. Na to, aby mohla ťažiť z ich talentu, zručností a podnikateľského potenciálu a zaistiť kvalitné pracovné miesta, sú potrebné dynamickejšie, efektívnejšie a účinnejšie politiky trhu práce. Súčasťou tejto rovnice by mali byť primerané systémy sociálnej ochrany, ako aj zaistenie rýchleho prechodu z nezamestnanosti k stabilným pracovným zmluvám a pracovným podmienkam. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Investovanie do ľudí a sociálnej udržateľnosti môže pomôcť pri riešení týchto spoločných problémov. Zlepšenia v inštitúciách trhu práce (t. j. aktívne politiky trhu práce, efektívnejšia úloha pre verejné služby zamestnanosti) (13) by sa v zásade mali premietnuť do lepších hospodárskych a sociálnych podmienok pre viac Európanov. EHSV v záujme riešenia uvedených výziev požaduje okrem iného účinnejšie, efektívnejšie a udržateľnejšie systémy sociálnej ochrany. V tejto súvislosti existuje priestor pre účinnejšie politické opatrenia Európskej únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Takéto opatrenia by sa mohli zamerať na záväzok vykonávať pilier sociálnych práv. Tento záväzok, ako sa uvádza v medziinštitucionálnom vyhlásení, je založený okrem iného na zásadách udržateľného rastu a podpore hospodárskeho a sociálneho pokroku, ako aj na súdržnosti a konvergencii, rozmanitosti vnútroštátnych systémov a kľúčovej úlohe sociálnych partnerov (14). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EÚ musí byť okrem toho priekopníkom vo vykonávaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, pričom musí uznať, že po prvé sú domáce zdroje tvorené predovšetkým hospodárskym rastom, ktorý je podporený priaznivým prostredím na všetkých úrovniach, a po druhé, že hlavnými hnacími motormi rozvoja sú súkromná podnikateľská činnosť, skúsenosti a tvorivosť zamestnancov, investície a inovácie (15). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Sociálny dialóg sa ukázal byť nevyhnutným nástrojom na zlepšenie tvorby politík a právnych predpisov EÚ, predvídanie právnych predpisov alebo poskytnutie alternatívy k nim a na posilnenie ich spoločenskej legitimity. Sociálny dialóg môže byť nástrojom na vykonávanie programu na podporu udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Počas finančnej a hospodárskej krízy zohrávala stabilizačnú úlohu ECB. EHSV nabáda, aby sa zakotvila úloha ECB ako veriteľa poslednej inštancie. Napriek tomu sme stále konfrontovaní so znepokojivými hospodárskymi javmi, ako je slabá úroveň investícií aj napriek relatívne expanzívnej menovej politike alebo skutočnosť, že banky vkladajú prostriedky do ECB, aj keď majú záporné úrokové sadzby. Keďže stále nemôžeme vylúčiť ďalšie finančné alebo hospodárske krízy, nadchádzajúca Komisia musí zaviesť opatrenia na zníženie zraniteľnosti hospodárstva a zvýšenie jeho odolnosti voči nim. Okrem toho, aby sa zabránilo budúcim krízam, musí nadchádzajúca Komisia zaviesť opatrenia na stabilizáciu finančných trhov a najmä na posilnenie dopytu na strane hospodárstva. Prísne uplatňovanie fiškálnych pravidiel oslabuje hospodársky rozvoj, najmä v súčasnej nejednoznačnej situácii. EHSV opätovne odporúča uplatňovať zlaté pravidlo (16). |
| --- | --- |

2.14.

Návrhy:

| — | V Agende OSN 2030 sa predkladá 17 cieľov udržateľného rozvoja, ktoré sa EÚ zaviazala dosiahnuť do roku 2030. EHSV žiada, aby sa v záujme vykonávania Agendy OSN 2030, ktoré je zaručené ambicióznym rozpočtom EÚ, zaviedla zastrešujúca stratégia EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050, a je presvedčený, že k tomu prispeje vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv (17).






  — | Nová európska stratégia pre jednotný trh a priemyselnú politiku zameraná na vytvorenie modelu udržateľného sociálneho trhového hospodárstva musí zabezpečiť, aby bola Európa lídrom v oblasti technológií, inovácií a udržateľnosti, a to: |
| --- | --- | --- |

—

V Agende OSN 2030 sa predkladá 17 cieľov udržateľného rozvoja, ktoré sa EÚ zaviazala dosiahnuť do roku 2030. EHSV žiada, aby sa v záujme vykonávania Agendy OSN 2030, ktoré je zaručené ambicióznym rozpočtom EÚ, zaviedla zastrešujúca stratégia EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050, a je presvedčený, že k tomu prispeje vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv (17).

—

Nová európska stratégia pre jednotný trh a priemyselnú politiku zameraná na vytvorenie modelu udržateľného sociálneho trhového hospodárstva musí zabezpečiť, aby bola Európa lídrom v oblasti technológií, inovácií a udržateľnosti, a to:

| — | oživením, reformou a dobudovaním jednotného trhu prostredníctvom preskúmania dôležitých smerníc s cieľom poskytnúť priaznivé podmienky pre podniky, MSP a rôzne iné druhy podnikov (ako sú napríklad nové hospodárske modely a sociálne hospodárstvo), ako aj pre inovácie a rozvoj zručností. To zahŕňa preskúmanie systémov mobility a ďalších cezhraničných príležitostí, a najmä jednotného trhu so službami, |
| --- | --- |

—

oživením, reformou a dobudovaním jednotného trhu prostredníctvom preskúmania dôležitých smerníc s cieľom poskytnúť priaznivé podmienky pre podniky, MSP a rôzne iné druhy podnikov (ako sú napríklad nové hospodárske modely a sociálne hospodárstvo), ako aj pre inovácie a rozvoj zručností. To zahŕňa preskúmanie systémov mobility a ďalších cezhraničných príležitostí, a najmä jednotného trhu so službami,

| — | vzhľadom na čoraz významnejšiu úlohu sociálneho hospodárstva pri podpore inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rozvoja, ako aj sociálneho rozmeru EÚ sa EHSV domnieva, že dôležitým cieľom, ktorému treba venovať pozornosť v pracovnom programe Komisie, je priaznivé prostredie pre sociálne hospodárstvo, ktoré by bolo náležite financované z prostriedkov EÚ (18), |
| --- | --- |

—

vzhľadom na čoraz významnejšiu úlohu sociálneho hospodárstva pri podpore inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rozvoja, ako aj sociálneho rozmeru EÚ sa EHSV domnieva, že dôležitým cieľom, ktorému treba venovať pozornosť v pracovnom programe Komisie, je priaznivé prostredie pre sociálne hospodárstvo, ktoré by bolo náležite financované z prostriedkov EÚ (18),

| — | vytvorením rámcových podmienok pre skutočnú digitálnu transformáciu a digitálny jednotný trh s cieľom opätovne získať globálnu udržateľnú konkurencieschopnosť a zaistiť udržateľný rast a pracovné miesta a zároveň rozvíjať európsku víziu v oblastiach, ako je rozvoj etickej umelej inteligencie a robotiky. Na to, aby sa Európa stala najdynamickejším digitálnym regiónom na svete, potrebuje celkovú zmenu, pričom by sa zohľadnili príležitosti vyplývajúce z nových technológií, ktoré menia spoločnosť, ako je napríklad technológia blockchainu, globálna povaha digitálneho hospodárstva a jeho obchodná integrácia do globálnych hodnotových reťazcov (19), so zámerom poskytnúť priaznivé prostredie pre inováciu, podnikanie, vytvorenie vysoko kvalitných, dobre platených a produktívnych pracovných miest, ktoré berú ohľad na životné prostredie, ako aj reálnu ekonomiku, z ktorej majú prospech všetci (20). Osobitná pozornosť by sa mala venovať získavaniu digitálnych zručností v súvislosti s ďalšou podporou oblasti STEM a učňovskej prípravy. Vzdelávacie systémy by sa mali podľa potreby reformovať tak, aby boli okrem iného vhodné na účely v digitálnej oblasti, a mali by sa zlepšiť investície do vzdelávacích systémov (21), |
| --- | --- |

—

vytvorením rámcových podmienok pre skutočnú digitálnu transformáciu a digitálny jednotný trh s cieľom opätovne získať globálnu udržateľnú konkurencieschopnosť a zaistiť udržateľný rast a pracovné miesta a zároveň rozvíjať európsku víziu v oblastiach, ako je rozvoj etickej umelej inteligencie a robotiky. Na to, aby sa Európa stala najdynamickejším digitálnym regiónom na svete, potrebuje celkovú zmenu, pričom by sa zohľadnili príležitosti vyplývajúce z nových technológií, ktoré menia spoločnosť, ako je napríklad technológia blockchainu, globálna povaha digitálneho hospodárstva a jeho obchodná integrácia do globálnych hodnotových reťazcov (19), so zámerom poskytnúť priaznivé prostredie pre inováciu, podnikanie, vytvorenie vysoko kvalitných, dobre platených a produktívnych pracovných miest, ktoré berú ohľad na životné prostredie, ako aj reálnu ekonomiku, z ktorej majú prospech všetci (20). Osobitná pozornosť by sa mala venovať získavaniu digitálnych zručností v súvislosti s ďalšou podporou oblasti STEM a učňovskej prípravy. Vzdelávacie systémy by sa mali podľa potreby reformovať tak, aby boli okrem iného vhodné na účely v digitálnej oblasti, a mali by sa zlepšiť investície do vzdelávacích systémov (21),

| — | pokračovaním v podpore transformácie európskeho trhu práce pri súčasnom zabezpečení jeho riadneho fungovania, spravodlivosti a bezpečnosti (22). EHSV odporúča prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli všetci pracovníci v EÚ vrátane tých, ktorí využívajú nové formy práce, chránení právnymi predpismi v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo všetkých aspektoch súvisiacich s ich zamestnaním (23) a aby mali prospech z najlepších technológií na posilnenie ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku a predchádzanie úrazom, pri riadnom zohľadnení vplyvu, ktorý to môže mať na súkromie a kontrolu výkonnosti (24), |
| --- | --- |

—

pokračovaním v podpore transformácie európskeho trhu práce pri súčasnom zabezpečení jeho riadneho fungovania, spravodlivosti a bezpečnosti (22). EHSV odporúča prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli všetci pracovníci v EÚ vrátane tých, ktorí využívajú nové formy práce, chránení právnymi predpismi v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo všetkých aspektoch súvisiacich s ich zamestnaním (23) a aby mali prospech z najlepších technológií na posilnenie ochrany zdravia a bezpečnosti na pracovisku a predchádzanie úrazom, pri riadnom zohľadnení vplyvu, ktorý to môže mať na súkromie a kontrolu výkonnosti (24),

| — | zabezpečením práva na celoživotné vzdelávanie pre každého, ktoré by malo byť súčasťou programu EÚ s osobitným dôrazom na získavanie digitálnych zručností. Vnútroštátne systémy vzdelávania, odbornej prípravy a učňovského vzdelávania by sa mali ďalej rozvíjať so zameraním na oblasti STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) a duálne systémy. Povedie to k lepšiemu prispôsobeniu sa potrebám trhu a umožní ľuďom získavať zručnosti, rekvalifikovať sa a zvyšovať svoju kvalifikáciu s cieľom zmierniť následky digitálnej revolúcie, zmeny klímy a spoločenského a demografického vývoja (25), |
| --- | --- |

—

zabezpečením práva na celoživotné vzdelávanie pre každého, ktoré by malo byť súčasťou programu EÚ s osobitným dôrazom na získavanie digitálnych zručností. Vnútroštátne systémy vzdelávania, odbornej prípravy a učňovského vzdelávania by sa mali ďalej rozvíjať so zameraním na oblasti STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) a duálne systémy. Povedie to k lepšiemu prispôsobeniu sa potrebám trhu a umožní ľuďom získavať zručnosti, rekvalifikovať sa a zvyšovať svoju kvalifikáciu s cieľom zmierniť následky digitálnej revolúcie, zmeny klímy a spoločenského a demografického vývoja (25),

| — | navrhnutím uceleného súboru makroekonomických, priemyselných, odvetvových a pracovných politík na zabezpečenie ekologizácie európskeho hospodárstva (26). Cieľom je zlepšiť fungovanie celého dodávateľského reťazca, vytvárať dôstojné pracovné miesta v celom reťazci a prinášať pracovné príležitosti v širokom meradle. To by malo zahŕňať využitie potenciálu na vytváranie a podporu kvalitných ekologických a produktívnych pracovných miest prostredníctvom programu ekologického a udržateľného rastu a vykonávaním iniciatív, ktoré spoločnostiam, najmä MSP, umožnia začleniť ciele udržateľného rozvoja do svojej obchodnej stratégie. |
| --- | --- |

—

navrhnutím uceleného súboru makroekonomických, priemyselných, odvetvových a pracovných politík na zabezpečenie ekologizácie európskeho hospodárstva (26). Cieľom je zlepšiť fungovanie celého dodávateľského reťazca, vytvárať dôstojné pracovné miesta v celom reťazci a prinášať pracovné príležitosti v širokom meradle. To by malo zahŕňať využitie potenciálu na vytváranie a podporu kvalitných ekologických a produktívnych pracovných miest prostredníctvom programu ekologického a udržateľného rastu a vykonávaním iniciatív, ktoré spoločnostiam, najmä MSP, umožnia začleniť ciele udržateľného rozvoja do svojej obchodnej stratégie.

| — | Európsky semester ako rámec správy ekonomických záležitostí EÚ venuje určitú pozornosť otázkam zamestnanosti a sociálnej výkonnosti, ale dostatočne nezohľadňuje nebezpečenstvo, ktoré predstavuje zmena klímy, ani pokrok EÚ pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody, ako sa uvádza v ročnom prieskume rastu na rok 2019. EHSV preto žiada, aby sa stratégia udržateľného rozvoja EÚ do roku 2050 zameraná na budúcnosť zakotvila do cyklu udržateľného rozvoja založeného na merateľných a doplnkových sociálnych, hospodárskych a environmentálnych ukazovateľoch a cieľoch (27)
  so zámerom navrhnúť skutočne udržateľné reformy. |
| --- | --- |

—

Európsky semester ako rámec správy ekonomických záležitostí EÚ venuje určitú pozornosť otázkam zamestnanosti a sociálnej výkonnosti, ale dostatočne nezohľadňuje nebezpečenstvo, ktoré predstavuje zmena klímy, ani pokrok EÚ pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody, ako sa uvádza v ročnom prieskume rastu na rok 2019. EHSV preto žiada, aby sa stratégia udržateľného rozvoja EÚ do roku 2050 zameraná na budúcnosť zakotvila do cyklu udržateľného rozvoja založeného na merateľných a doplnkových sociálnych, hospodárskych a environmentálnych ukazovateľoch a cieľoch (27)
  so zámerom navrhnúť skutočne udržateľné reformy.

| — | Sociálny prehľad sa ukázal ako užitočný nástroj, ktorý však možno zlepšiť. Štrnásť indikátorov a subindikátorov prehľadu (z celkového počtu 35) by malo podliehať nepretržitej revízii so zapojením sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, s cieľom prispôsobiť ich politickým cieľom a meniacej sa sociálno-hospodárskej situácii v Európe. |
| --- | --- |

—

Sociálny prehľad sa ukázal ako užitočný nástroj, ktorý však možno zlepšiť. Štrnásť indikátorov a subindikátorov prehľadu (z celkového počtu 35) by malo podliehať nepretržitej revízii so zapojením sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, s cieľom prispôsobiť ich politickým cieľom a meniacej sa sociálno-hospodárskej situácii v Európe.

| — | EHSV zastáva názor, že kľúčové faktory odolnosti by mali v rámci akčného programu (28) zahŕňať:






  — | posilnenie finančnej stability: zvýšenie finančnej kapacity Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), podporu európskej daňovej politiky vrátane daňovej harmonizácie, uľahčenie fiškálnej sebestačnosti členských štátov a zavedenie účinných mechanizmov na boj proti daňovým podvodom, |
| --- | --- | --- |

—

EHSV zastáva názor, že kľúčové faktory odolnosti by mali v rámci akčného programu (28) zahŕňať:

—

posilnenie finančnej stability: zvýšenie finančnej kapacity Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), podporu európskej daňovej politiky vrátane daňovej harmonizácie, uľahčenie fiškálnej sebestačnosti členských štátov a zavedenie účinných mechanizmov na boj proti daňovým podvodom,

| — | dokončenie hospodárskej a menovej únie rozšírením cieľov ECB, vytvorením jednotnej európskej pokladnice schopnej emitovať dlhopisy, zlepšením riadenia eurozóny a jej demokratizáciou, |
| --- | --- |

—

dokončenie hospodárskej a menovej únie rozšírením cieľov ECB, vytvorením jednotnej európskej pokladnice schopnej emitovať dlhopisy, zlepšením riadenia eurozóny a jej demokratizáciou,

| — | zvýšenie produktivity európskych hospodárstiev zameraním sa na kľúčové faktory, ako sú investície (verejné a súkromné), výskum, rozvoj, vzdelávanie a odborná príprava, zlepšenie riadenia podnikov a účasti pracovníkov, |
| --- | --- |

—

zvýšenie produktivity európskych hospodárstiev zameraním sa na kľúčové faktory, ako sú investície (verejné a súkromné), výskum, rozvoj, vzdelávanie a odborná príprava, zlepšenie riadenia podnikov a účasti pracovníkov,

| — | trh práce a kvalitu zamestnanosti: posilnenie kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu, zabezpečenie účinného fungovania automatických stabilizátorov a vytvorenie európskeho poistenia v nezamestnanosti (na doplnenie vnútroštátnych režimov), ako aj navrhnutie početnejších a lepších aktívnych politík zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

trh práce a kvalitu zamestnanosti: posilnenie kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu, zabezpečenie účinného fungovania automatických stabilizátorov a vytvorenie európskeho poistenia v nezamestnanosti (na doplnenie vnútroštátnych režimov), ako aj navrhnutie početnejších a lepších aktívnych politík zamestnanosti,

| — | podporu sociálnej súdržnosti prostredníctvom rozvoja a uplatňovania Európskeho piliera sociálnych práv s primeraným a cielenejším financovaním a sociálnym dialógom, |
| --- | --- |

—

podporu sociálnej súdržnosti prostredníctvom rozvoja a uplatňovania Európskeho piliera sociálnych práv s primeraným a cielenejším financovaním a sociálnym dialógom,

| — | podporu vytvárania priaznivého prostredia pre podnikateľskú činnosť a investície zlepšovaním financovania podnikov. Naliehavé dokončenie únie kapitálových trhov a bankovej únie vrátane európskeho systému ochrany vkladov (EDIS), |
| --- | --- |

—

podporu vytvárania priaznivého prostredia pre podnikateľskú činnosť a investície zlepšovaním financovania podnikov. Naliehavé dokončenie únie kapitálových trhov a bankovej únie vrátane európskeho systému ochrany vkladov (EDIS),

| — | boj proti dlhodobej nezamestnanosti a opätovné začleňovanie ľudí, ktorí sú demotivovaní, sú ďalšou kľúčovou oblasťou politiky, ktorá si vyžaduje naliehavé cielené opatrenia. EHSV podporuje minimálne požiadavky na poistenie v nezamestnanosti, pokiaľ ide o čistú mieru náhrady, obdobie poberania dávok a mieru krytia, ako aj odbornú prípravu a podporu pre zamestnancov v prípade nezamestnanosti. |
| --- | --- |

—

boj proti dlhodobej nezamestnanosti a opätovné začleňovanie ľudí, ktorí sú demotivovaní, sú ďalšou kľúčovou oblasťou politiky, ktorá si vyžaduje naliehavé cielené opatrenia. EHSV podporuje minimálne požiadavky na poistenie v nezamestnanosti, pokiaľ ide o čistú mieru náhrady, obdobie poberania dávok a mieru krytia, ako aj odbornú prípravu a podporu pre zamestnancov v prípade nezamestnanosti.

| — | Je absolútne nevyhnutné prekonať deficit verejných a súkromných investícií s cieľom dosiahnuť v roku 2007 úroveň krátkodobých investícií (22,5 % HDP v EÚ v porovnaní so súčasnými 20,5 %; oba údaje sú stále výrazne nižšie ako údaje pre Čínu a USA). Jednou z hlavných priorít rozpočtových politík preto musia byť verejné investície a uprednostňovanie súkromných investícií, ako aj proces reforiem na zlepšenie podnikateľského prostredia. Tieto reformy musia ísť ruka v ruke s reformami, ktoré zlepšujú kvalitu zamestnania, znižujú alarmujúcu mieru neistoty a zabezpečujú vysokú úroveň sociálnych a pracovných práv (29). |
| --- | --- |

—

Je absolútne nevyhnutné prekonať deficit verejných a súkromných investícií s cieľom dosiahnuť v roku 2007 úroveň krátkodobých investícií (22,5 % HDP v EÚ v porovnaní so súčasnými 20,5 %; oba údaje sú stále výrazne nižšie ako údaje pre Čínu a USA). Jednou z hlavných priorít rozpočtových politík preto musia byť verejné investície a uprednostňovanie súkromných investícií, ako aj proces reforiem na zlepšenie podnikateľského prostredia. Tieto reformy musia ísť ruka v ruke s reformami, ktoré zlepšujú kvalitu zamestnania, znižujú alarmujúcu mieru neistoty a zabezpečujú vysokú úroveň sociálnych a pracovných práv (29).

| — | EHSV sa domnieva, že pri stanovovaní referenčných hodnôt a minimálnych noriem pre Európu so sociálnym ratingom AAA (30) by sa Európska komisia a členské štáty mali dohodnúť na súbore spoločných zásad, definícií a metód na zavedenie primeraného systému minimálneho príjmu vo všetkých členských štátoch. Aktuálna práca na referenčných rozpočtoch (31) a Európska sieť pre minimálny príjem (32) poskytujú Európskej komisii a členským štátom základ na dosiahnutie dohody na spoločných kritériách, podľa ktorých sa stanoví, čo predstavuje primeraný minimálny príjem umožňujúci ľuďom vymaniť sa z chudoby a viesť slušný život rešpektujúci ľudskú dôstojnosť. V tejto oblasti by sa mala zvážiť legislatívna iniciatíva EÚ, a to po konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

EHSV sa domnieva, že pri stanovovaní referenčných hodnôt a minimálnych noriem pre Európu so sociálnym ratingom AAA (30) by sa Európska komisia a členské štáty mali dohodnúť na súbore spoločných zásad, definícií a metód na zavedenie primeraného systému minimálneho príjmu vo všetkých členských štátoch. Aktuálna práca na referenčných rozpočtoch (31) a Európska sieť pre minimálny príjem (32) poskytujú Európskej komisii a členským štátom základ na dosiahnutie dohody na spoločných kritériách, podľa ktorých sa stanoví, čo predstavuje primeraný minimálny príjem umožňujúci ľuďom vymaniť sa z chudoby a viesť slušný život rešpektujúci ľudskú dôstojnosť. V tejto oblasti by sa mala zvážiť legislatívna iniciatíva EÚ, a to po konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami.

| — | Potrebné sú ďalšie investície do zdravia, vzdelávania a sociálneho začlenenia a do ekologizácie hospodárstva, najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Malo by sa im pomôcť prostredníctvom zavedenia zlatého pravidla, ktoré EHSV odporučil vo viacerých svojich najnovších stanoviskách, a to tým, že: investičné výdavky, najmä tie, ktoré podporujú dlhodobo udržateľný rast, by sa nemali započítavať, pokiaľ ide o plnenie cieľov deficitu v rámci Paktu stability a rastu. V kombinácii s procesom reforiem sa tým zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií (33). |
| --- | --- |

—

Potrebné sú ďalšie investície do zdravia, vzdelávania a sociálneho začlenenia a do ekologizácie hospodárstva, najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Malo by sa im pomôcť prostredníctvom zavedenia zlatého pravidla, ktoré EHSV odporučil vo viacerých svojich najnovších stanoviskách, a to tým, že: investičné výdavky, najmä tie, ktoré podporujú dlhodobo udržateľný rast, by sa nemali započítavať, pokiaľ ide o plnenie cieľov deficitu v rámci Paktu stability a rastu. V kombinácii s procesom reforiem sa tým zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií (33).

| — | EHSV berie na vedomie, že zvolená predsedníčka Komisie sa zaviazala predložiť návrh na vypracovanie právneho nástroja, ktorý by mal každému pracovníkovi v Európskej únii zabezpečiť spravodlivú minimálnu mzdu. Považuje za užitočné stanoviť referenčné kritériá, ktoré by pomohli hodnotiť primeranosť nízkych miezd na predchádzanie chudobe zamestnancov, okrem iného podporou analýz a výmenou osvedčených postupov prostredníctvom dostupných postupov vzájomného učenia a zavedením spoločných noriem na stanovenie transparentných a predvídateľných minimálnych miezd tam, kde existujú, a ak ich sociálni partneri chcú (34). |
| --- | --- |

—

EHSV berie na vedomie, že zvolená predsedníčka Komisie sa zaviazala predložiť návrh na vypracovanie právneho nástroja, ktorý by mal každému pracovníkovi v Európskej únii zabezpečiť spravodlivú minimálnu mzdu. Považuje za užitočné stanoviť referenčné kritériá, ktoré by pomohli hodnotiť primeranosť nízkych miezd na predchádzanie chudobe zamestnancov, okrem iného podporou analýz a výmenou osvedčených postupov prostredníctvom dostupných postupov vzájomného učenia a zavedením spoločných noriem na stanovenie transparentných a predvídateľných minimálnych miezd tam, kde existujú, a ak ich sociálni partneri chcú (34).

| — | Zmierňovanie sociálnych rozdielov, boj proti daňovým únikom a podvodom a podpora spravodlivejšieho rozdelenia daňového zaťaženia sa pre nadchádzajúcu Komisiu musia stať politickými prioritami. Žiada preto, aby sa na európskej úrovni bezodkladne uplatňovali pravidlá prijaté na boj proti týmto formám trestných činov a nekalým praktikám a aby sa posúdila možnosť vytvoriť ďalšie účinnejšie opatrenia, ktorých súčasťou by tiež boli nástroje na ukončenie nezákonného pôsobenia daňových rajov (35). |
| --- | --- |

—

Zmierňovanie sociálnych rozdielov, boj proti daňovým únikom a podvodom a podpora spravodlivejšieho rozdelenia daňového zaťaženia sa pre nadchádzajúcu Komisiu musia stať politickými prioritami. Žiada preto, aby sa na európskej úrovni bezodkladne uplatňovali pravidlá prijaté na boj proti týmto formám trestných činov a nekalým praktikám a aby sa posúdila možnosť vytvoriť ďalšie účinnejšie opatrenia, ktorých súčasťou by tiež boli nástroje na ukončenie nezákonného pôsobenia daňových rajov (35).

3.   Budovanie ekologickejšej, spravodlivejšej a inkluzívnejšej budúcnosti – prijatie naliehavých opatrení na boj proti zmene klímy a jej dôsledkom

| 3.1. | EHSV zdôrazňuje, že ochrana životného prostredia musí byť pre EÚ vysokou prioritou vzhľadom na súčasné zhoršovanie stavu životného prostredia a že sa musí zohľadniť vo všetkých politikách a činnostiach Únie. Výbor zdôrazňuje, že EÚ by mala zosúladiť obnovenú stratégiu priemyselnej politiky s potrebou prijatia účinných opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov, zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe a dosiahnutie energetických úspor s cieľom zaistiť, aby sa úplne a bezodkladne splnili aspoň ciele Parížskej dohody. EÚ by mala zároveň naliehať na ostatné strany Parížskej dohody, aby splnili svoj záväzok zabezpečiť rovnaké podmienky pre európske podniky. Malo by sa to odraziť aj na zosúladení cieľov EÚ v oblasti znižovania emisií na roky 2030 a 2050. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rýchlejšie sa meniaca klíma, upadajúca biodiverzita, iné environmentálne riziká a kolektívne zlyhanie pri realizácii úspešných politík sú takisto zásadnou hrozbou pre obyvateľstvo, hospodárstvo a ekosystémy Európy. Preto potrebujeme silnú zastrešujúcu stratégiu EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050 na vykonávanie Agendy OSN 2030. EÚ by mala urýchliť spravodlivý a udržateľný prechod, aby sa dosiahol čo najvyšší podiel dodávok energie z obnoviteľných zdrojov. Táto energia by byť čistá, cenovo dostupná a mala by zvýšiť zodpovednosť komunít a občanov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európa musí byť lídrom v boji za životné prostredie a pri riešení zmeny klímy. EHSV víta skutočnosť, že zvýšené úsilie v oblasti klimatických opatrení je jednou z priorít EÚ a bude ňou aj naďalej, ako sa uvádza v politických usmerneniach zvolenej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen. Environmentálna udržateľnosť si bude vyžadovať rozsiahly súbor politík vrátane obchodnej politiky. Bude si to vyžadovať aj včasné vykonávanie opatrení na celosvetovej úrovni, na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v oblastiach, ako sú energetika a doprava, zdaňovanie, výskum, priemyselná politika a politika hospodárskej súťaže, ako aj politika v oblasti zamestnanosti a sociálna politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prognózy vplyvu úplného vykonávania Parížskej dohody celkovo ukazujú, že prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo by mohlo zvýšiť HDP o ďalších 1,1 % a zamestnanosť o 0,5 % v porovnaní so scenárom bez politík zameraných na opatrenia v oblasti klímy. To predstavuje ďalších 1,2 milióna pracovných miest v EÚ do roku 2030 okrem 12 miliónov nových pracovných miest, ktoré sa už očakávajú (36). Aby sa tak stalo, je potrebné vytvoriť rovnaké podmienky v medzinárodnej hospodárskej súťaži, najmä pre energeticky náročné európske odvetvia (37). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prechod na obehové hospodárstvo, ktoré je neutrálne z hľadiska klímy, nebude štandardne inkluzívny, keďže z toho pre konkrétne odvetvia vyplývajú potenciálne významné náklady a riziká. Spravodlivý prechod má dva hlavné rozmery: z hľadiska „výsledkov“(nové pracovné a sociálno-ekonomické prostredie v dekarbonizovanom hospodárstve) a z hľadiska „procesu“(akým spôsobom sa k nemu dostať). „Výsledkom“by mala byť solídna priemyselná a hospodárska základňa opierajúca sa o priaznivé investičné prostredie a dobre fungujúce systémy práce a vzdelávania, ktoré sú schopné zabezpečiť dôstojnú prácu pre všetkých v inkluzívnej spoločnosti, v ktorej je odstránená chudoba. „Proces“, t. j. akým spôsobom sa k tomuto výsledku dostať, by sa mal zakladať na riadenom prechode so zmysluplnými hospodárskymi politikami a sociálnym a občianskym dialógom na všetkých úrovniach, aby sa zabezpečilo, že rozdelenie záťaže aj prínosu je spravodlivé a že sa na nikoho nezabudlo. Nevyhnutné opatrenia a reformy môžu mať výrazný vplyv na ľudí a regióny vrátane významného prerozdelenia práce medzi odvetvia a povolania, a výrazných zmien v budúcich požiadavkách na zručnosti. Udržateľný prechod si vyžaduje investície do účinnej a integrovanej sociálnej ochrany. Okrem toho musí byť úzko spojený s hlbokým a demokratickým posilnením hospodárskej a menovej únie a s dôkladnou finančnou stratégiou schopnou zabezpečiť primerané financovanie udržateľného prechodu prostredníctvom ambiciózneho nového viacročného finančného rámca, udržateľných a spravodlivých vnútroštátnych daňových systémov a veľkých verejných investícií na vnútroštátnej a európskej úrovni. V tejto súvislosti je potrebná kontrola vhodnosti viacročného finančného rámca (VFR). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nástroje EÚ, ako sú európsky semester, ESF a Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), ako aj európsky sociálny dialóg, môžu prispieť k spravodlivému prechodu podporovaním podnikov, pracovníkov a rodín závislých od práce v energeticky náročných odvetviach počas prechodu, a to aj prostredníctvom preškolenia, rekvalifikácie, individualizovaného poradenstva pri hľadaní zamestnania a prípadného nahradenia príjmu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV víta nové usmernenia týkajúce sa podávania správ súvisiacich s klímou zo strany podnikov ako súčasť akčného plánu Komisie pre udržateľné financovanie, ako aj kľúčové odporúčania týkajúce sa typov hospodárskych činností, ktoré môžu skutočne prispieť k zmierneniu zmeny klímy alebo k adaptácii na ňu (taxonómia) (38). V tejto súvislosti je nevyhnutné zaistiť, aby bolo predvídateľné, isté a jasné, ktoré činnosti sú skutočne environmentálne udržateľné (39). |
| --- | --- |

3.7.

Návrhy:

| — | EHSV podporuje, aby sa v rámci sociálneho dialógu na príslušnej vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ navrhovali primerané opatrenia týkajúce sa tzv. „spravodlivých prechodov“, ktorými sa zavedú opatrenia a kroky zamerané na riadenie, zmenu a poskytovanie minimálnej ochrany v prípadoch reorganizácie pracovísk alebo hromadného prepúšťania vyplývajúceho z prechodov (v oblasti technológií, demografie, globalizácie, zmeny klímy, obehového hospodárstva) vrátane práva zapojiť sa do kolektívneho vyjednávania s cieľom predvídať zmeny a poskytovať podporu dotknutým pracovníkom (vývoj smernice o hromadnom prepúšťaní) (40). |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje, aby sa v rámci sociálneho dialógu na príslušnej vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ navrhovali primerané opatrenia týkajúce sa tzv. „spravodlivých prechodov“, ktorými sa zavedú opatrenia a kroky zamerané na riadenie, zmenu a poskytovanie minimálnej ochrany v prípadoch reorganizácie pracovísk alebo hromadného prepúšťania vyplývajúceho z prechodov (v oblasti technológií, demografie, globalizácie, zmeny klímy, obehového hospodárstva) vrátane práva zapojiť sa do kolektívneho vyjednávania s cieľom predvídať zmeny a poskytovať podporu dotknutým pracovníkom (vývoj smernice o hromadnom prepúšťaní) (40).

| — | Spravodlivý prechod sa musí stať neoddeliteľnou súčasťou politického rámca udržateľného rozvoja. Politiky spravodlivého prechodu by sa mali zameriavať na nápravu nepriaznivých distribučných účinkov opatrení týkajúcich sa politiky v oblasti klímy a na aktívne riadenie prechodov na trhu práce a mali by sa zaoberať aj otázkami regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

—

Spravodlivý prechod sa musí stať neoddeliteľnou súčasťou politického rámca udržateľného rozvoja. Politiky spravodlivého prechodu by sa mali zameriavať na nápravu nepriaznivých distribučných účinkov opatrení týkajúcich sa politiky v oblasti klímy a na aktívne riadenie prechodov na trhu práce a mali by sa zaoberať aj otázkami regionálneho rozvoja.

| — | V záujme riešenia klimatických a environmentálnych výziev musí EÚ transformovať lineárne hospodárstvo na obehové, uhlíkovo neutrálne hospodárstvo, ktoré zabezpečí dlhotrvajúce a čo najúčinnejšie cykly (41). |
| --- | --- |

—

V záujme riešenia klimatických a environmentálnych výziev musí EÚ transformovať lineárne hospodárstvo na obehové, uhlíkovo neutrálne hospodárstvo, ktoré zabezpečí dlhotrvajúce a čo najúčinnejšie cykly (41).

| — | EHSV sa domnieva, že Pakt financie – klíma by sa mal vzťahovať na všetky aspekty politiky zameranej na boj proti zmene klímy: spravodlivý prechod (opatrenia na zmiernenie účinkov zmeny, ale aj na kompenzáciu škôd a strát), ako aj účinné politiky na prispôsobenie sa zmene klímy. Treba čo najviac uprednostniť model obehového hospodárstva a vylepšiť jeho regulačný rámec. To všetko bude musieť byť financované z adekvátnych rozpočtových prostriedkov, ktoré budú k dispozícii vďaka presmerovaniu súčasných investícií (zelené zameranie) a novým zdrojom financovania (42). |
| --- | --- |

—

EHSV sa domnieva, že Pakt financie – klíma by sa mal vzťahovať na všetky aspekty politiky zameranej na boj proti zmene klímy: spravodlivý prechod (opatrenia na zmiernenie účinkov zmeny, ale aj na kompenzáciu škôd a strát), ako aj účinné politiky na prispôsobenie sa zmene klímy. Treba čo najviac uprednostniť model obehového hospodárstva a vylepšiť jeho regulačný rámec. To všetko bude musieť byť financované z adekvátnych rozpočtových prostriedkov, ktoré budú k dispozícii vďaka presmerovaniu súčasných investícií (zelené zameranie) a novým zdrojom financovania (42).

| — | Pakt vyžaduje vytvorenie jasného a predvídateľného európskeho politického rámca z dlhodobého hľadiska s cieľom zabezpečiť plánovanie investícií. Tento rámec musí byť doplnený o aktívnu úvahu o rôznych možnostiach politiky, ako sú mechanizmy úpravy na hraniciach, napríklad hraničná daň z uhlíka, aby sa zabránilo úniku uhlíka (43), pre výrobky, ktoré nepodliehajú rovnakým environmentálnym a sociálnym normám (44). |
| --- | --- |

—

Pakt vyžaduje vytvorenie jasného a predvídateľného európskeho politického rámca z dlhodobého hľadiska s cieľom zabezpečiť plánovanie investícií. Tento rámec musí byť doplnený o aktívnu úvahu o rôznych možnostiach politiky, ako sú mechanizmy úpravy na hraniciach, napríklad hraničná daň z uhlíka, aby sa zabránilo úniku uhlíka (43), pre výrobky, ktoré nepodliehajú rovnakým environmentálnym a sociálnym normám (44).

| — | Po prijatí a zavedení taxonómie udržateľnosti (45) v plnom rozsahu by sa malo na základe dôkladného posúdenia vplyvu zvážiť, či budú prípadne potrebné ďalšie legislatívne opatrenia. EHSV v tejto súvislosti odkazuje na svoje dve stanoviská týkajúce sa Európskeho paktu financie – klíma (46) a akčného plánu Komisie: Financovanie udržateľného rastu (47). |
| --- | --- |

—

Po prijatí a zavedení taxonómie udržateľnosti (45) v plnom rozsahu by sa malo na základe dôkladného posúdenia vplyvu zvážiť, či budú prípadne potrebné ďalšie legislatívne opatrenia. EHSV v tejto súvislosti odkazuje na svoje dve stanoviská týkajúce sa Európskeho paktu financie – klíma (46) a akčného plánu Komisie: Financovanie udržateľného rastu (47).

| — | V snahe splniť ambicióznejšie ciele EÚ v oblasti znižovania emisií stanovené do roku 2030 je potrebné zvýšiť verejné aj súkromné investície do nízkouhlíkového hospodárstva a v súlade s cieľmi Parížskej dohody uskutočniť radikálnu zmenu na dosiahnutie uhlíkovo neutrálneho hospodárstva do roku 2050. Pretrvávajúca slabá investičná činnosť v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v Európe je takisto v rozpore s vysokou úrovňou existujúcich dotácií na fosílne palivá a iných dotácií škodlivých pre životné prostredie v členských štátoch. Problémom nie sú len nedostatočné investície: zle funguje aj prideľovanie existujúcich zdrojov. V snahe zvrátiť tieto negatívne trendy je potrebné stanoviť jasné politické ciele a koherentnejší politický rámec. Koniec éry fosílnych palív v Európe musia v každom prípade sprevádzať potrebné investície, ktoré zabezpečia ochranu pracovníkov, vytváranie nových pracovných miest a podporu miestneho rozvoja. Transformačné procesy sa musia prerokovať so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti a musia zahŕňať transparentnosť a účinné komunikačné politiky. |
| --- | --- |

—

V snahe splniť ambicióznejšie ciele EÚ v oblasti znižovania emisií stanovené do roku 2030 je potrebné zvýšiť verejné aj súkromné investície do nízkouhlíkového hospodárstva a v súlade s cieľmi Parížskej dohody uskutočniť radikálnu zmenu na dosiahnutie uhlíkovo neutrálneho hospodárstva do roku 2050. Pretrvávajúca slabá investičná činnosť v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v Európe je takisto v rozpore s vysokou úrovňou existujúcich dotácií na fosílne palivá a iných dotácií škodlivých pre životné prostredie v členských štátoch. Problémom nie sú len nedostatočné investície: zle funguje aj prideľovanie existujúcich zdrojov. V snahe zvrátiť tieto negatívne trendy je potrebné stanoviť jasné politické ciele a koherentnejší politický rámec. Koniec éry fosílnych palív v Európe musia v každom prípade sprevádzať potrebné investície, ktoré zabezpečia ochranu pracovníkov, vytváranie nových pracovných miest a podporu miestneho rozvoja. Transformačné procesy sa musia prerokovať so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti a musia zahŕňať transparentnosť a účinné komunikačné politiky.

| — | Emisie CO2 by sa mali zdaniť v celej EÚ sociálne spravodlivým spôsobom, aby znečisťovatelia platili a aby sa podporovali investície do dostupnej čistej energie. Zdaňovanie energie môže podporiť prechod na čistú energiu a prispievať k udržateľnému a sociálne spravodlivému rastu. |
| --- | --- |

—

Emisie CO2 by sa mali zdaniť v celej EÚ sociálne spravodlivým spôsobom, aby znečisťovatelia platili a aby sa podporovali investície do dostupnej čistej energie. Zdaňovanie energie môže podporiť prechod na čistú energiu a prispievať k udržateľnému a sociálne spravodlivému rastu.

| — | Jedným z najväčších environmentálnych rizík pre zdravie je v EÚ znečistenie ovzdušia, ktoré ročne spôsobuje približne 400 000 predčasných úmrtí. Riešenie problému znečistenia ovzdušia prostredníctvom opatrení v oblasti klímy je príležitosťou na zvýšenie verejnej a politickej podpory politík v oblasti zmeny klímy. |
| --- | --- |

—

Jedným z najväčších environmentálnych rizík pre zdravie je v EÚ znečistenie ovzdušia, ktoré ročne spôsobuje približne 400 000 predčasných úmrtí. Riešenie problému znečistenia ovzdušia prostredníctvom opatrení v oblasti klímy je príležitosťou na zvýšenie verejnej a politickej podpory politík v oblasti zmeny klímy.

| — | Boj proti energetickej chudobe a nedostatočnému prístupu k vode, zabezpečenie dostupných, zdravých a kvalitných potravín, bezpečných výrobkov a ukončenie škodlivého vystavenia toxickým chemikáliám. Rozsiahly súbor politík vrátane poľnohospodárskej politiky EÚ by mal pomôcť uspokojiť nové spoločenské požiadavky vrátane udržateľných výrobných metód, lepšej výživy, zníženého plytvania potravinami, lepších životných podmienok zvierat, ochrany klímy a zachovania biodiverzity. |
| --- | --- |

—

Boj proti energetickej chudobe a nedostatočnému prístupu k vode, zabezpečenie dostupných, zdravých a kvalitných potravín, bezpečných výrobkov a ukončenie škodlivého vystavenia toxickým chemikáliám. Rozsiahly súbor politík vrátane poľnohospodárskej politiky EÚ by mal pomôcť uspokojiť nové spoločenské požiadavky vrátane udržateľných výrobných metód, lepšej výživy, zníženého plytvania potravinami, lepších životných podmienok zvierat, ochrany klímy a zachovania biodiverzity.

| — | EÚ by mala podporovať úsilie partnerských krajín o postupné ukončenie dotácií škodlivých pre životné prostredie s cieľom pomôcť im pri vykonávaní Agendy 2030 a Parížskej dohody o zmene klímy. |
| --- | --- |

—

EÚ by mala podporovať úsilie partnerských krajín o postupné ukončenie dotácií škodlivých pre životné prostredie s cieľom pomôcť im pri vykonávaní Agendy 2030 a Parížskej dohody o zmene klímy.

| — | Obchodná politika EÚ musí byť v súlade s Agendou 2030 a Parížskou dohodou. Platné ustanovenia týkajúce sa dohôd o obchode a udržateľnom rozvoji sa musia účinne presadzovať. |
| --- | --- |

—

Obchodná politika EÚ musí byť v súlade s Agendou 2030 a Parížskou dohodou. Platné ustanovenia týkajúce sa dohôd o obchode a udržateľnom rozvoji sa musia účinne presadzovať.

4.   Ochrana občanov a slobôd – mier, spravodlivosť a silné inštitúcie

| 4.1. | Európska únia prináša mier, stabilitu a prosperitu v celej Európe aj mimo nej, a to aj napriek mnohým vnútorným a vonkajším výzvam. EÚ sa pevne hlási k svojim zásadám demokracie, právneho štátu a základných práv. Tieto hodnoty sú smerodajné pre naše politiky a upevňujú pocit spolupatričnosti, pretože vychádzajú z našej spoločnej kultúry. Demokracia sa v Európe musí rešpektovať a v zahraničí podporovať. Na všetkých úrovniach treba posilniť občiansku angažovanosť, verejnú zodpovednosť a spravodlivejšie, transparentnejšie a inkluzívnejšie rozhodovacie procesy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EÚ potrebuje otvorené a dynamické spoločnosti, v ktorých majú jednotlivci rovnaké práva a možnosť žiť bez diskriminácie a pri plnom rešpektovaní svojho súkromia a bezpečnosti. Kultúrna rozmanitosť obohacuje Európu a jej obyvateľov. Rozmanitosť je súčasťou európskej identity a sily. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Európa čelí závažným problémom, ktoré sa musia riešiť a prediskutovať z európskej, a nie iba z národnej perspektívy, a tým, že v plnej miere nadobudnú účinnosť ustanovenia zakotvené v článkoch 10 a 11 Zmluvy o EÚ. Z tohto dôvodu je potrebné, aby európska demokracia posilnila nadnárodný rozmer svojich cieľov a výziev a zároveň podporovala európske občianstvo založené na spoločných hodnotách v Európskej únii s rozsiahlejším európskym inštitucionálnym vzdelávaním a poradným, participatívnejším spoločenským rámcom, ako aj väčším európskym zameraním. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Z demografického vývoja vyplýva, že Európa bude potrebovať migrantov, ich talent, zručnosti a podnikateľský potenciál. Je naliehavo potrebné zmeniť rétoriku a politiky v oblasti migrácie na základe užšej spolupráce s tretími krajinami, aby sa zabezpečila racionálna diskusia na základe faktov. Utečenci a migranti by sa nemali vnímať ako hrozba, ale ako príležitosť pre hospodársky a sociálny model Európy. Na to potrebujeme komplexný prístup a stratégiu v oblasti migrácie vrátane legálnej migrácie. |
| --- | --- |

4.4.

Návrhy:

| — | EÚ potrebuje komplexný a vykonateľný mechanizmus na pravidelné monitorovanie stavu demokracie a právneho štátu vo všetkých krajinách EÚ. |
| --- | --- |

—

EÚ potrebuje komplexný a vykonateľný mechanizmus na pravidelné monitorovanie stavu demokracie a právneho štátu vo všetkých krajinách EÚ.

| — | Musia sa podporovať slobodné a nezávislé médiá a občianska spoločnosť, aby mohli v demokracii plniť svoju úlohu, |
| --- | --- |

—

Musia sa podporovať slobodné a nezávislé médiá a občianska spoločnosť, aby mohli v demokracii plniť svoju úlohu,

| — | Spotrebiteľská politika je úzko spätá so záujmami verejnosti a preto môže vplývať na angažovanosť ľudí v prospech integrácie EÚ. EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vymáhanie a dodržiavanie spotrebiteľských práv pri vykonávaní programu REFIT, v digitálnej oblasti a v oblasti bezpečnosti výrobkov a služieb. Komisia by mala zintenzívniť opatrenia na odstránenie energetickej a spotrebnej chudoby a pre všetkých Európanov zlepšiť dostupnosť potravín a služieb. Komisia by mala podporovať aj právo spotrebiteľov na informácie, vzdelávanie a účasť a ich právo organizovať sa, aby ich záujmy boli zastúpené pri navrhovaní pravidiel, ktoré sa ich týkajú. |
| --- | --- |

—

Spotrebiteľská politika je úzko spätá so záujmami verejnosti a preto môže vplývať na angažovanosť ľudí v prospech integrácie EÚ. EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vymáhanie a dodržiavanie spotrebiteľských práv pri vykonávaní programu REFIT, v digitálnej oblasti a v oblasti bezpečnosti výrobkov a služieb. Komisia by mala zintenzívniť opatrenia na odstránenie energetickej a spotrebnej chudoby a pre všetkých Európanov zlepšiť dostupnosť potravín a služieb. Komisia by mala podporovať aj právo spotrebiteľov na informácie, vzdelávanie a účasť a ich právo organizovať sa, aby ich záujmy boli zastúpené pri navrhovaní pravidiel, ktoré sa ich týkajú.

| — | Komisia musí dokončiť revíziu hlavných právnych a neprávnych nástrojov spotrebiteľskej politiky EÚ ako prierezovej horizontálnej politiky zameranej na občanov a musí predložiť nový akčný plán na ochranu a obranu spotrebiteľov na nasledujúcich 10 rokov. |
| --- | --- |

—

Komisia musí dokončiť revíziu hlavných právnych a neprávnych nástrojov spotrebiteľskej politiky EÚ ako prierezovej horizontálnej politiky zameranej na občanov a musí predložiť nový akčný plán na ochranu a obranu spotrebiteľov na nasledujúcich 10 rokov.

| — | Vzhľadom na to, že prístup k službám všeobecného záujmu predstavuje nevyhnutnú súčasť sociálnej spravodlivosti a vychádza zo zásady rovnakého zaobchádzania s používateľmi, pričom sa zakazuje akákoľvek diskriminácia alebo vylúčenie, EHSV takisto požaduje, aby sa objasnil pojem univerzálneho prístupu k službám všeobecného záujmu a aby sa prijali legislatívne opatrenia, ktorými sa členským štátom uloží povinnosť zaviesť ukazovatele prístupu (48). |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na to, že prístup k službám všeobecného záujmu predstavuje nevyhnutnú súčasť sociálnej spravodlivosti a vychádza zo zásady rovnakého zaobchádzania s používateľmi, pričom sa zakazuje akákoľvek diskriminácia alebo vylúčenie, EHSV takisto požaduje, aby sa objasnil pojem univerzálneho prístupu k službám všeobecného záujmu a aby sa prijali legislatívne opatrenia, ktorými sa členským štátom uloží povinnosť zaviesť ukazovatele prístupu (48).

| — | Komisia by mala predložiť európsky program boja proti diskriminácii z dôvodov vymedzených v článku 19 Lisabonskej zmluvy a mala by tiež podniknúť konkrétne kroky na odblokovanie a preskúmanie smernice o vykonávaní zásad rovnakého zaobchádzania a zaoberať sa podmienkami detí, žien, osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb v zraniteľných situáciách, ako aj novými formami zraniteľnosti. EHSV odporúča Komisii, aby v tejto otázke urýchlene prijala opatrenia na úplnom začiatku svojho mandátu. |
| --- | --- |

—

Komisia by mala predložiť európsky program boja proti diskriminácii z dôvodov vymedzených v článku 19 Lisabonskej zmluvy a mala by tiež podniknúť konkrétne kroky na odblokovanie a preskúmanie smernice o vykonávaní zásad rovnakého zaobchádzania a zaoberať sa podmienkami detí, žien, osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb v zraniteľných situáciách, ako aj novými formami zraniteľnosti. EHSV odporúča Komisii, aby v tejto otázke urýchlene prijala opatrenia na úplnom začiatku svojho mandátu.

| — | Komisia by mala uskutočniť konkrétne iniciatívy v súlade s odporúčaniami Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím a zapracovať tieto odporúčania do svojich vonkajších politík a programov, vrátane zavedenia karty EÚ osvedčujúcej zdravotné postihnutie, ktorá bude uznávaná vo všetkých členských štátoch. V roku 2020 by EÚ mala predložiť návrh európskeho programu pre oblasť práv osôb so zdravotným postihnutím na obdobie 2020 – 2030 a vyhlásiť rok 2023 za Európsky rok práv osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

—

Komisia by mala uskutočniť konkrétne iniciatívy v súlade s odporúčaniami Výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím a zapracovať tieto odporúčania do svojich vonkajších politík a programov, vrátane zavedenia karty EÚ osvedčujúcej zdravotné postihnutie, ktorá bude uznávaná vo všetkých členských štátoch. V roku 2020 by EÚ mala predložiť návrh európskeho programu pre oblasť práv osôb so zdravotným postihnutím na obdobie 2020 – 2030 a vyhlásiť rok 2023 za Európsky rok práv osôb so zdravotným postihnutím.

| — | EHSV tiež nabáda Komisiu, aby podporovala aktivity vo vzdelávacích inštitúciách na všetkých úrovniach s cieľom pomôcť študentom rozlišovať medzi falošnými správami (fake news) a vedecky podloženými faktami. |
| --- | --- |

—

EHSV tiež nabáda Komisiu, aby podporovala aktivity vo vzdelávacích inštitúciách na všetkých úrovniach s cieľom pomôcť študentom rozlišovať medzi falošnými správami (fake news) a vedecky podloženými faktami.

| — | EÚ musí zlepšiť svoje politiky a opatrenia na zabezpečenie rodovej rovnosti prostredníctvom vykonávania transformačného a merateľného programu pre rodovú rovnosť ako súčasť integrovanej a ambicióznej päťročnej stratégie EÚ v oblasti rodovej rovnosti. Táto stratégia by mala zahŕňať odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov nielen prostredníctvom osobitného nástroja, ktorý zvyšuje transparentnosť spoločností v oblasti mzdových politík a ich stratégií na odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, a prijatie opatrení vo všetkých oblastiach definovaných v akčnom pláne na boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov. EÚ musí navyše zaručiť, aby všetci ľudia, ktorí čelia viacnásobnej diskriminácii, mali v spoločnosti rovnaké príležitosti. |
| --- | --- |

—

EÚ musí zlepšiť svoje politiky a opatrenia na zabezpečenie rodovej rovnosti prostredníctvom vykonávania transformačného a merateľného programu pre rodovú rovnosť ako súčasť integrovanej a ambicióznej päťročnej stratégie EÚ v oblasti rodovej rovnosti. Táto stratégia by mala zahŕňať odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov nielen prostredníctvom osobitného nástroja, ktorý zvyšuje transparentnosť spoločností v oblasti mzdových politík a ich stratégií na odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, a prijatie opatrení vo všetkých oblastiach definovaných v akčnom pláne na boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov. EÚ musí navyše zaručiť, aby všetci ľudia, ktorí čelia viacnásobnej diskriminácii, mali v spoločnosti rovnaké príležitosti.

| — | EHSV zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné poskytovať pomoc utečencom a žiadateľom o azyl a integrovať ich. Vyzýva Komisiu, aby urýchlene iniciovala a vykonala efektívnu reformu spoločného európskeho azylového systému, ktorý rešpektuje ľudské práva, a aby vytvorila skutočne spoločný systém pre všetky členské štáty. Rovnako odporúča pokročiť vo veci presídľovania a humanitárnych víz pre utečencov tak, aby sa uspokojili skutočné potreby. Vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o monitorovanie a uľahčenie vykonávania dohody o prerozdelení utečencov medzi členské štáty. |
| --- | --- |

—

EHSV zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné poskytovať pomoc utečencom a žiadateľom o azyl a integrovať ich. Vyzýva Komisiu, aby urýchlene iniciovala a vykonala efektívnu reformu spoločného európskeho azylového systému, ktorý rešpektuje ľudské práva, a aby vytvorila skutočne spoločný systém pre všetky členské štáty. Rovnako odporúča pokročiť vo veci presídľovania a humanitárnych víz pre utečencov tak, aby sa uspokojili skutočné potreby. Vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o monitorovanie a uľahčenie vykonávania dohody o prerozdelení utečencov medzi členské štáty.

| — | Ďalej žiada, aby sa pri preskúmaní dohôd o partnerstve s tretími krajinami tranzitu a pôvodu migračných tokov dodržiavali ľudské práva a medzinárodné právo a aby sa navrhli finančné nástroje na riešenie základných príčin migrácie. |
| --- | --- |

—

Ďalej žiada, aby sa pri preskúmaní dohôd o partnerstve s tretími krajinami tranzitu a pôvodu migračných tokov dodržiavali ľudské práva a medzinárodné právo a aby sa navrhli finančné nástroje na riešenie základných príčin migrácie.

| — | Spolupráca s partnerskými krajinami je nevyhnutným predpokladom na riešenie základných príčin migrácie, pomoc utečencom, riešenie zmiešaných migračných tokov, boj proti prevádzačstvu a zabezpečenie fungovania návratu a readmisie. Na zabezpečenie účinnej pomoci ľuďom v ich domovských krajinách je potrebné koordinovať humanitárne, rozvojové a politické nástroje. |
| --- | --- |

—

Spolupráca s partnerskými krajinami je nevyhnutným predpokladom na riešenie základných príčin migrácie, pomoc utečencom, riešenie zmiešaných migračných tokov, boj proti prevádzačstvu a zabezpečenie fungovania návratu a readmisie. Na zabezpečenie účinnej pomoci ľuďom v ich domovských krajinách je potrebné koordinovať humanitárne, rozvojové a politické nástroje.

| — | EÚ by mala prijať politiky a opatrenia, ktoré podporia bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu a posilnia sociálne začlenenie a súdržnosť. EÚ by mala regulovať štatút „osôb vysídlených z environmentálnych dôvodov“ a užšie spolupracovať s MOP, pokiaľ ide o programy pracovnej migrácie a integrácie (49). |
| --- | --- |

—

EÚ by mala prijať politiky a opatrenia, ktoré podporia bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu a posilnia sociálne začlenenie a súdržnosť. EÚ by mala regulovať štatút „osôb vysídlených z environmentálnych dôvodov“ a užšie spolupracovať s MOP, pokiaľ ide o programy pracovnej migrácie a integrácie (49).

| — | EHSV požaduje bezpečné a legálne trasy pre utečencov prichádzajúcich do EÚ. Koordinovaný prístup všetkých členských štátov a európskych a národných zainteresovaných strán založený na spoločnej zodpovednosti, spravodlivom rozdelení, konvergencii a dodržiavaní základných práv je nevyhnutný na poskytnutie väčšej škály možností na zlučovanie rodín, premiestnenie a presídlenie. |
| --- | --- |

—

EHSV požaduje bezpečné a legálne trasy pre utečencov prichádzajúcich do EÚ. Koordinovaný prístup všetkých členských štátov a európskych a národných zainteresovaných strán založený na spoločnej zodpovednosti, spravodlivom rozdelení, konvergencii a dodržiavaní základných práv je nevyhnutný na poskytnutie väčšej škály možností na zlučovanie rodín, premiestnenie a presídlenie.

5.   Presadzovanie európskych záujmov a hodnôt vo svete – posilnenie prostriedkov realizácie a revitalizácie globálneho partnerstva pre udržateľný rozvoj

| 5.1. | V čoraz viac rozdrobenom a multipolárnom svete musí EÚ posilniť svoju pozíciu, aby zaručila svoju prosperitu, bezpečnosť a hodnoty. Ako sa zdôrazňuje v globálnej stratégii z júna 2016, Európa musí ísť svetu príkladom svojou dôslednou a jasnou podporou multilaterálneho celosvetového poriadku založeného na pravidlách, ktorého stredobodom je OSN. EÚ by mala podporovať svetový poriadok založený na základných hodnotách sociálneho trhového hospodárstva, ľudských práv, právneho štátu, udržateľného rozvoja, multilateralizmu a dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EÚ by mala prednostne rozvíjať pevné vzťahy s blízkymi susedmi, ktoré by sa mali zakladať na jasnej rovnováhe práv a povinností. Ako jednu z priorít EÚ možno uviesť susedskú a rozvojovú politiku EÚ a skutočnosť, že EÚ je najväčším darcom na svete. Občianska spoločnosť by sa mala zúčastňovať na monitorovaní týchto politík. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EÚ musí zachovať dynamiku procesu rozširovania a pokračovať v prístupových rokovaniach a programoch s krajinami západného Balkánu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Obchodná politika EÚ je kľúčovým faktorom, ktorý sa vzťahuje na EÚ ako celok a skutočne spája všetky jej členské štáty. Obchodná politika pomohla EÚ zvýšiť jej prosperitu prostredníctvom obchodných výmen so širokou škálou partnerov. EÚ zároveň prostredníctvom obchodu stelesňuje a presadzuje hodnoty sociálneho začlenenia a ochrany životného prostredia, ktoré sú nevyhnutné na formovanie udržateľnej globalizácie – inými slovami, formy globalizácie, ktorá bude prínosom nielen pre veľké spoločnosti a investorov, ale aj pre obyčajných ľudí, pracovníkov, poľnohospodárov, spotrebiteľov, remeslá a slobodné povolania a MSP, najmä mikropodniky. Obchod je takisto dôležitým nástrojom na podporu politiky EÚ vo vzťahu k rozvojovým krajinám, pretože prispieva k posunu od rozvoja k partnerstvu, najmä s Afrikou. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Európa potrebuje spravodlivú a modernú daňovú politiku prispôsobenú výzvam digitálneho hospodárstva, ktorá zabezpečuje rovnaké podmienky pre veľké internetové spoločnosti, online platformy na predaj tovaru a miestne podniky. Boj proti daňovým únikom, podvodom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam si bude vyžadovať rozsiahlejšiu spoluprácu na medzinárodnej úrovni a medzi vnútroštátnymi daňovými orgánmi. |
| --- | --- |

5.5.

Návrhy:

| — | EHSV požaduje najmä ambiciózny program obchodnej politiky na všetkých troch úrovniach – jednostrannej, bilaterálnej a multilaterálnej –, teda politiky, v rámci ktorej sa bude vytvárať rast a kvalitné pracovné miesta v EÚ a zároveň sa na celosvetovej úrovni bude podporovať obchodná politika založená na pravidlách. |
| --- | --- |

—

EHSV požaduje najmä ambiciózny program obchodnej politiky na všetkých troch úrovniach – jednostrannej, bilaterálnej a multilaterálnej –, teda politiky, v rámci ktorej sa bude vytvárať rast a kvalitné pracovné miesta v EÚ a zároveň sa na celosvetovej úrovni bude podporovať obchodná politika založená na pravidlách.

| — | EÚ musí spolu s európskou občianskou spoločnosťou vrátane podnikov takisto aktívne podporovať plné dodržiavanie ľudských práv pri rokovaniach o obchodných dohodách. Okrem toho by sa mali dodržiavať dohovory MOP. Tieto dohody by mali podliehať demokratickému dohľadu, zabezpečovať náležitú účasť občianskej spoločnosti a v prípade, že dohovory MOP nebudú riadne ratifikované alebo vykonávané, by sa mal vypracovať záväzný plán realizácie (50). |
| --- | --- |

—

EÚ musí spolu s európskou občianskou spoločnosťou vrátane podnikov takisto aktívne podporovať plné dodržiavanie ľudských práv pri rokovaniach o obchodných dohodách. Okrem toho by sa mali dodržiavať dohovory MOP. Tieto dohody by mali podliehať demokratickému dohľadu, zabezpečovať náležitú účasť občianskej spoločnosti a v prípade, že dohovory MOP nebudú riadne ratifikované alebo vykonávané, by sa mal vypracovať záväzný plán realizácie (50).

| — | EÚ musí zahrnúť aj pevný záväzok vo vzťahu k Parížskej dohode a Dohovoru o biologickej diverzite s cieľom začleniť do každej obchodnej dohody skutočné sociálne a environmentálne doložky a doložky o ochrane spotrebiteľa (týka sa to všetkých potenciálnych obchodných partnerov Európy, keďže jej signatármi je 195 zo 197 členov OSN). Stanovovanie cien uhlíka na celosvetovej úrovni by takisto bolo možnosťou, ktorá by sa mala ďalej analyzovať, najmä pokiaľ ide o energeticky náročné európske odvetvia (51), a ak je dobre navrhnuté v súlade s pravidlami EÚ a WTO, malo by sa aktívne podporovať (52). Pri dosahovaní tohto cieľa by mohla pomôcť hraničná daň z uhlíka. |
| --- | --- |

—

EÚ musí zahrnúť aj pevný záväzok vo vzťahu k Parížskej dohode a Dohovoru o biologickej diverzite s cieľom začleniť do každej obchodnej dohody skutočné sociálne a environmentálne doložky a doložky o ochrane spotrebiteľa (týka sa to všetkých potenciálnych obchodných partnerov Európy, keďže jej signatármi je 195 zo 197 členov OSN). Stanovovanie cien uhlíka na celosvetovej úrovni by takisto bolo možnosťou, ktorá by sa mala ďalej analyzovať, najmä pokiaľ ide o energeticky náročné európske odvetvia (51), a ak je dobre navrhnuté v súlade s pravidlami EÚ a WTO, malo by sa aktívne podporovať (52). Pri dosahovaní tohto cieľa by mohla pomôcť hraničná daň z uhlíka.

| — | EHSV nabáda Komisiu, aby posilnila dialóg s občianskou spoločnosťou s cieľom rozvíjať fungovanie kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v súčasných i budúcich obchodných dohodách. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby bola ambicióznejšia, a to najmä s cieľom posilniť účinnú vymožiteľnosť záväzkov v kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji (53). EÚ musí do všetkých budúcich obchodných dohôd zahrnúť aj najvyššiu úroveň ochrany ľudských práv, spotrebiteľov a práv pracovníkov. Okrem toho by sa mali dodržiavať dohovory MOP. Tieto dohody by mali podliehať demokratickému dohľadu, ktorý by zabezpečil náležitú účasť občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

EHSV nabáda Komisiu, aby posilnila dialóg s občianskou spoločnosťou s cieľom rozvíjať fungovanie kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji v súčasných i budúcich obchodných dohodách. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu, aby bola ambicióznejšia, a to najmä s cieľom posilniť účinnú vymožiteľnosť záväzkov v kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji (53). EÚ musí do všetkých budúcich obchodných dohôd zahrnúť aj najvyššiu úroveň ochrany ľudských práv, spotrebiteľov a práv pracovníkov. Okrem toho by sa mali dodržiavať dohovory MOP. Tieto dohody by mali podliehať demokratickému dohľadu, ktorý by zabezpečil náležitú účasť občianskej spoločnosti.

| — | EHSV podporuje spravodlivé zdaňovanie a boj proti podvodom, daňovým únikom, praniu špinavých peňazí a finančným praktikám daňových rajov: Spoločným cieľom inštitúcií, vlád a podnikov EÚ musí byť spolupráca so zámerom zaviesť účinné mechanizmy, ako sú dve smernice o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam. |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje spravodlivé zdaňovanie a boj proti podvodom, daňovým únikom, praniu špinavých peňazí a finančným praktikám daňových rajov: Spoločným cieľom inštitúcií, vlád a podnikov EÚ musí byť spolupráca so zámerom zaviesť účinné mechanizmy, ako sú dve smernice o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam.

| — | EÚ musí spolupracovať s inými hospodárskymi regiónmi s cieľom účinne bojovať na celom svete proti korupcii a daňovým únikom a zabezpečiť, aby medzinárodné pravidlá týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb boli jasné, transparentné, objektívne a predvídateľné. |
| --- | --- |

—

EÚ musí spolupracovať s inými hospodárskymi regiónmi s cieľom účinne bojovať na celom svete proti korupcii a daňovým únikom a zabezpečiť, aby medzinárodné pravidlá týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb boli jasné, transparentné, objektívne a predvídateľné.

| — | Nové obchodné modely využívajúce internetové platformy a iné digitálne nástroje viedli k vzniku spoločností, ktoré sa menej opierajú o fyzickú prítomnosť v krajine. EHSV sa domnieva, že je veľmi dôležité vypracovať nové zásady týkajúce sa toho, ako pripisovať zisky podnikov konkrétnej krajine EÚ a zdaňovať ich, a to v dialógu s obchodnými partnermi, a aktívne zúčastňovať na prebiehajúcich diskusiách na úrovni OECD/G20 o globálnej dohode o digitalizovanom hospodárstve, aby sa zabránilo vyostreniu obchodného a daňového napätia medzi hlavnými svetovými hospodárskymi aktérmi (54). |
| --- | --- |

—

Nové obchodné modely využívajúce internetové platformy a iné digitálne nástroje viedli k vzniku spoločností, ktoré sa menej opierajú o fyzickú prítomnosť v krajine. EHSV sa domnieva, že je veľmi dôležité vypracovať nové zásady týkajúce sa toho, ako pripisovať zisky podnikov konkrétnej krajine EÚ a zdaňovať ich, a to v dialógu s obchodnými partnermi, a aktívne zúčastňovať na prebiehajúcich diskusiách na úrovni OECD/G20 o globálnej dohode o digitalizovanom hospodárstve, aby sa zabránilo vyostreniu obchodného a daňového napätia medzi hlavnými svetovými hospodárskymi aktérmi (54).

6.   Plnenie priorít prostredníctvom silného riadenia a silnejšieho rozpočtu EÚ

| 6.1. | Meniace sa ekonomiky, svet práce, klíma a geopolitika už formujú našu Úniu a budú hlavnou hnacou silou našej budúcnosti. EÚ potrebuje pri definovaní a vykonávaní politík EÚ nový prístup v oblasti riadenia a v prípade potreby aj nové pravidlá a nástroje. Udržateľný rozvoj si vyžaduje holistický a medziodvetvový politický prístup s cieľom zabezpečiť, aby sa hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy riešili spoločne. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV zdôrazňuje, že EÚ musí k týmto výzvam pristupovať so silným politickým záväzkom, s väčšou a lepšou politickou integráciou, pri úplnom rešpektovaní a presadzovaní ľudských práv, základných slobôd a demokratických zásad a prostredníctvom spolupráce. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV zdôrazňuje, že finančná a hospodárska kríza spôsobila nerovnováhu medzi hlavnými inštitúciami Únie. To si vyžaduje, aby sa na úrovni EÚ začali uplatňovať nové formy správy a riadenia. Úloha Európskeho parlamentu sa musí posilniť, aby sa podporila demokratickejšia zodpovednosť. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv a plnenie cieľov udržateľného rozvoja si vyžaduje pevný rozpočtový základ, priaznivé podnikateľské prostredie a verejné a súkromné investície. Cieľom rokovaní o nasledujúcom viacročnom finančnom rámci by malo byť zabezpečenie riadneho financovania politiky zamestnanosti, sociálnej a environmentálnej politiky a produktívnych investícií. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Prvým krokom k posilneniu klimatického rozmeru nasledujúceho VFR by bolo zvýšenie cieľa začleňovania klímy pre celý VFR na 40 %, ako to požaduje EHSV. Vyžadovalo by si to príslušnú úpravu všetkých klimatických cieľov a ich právnu záväznosť. Komisia a Parlament by tiež mali spolupracovať na zabezpečení účinného vykonávania ekologickej architektúry novej SPP, konkrétne podmienenosti a ekosystémov z hľadiska životného prostredia s cieľom postupne ukončiť podporu EÚ pre projekty, ktoré poškodzujú klímu, a zlepšiť metodiky na sledovanie klímy. Mali by tiež uvoľniť značné zdroje na podporu tých jednotlivcov a území, ktoré sú najviac zasiahnuté prechodom na nové druhy energie, a to vytvorením nových nástrojov alebo reformou existujúcich nástrojov. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Jednomyseľnosť, ktorú si zmluvy vyžadujú v niektorých zásadných otázkach, je takmer neprekonateľnou prekážkou v dôležitých momentoch a kľúčových rozhodnutiach, a preto pokiaľ ide o postupy rozhodovania, sa výbor zasadzuje za to, že by sa mala v Rade uplatňovať zásada hlasovania kvalifikovanou väčšinou, a v súvislosti s právnymi predpismi sa domnieva, že by sa mal uplatňovať riadny legislatívny postup vo všetkých oblastiach, v ktorých je to možné. EHSV pripomína, že podľa platných zmlúv možno tento cieľ dosiahnuť uplatnením rôznych premosťovacích doložiek alebo – v prípade rozšírenej spolupráce – uplatnením článku 333 ZFEÚ (55). |
| --- | --- |

6.6.

Návrhy

| — | Presadzovaním významu spolupráce na medziinštitucionálnej úrovni pri súčasnom rešpektovaní výhradných práv každej inštitúcie zakotvených v zmluvách získala táto spolupráca nový rámec prostredníctvom Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. EHSV zastáva názor, že by mal byť do tejto spolupráce zapojený s cieľom zabezpečiť, aby sa vzali do úvahy názory všetkých príslušných zainteresovaných strán a aby sa v konečnom dôsledku uľahčila účasť občanov na práci EÚ. |
| --- | --- |

—

Presadzovaním významu spolupráce na medziinštitucionálnej úrovni pri súčasnom rešpektovaní výhradných práv každej inštitúcie zakotvených v zmluvách získala táto spolupráca nový rámec prostredníctvom Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. EHSV zastáva názor, že by mal byť do tejto spolupráce zapojený s cieľom zabezpečiť, aby sa vzali do úvahy názory všetkých príslušných zainteresovaných strán a aby sa v konečnom dôsledku uľahčila účasť občanov na práci EÚ.

| — | Využívanie nástrojov Európskej komisie na lepšiu tvorbu práva je ďalším spôsobom, ako zabezpečiť väčšie začlenenie udržateľného rozvoja do európskych politík. Pri všetkých hodnoteniach vplyvu Komisie sa musia posúdiť environmentálne, klimatické, sociálne a hospodárske vplyvy, aby sa náležite zohľadnila a začlenila udržateľnosť. Pri hodnotení ex post sa musia všetky tri rozmery analyzovať aj v rámci silného integrovaného prístupu. Vyžadujú sa aj konzultácie so sociálnymi partnermi v súlade s ustanoveniami zmluvy, v ktorých sa požadujú osobitné konzultácie so zamestnancami a vedením v súvislosti s právnymi predpismi o sociálnych otázkach (článok 154 ods. 2). Konzultácie s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, Európskym výborom regiónov a národnými parlamentmi sú ďalšou zložkou súboru nástrojov na lepšiu tvorbu práva s cieľom splniť požiadavku inkluzívnosti, ktorá je podstatou Agendy 2030 (56). |
| --- | --- |

—

Využívanie nástrojov Európskej komisie na lepšiu tvorbu práva je ďalším spôsobom, ako zabezpečiť väčšie začlenenie udržateľného rozvoja do európskych politík. Pri všetkých hodnoteniach vplyvu Komisie sa musia posúdiť environmentálne, klimatické, sociálne a hospodárske vplyvy, aby sa náležite zohľadnila a začlenila udržateľnosť. Pri hodnotení ex post sa musia všetky tri rozmery analyzovať aj v rámci silného integrovaného prístupu. Vyžadujú sa aj konzultácie so sociálnymi partnermi v súlade s ustanoveniami zmluvy, v ktorých sa požadujú osobitné konzultácie so zamestnancami a vedením v súvislosti s právnymi predpismi o sociálnych otázkach (článok 154 ods. 2). Konzultácie s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, Európskym výborom regiónov a národnými parlamentmi sú ďalšou zložkou súboru nástrojov na lepšiu tvorbu práva s cieľom splniť požiadavku inkluzívnosti, ktorá je podstatou Agendy 2030 (56).

| — | EHSV je pevne presvedčený, že navrhovaný viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 nie je prispôsobený novým výzvam stanoveným v strategickom programe Európskej rady na roky 2019 – 2024 a v politických usmerneniach budúcej Európskej komisie na roky 2019 – 2024. EHSV navrhuje zvýšiť objem finančných prostriedkov, aby sa umožnilo i) vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv členskými štátmi s cieľom stimulovať vytváranie kvalitných pracovných miest v kontexte udržateľného hospodárskeho rozvoja; ii) vykonávanie Agendy OSN 2030; a iii) vykonávanie Parížskej dohody, ktorou sa podporuje spravodlivá transformácia na ekologické a digitalizované spoločnosti. |
| --- | --- |

—

EHSV je pevne presvedčený, že navrhovaný viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 nie je prispôsobený novým výzvam stanoveným v strategickom programe Európskej rady na roky 2019 – 2024 a v politických usmerneniach budúcej Európskej komisie na roky 2019 – 2024. EHSV navrhuje zvýšiť objem finančných prostriedkov, aby sa umožnilo i) vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv členskými štátmi s cieľom stimulovať vytváranie kvalitných pracovných miest v kontexte udržateľného hospodárskeho rozvoja; ii) vykonávanie Agendy OSN 2030; a iii) vykonávanie Parížskej dohody, ktorou sa podporuje spravodlivá transformácia na ekologické a digitalizované spoločnosti.

| — | Podmieniť prijímanie finančných prostriedkov z EÚ členskými štátmi dodržiavaním zásady právneho štátu, ktorá je základným pilierom hodnôt Únie v súlade s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Výbor sa tiež domnieva, že táto podmienenosť by sa mohla rozšíriť na ďalšie zásady spojené so zásadami právneho štátu uvedenými v zmluvách EÚ (57). |
| --- | --- |

—

Podmieniť prijímanie finančných prostriedkov z EÚ členskými štátmi dodržiavaním zásady právneho štátu, ktorá je základným pilierom hodnôt Únie v súlade s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Výbor sa tiež domnieva, že táto podmienenosť by sa mohla rozšíriť na ďalšie zásady spojené so zásadami právneho štátu uvedenými v zmluvách EÚ (57).

| — | Podporované projekty, ktoré budú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja OSN, a ktoré si vyžadujú značné prostriedky v oblasti inovácií a VaV, sa budú musieť realizovať prostredníctvom nástroja umožňujúceho vizualizáciu rôznych zdrojov financovania (vrátane budúceho VFR) a prostredníctvom rôznych opatrení (58), a to konkrétne:






  — | presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“a v tejto súvislosti propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“, |
| --- | --- | --- |

—

Podporované projekty, ktoré budú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja OSN, a ktoré si vyžadujú značné prostriedky v oblasti inovácií a VaV, sa budú musieť realizovať prostredníctvom nástroja umožňujúceho vizualizáciu rôznych zdrojov financovania (vrátane budúceho VFR) a prostredníctvom rôznych opatrení (58), a to konkrétne:

—

presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“a v tejto súvislosti propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“,

| — | použiť kvantitatívne uvoľňovanie zo strany Európskej centrálnej banky (ECB) ako zdroj financovania, |
| --- | --- |

—

použiť kvantitatívne uvoľňovanie zo strany Európskej centrálnej banky (ECB) ako zdroj financovania,

| — | zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %, |
| --- | --- |

—

zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %,

| — | EÚ musí preukázať takú úroveň ambícií, ktorá zodpovedá rozsahu výzvy spojenej s bojom proti zmene klímy; na tento cieľ sa musí vyčleniť v priemere 40 % jej globálneho rozpočtu (VFR 2021 – 2027), |
| --- | --- |

—

EÚ musí preukázať takú úroveň ambícií, ktorá zodpovedá rozsahu výzvy spojenej s bojom proti zmene klímy; na tento cieľ sa musí vyčleniť v priemere 40 % jej globálneho rozpočtu (VFR 2021 – 2027),

| — | zvýšiť podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšiť podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %,

| — | uvoľniť 3 % dôchodkových a poistných fondov, |
| --- | --- |

—

uvoľniť 3 % dôchodkových a poistných fondov,

| — | podporovať podniky, najmä MSP a predovšetkým mikropodniky, pri investovaní do výskumu a vývoja až do výšky 100 miliárd EUR vyčlenených na tento účel, |
| --- | --- |

—

podporovať podniky, najmä MSP a predovšetkým mikropodniky, pri investovaní do výskumu a vývoja až do výšky 100 miliárd EUR vyčlenených na tento účel,

| — | dodržiavať záväzky vo vzťahu k finančnej pomoci južným krajinám, ktoré sa zapájajú do boja proti zmene klímy (59). |
| --- | --- |

—

dodržiavať záväzky vo vzťahu k finančnej pomoci južným krajinám, ktoré sa zapájajú do boja proti zmene klímy (59).

7.   EHSV vedie a uľahčuje účasť občianskej spoločnosti na záležitostiach EÚ – posilňovanie a zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a konzultácie s nimi

| 7.1. | Podpora udržateľnosti vo všetkých jej aspektoch – hospodárskom, sociálnom a environmentálnom – si vyžaduje značné úsilie a angažovanosť všetkých zúčastnených aktérov. Otvorená demokratická diskusia opierajúca sa o štruktúrované zapojenie občianskej spoločnosti zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní spravodlivého a účinného prechodu. Je potrebné otvorene a transparentne riešiť dôležité otázky týkajúce sa „výsledkov“, „spôsobu realizácie“a spôsobu, ako zabezpečiť, aby bolo rozdelenie záťaže a spoločné využívanie prínosov spravodlivé a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV zdôrazňuje ústrednú úlohu občianskej spoločnosti pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík vo všetkých etapách. Na plnenie tejto úlohy je na úrovni EÚ a členských štátov potrebná zmena kultúry a uznanie hodnoty občianskej spoločnosti, čo je už zakotvené v článku 11 Zmluvy o EÚ, v ktorom sa inštitúciám EÚ ukladá povinnosť podporovať a uľahčovať horizontálny a vertikálny občiansky dialóg a viesť rozsiahle konzultácie a stanovujú sa zásady týkajúce sa európskej iniciatívy občanov. Tieto vzájomne sa dopĺňajúce procesy prebiehajú bez ohľadu na konzultácie s EHSV a sociálny dialóg. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Občianska spoločnosť dokáže odrážať skutočne veľmi odlišné a niekedy až protichodné záujmy a informovať o nich rozhodovacie orgány. EHSV je veľmi dobrým príkladom tohto procesu a je plne odhodlaný naďalej plniť svoju úlohu: uľahčovať dialóg a vytvárať prepojenia medzi občianskou spoločnosťou, ako aj s ďalšími európskymi inštitúciami. |
| --- | --- |

7.3.

Návrhy:

| — | Vzhľadom na to, že EHSV je inštitúciou zastupujúcou občiansku spoločnosť na úrovni EÚ, by sa jeho úloha mala dôkladne a intenzívne posilňovať a využívať pri vedení a uľahčovaní zapojenia občianskej spoločnosti do záležitostí EÚ a pri konzultáciách s ňou. Výbor by mal byť preto aktívne zapojený do prípravy a organizovania konferencie o budúcnosti Európy, ktorá by sa mala začať v roku 2020 a o ktorej informovala Ursula von der Leyen vo svojom pláne pre Európu. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na to, že EHSV je inštitúciou zastupujúcou občiansku spoločnosť na úrovni EÚ, by sa jeho úloha mala dôkladne a intenzívne posilňovať a využívať pri vedení a uľahčovaní zapojenia občianskej spoločnosti do záležitostí EÚ a pri konzultáciách s ňou. Výbor by mal byť preto aktívne zapojený do prípravy a organizovania konferencie o budúcnosti Európy, ktorá by sa mala začať v roku 2020 a o ktorej informovala Ursula von der Leyen vo svojom pláne pre Európu.

| — | EHSV dôkladne sleduje štruktúrované dialógy a konzultačné fóra (napr. Európska platforma pre obehové hospodárstvo, Európske fórum pre migráciu), ktoré spájajú a zapájajú organizácie občianskej spoločnosti a iných aktérov z inštitúcií EÚ a členských štátov, a aktívne sa podieľa na ich činnosti. Pri zriaďovaní platforiem, ako je napríklad REFIT, by mala Komisia zvážiť zastúpenie EHSV, a to v súlade s mandátom, ktorý výboru dávajú zmluvy, a zároveň zaručiť, že budú odrážať zloženie výboru a jeho troch skupín. |
| --- | --- |

—

EHSV dôkladne sleduje štruktúrované dialógy a konzultačné fóra (napr. Európska platforma pre obehové hospodárstvo, Európske fórum pre migráciu), ktoré spájajú a zapájajú organizácie občianskej spoločnosti a iných aktérov z inštitúcií EÚ a členských štátov, a aktívne sa podieľa na ich činnosti. Pri zriaďovaní platforiem, ako je napríklad REFIT, by mala Komisia zvážiť zastúpenie EHSV, a to v súlade s mandátom, ktorý výboru dávajú zmluvy, a zároveň zaručiť, že budú odrážať zloženie výboru a jeho troch skupín.

| — | EHSV upozorňuje, že na úrovni EÚ nie sú organizácie občianskej spoločnosti žiadnym štruktúrovaným spôsobom zapojené do monitorovania vykonávania politiky súdržnosti. Preto dôrazne odporúča, aby Komisia vytvorila fórum európskej občianskej spoločnosti pre politiku súdržnosti (60), na ktorom by sa podieľali zamestnávateľské a zamestnanecké organizácie a ďalšie relevantné organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

EHSV upozorňuje, že na úrovni EÚ nie sú organizácie občianskej spoločnosti žiadnym štruktúrovaným spôsobom zapojené do monitorovania vykonávania politiky súdržnosti. Preto dôrazne odporúča, aby Komisia vytvorila fórum európskej občianskej spoločnosti pre politiku súdržnosti (60), na ktorom by sa podieľali zamestnávateľské a zamestnanecké organizácie a ďalšie relevantné organizácie občianskej spoločnosti.

| — | Pri zriaďovaní internetových portálov určených na získavanie názorov verejnosti, a to organizácií aj jednotlivcov, by mala Komisia rozlišovať medzi príspevkami organizácií občianskej spoločnosti a príspevkami jednotlivcov. Na to by mala Komisia v spolupráci s EHSV zmapovať zainteresované subjekty a určiť tak reprezentatívne a zemepisne vyvážené cieľové skupiny vychádzajúc pritom z registra transparentnosti. Okrem toho by mala zabezpečiť, aby sa odpovede posudzovali z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska. Komisia by mala takisto priebežne pracovať na zlepšovaní týchto konzultácií, pokiaľ ide o transparentnosť, dostupnosť, spätnú väzbu a zodpovednosť vo vzťahu k účastníkom. |
| --- | --- |

—

Pri zriaďovaní internetových portálov určených na získavanie názorov verejnosti, a to organizácií aj jednotlivcov, by mala Komisia rozlišovať medzi príspevkami organizácií občianskej spoločnosti a príspevkami jednotlivcov. Na to by mala Komisia v spolupráci s EHSV zmapovať zainteresované subjekty a určiť tak reprezentatívne a zemepisne vyvážené cieľové skupiny vychádzajúc pritom z registra transparentnosti. Okrem toho by mala zabezpečiť, aby sa odpovede posudzovali z kvantitatívneho aj kvalitatívneho hľadiska. Komisia by mala takisto priebežne pracovať na zlepšovaní týchto konzultácií, pokiaľ ide o transparentnosť, dostupnosť, spätnú väzbu a zodpovednosť vo vzťahu k účastníkom.

| — | Na to, aby Komisia zaujala strategickejší prístup k týmto postupom a uplatňovala ich na štruktúrovanejšom inštitucionálnom a reprezentatívnom základe, by mala intenzívne spolupracovať s EHSV a požiadať o prieskumné stanovisko o tom, ako by sa dal efektívne zorganizovať trvalý občiansky dialóg, ktorý by vyústil do konkrétneho oznámenia Komisie. |
| --- | --- |

—

Na to, aby Komisia zaujala strategickejší prístup k týmto postupom a uplatňovala ich na štruktúrovanejšom inštitucionálnom a reprezentatívnom základe, by mala intenzívne spolupracovať s EHSV a požiadať o prieskumné stanovisko o tom, ako by sa dal efektívne zorganizovať trvalý občiansky dialóg, ktorý by vyústil do konkrétneho oznámenia Komisie.

| — | Mala by sa zlepšiť účinnosť európskej iniciatívy občanov, a to preskúmaním nových spôsobov, ako je napríklad využívanie digitálnych nástrojov, na zvýšenie angažovanosti mladých ľudí, najmä zo zraniteľných skupín. |
| --- | --- |

—

Mala by sa zlepšiť účinnosť európskej iniciatívy občanov, a to preskúmaním nových spôsobov, ako je napríklad využívanie digitálnych nástrojov, na zvýšenie angažovanosti mladých ľudí, najmä zo zraniteľných skupín.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Štúdia EP o globálnych trendoch do roku 2035 a správa o Európskom systéme strategických a politických analýz (ESPAS) s názvom Globálne trendy do roku 2030: výzvy a možnosti pre Európu z 9. apríla 2019.

1

(2)  Podpora cieľov udržateľného rozvoja na celom svete: spoločná súhrnná správa Európskej únie a jej členských štátov za rok 2019 zo 16. mája 2019.

2

(3)  Ministerské vyhlásenie s názvom Sliezske vyhlásenie o solidarite a spravodlivej transformácii pracovnej sily prijaté na samite vedúcich predstaviteľov počas 24. konferencii zmluvných strán (COP24) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) 3. decembra 2018 v Katoviciach (Poľsko).

3

(4)  Stanovisko EHSV z 26. septembra 2019 na tému Diskusný dokument „Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“ (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

4

Diskusný dokument „Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“

(5)  Stanovisko EHSV z 13. marca 2019 na tému Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti (Sibiu a ďalej) (Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 37).

5

(6)  Stanovisko EHSV z 25. januára 2017 na tému Európsky pilier sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10).

6

(7)  Ambicióznejšia Únia – Môj plán pre Európu – Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024.

7

(8)  Rozhodnutie č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2020 „Dobrý život v rámci možností našej planéty“(Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 171).

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

9

(10)  Hospodárska prognóza Európskej komisie na leto 2019 https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

10

(11)  Stanovisko EHSV z 24. januára 2019 na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49).

11

(12)  Správa OECD z 1. marca 2019 Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance (Nad rámec HDP: meranie toho, čo sa počíta do hospodárskej a sociálnej výkonnosti) a Stanovisko EHSV z 29. marca 2012 na tému Viac ako HDP – zapojenie občianskej spoločnosti do postupu stanovovania doplnkových ukazovateľov (Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 14).

12

(13)  Stanovisko EHSV zo 17. júla 2019 na tému Nová úloha verejných služieb zamestnanosti v kontexte vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv, (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 46).

13

Nová úloha verejných služieb zamestnanosti v kontexte vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv

(14)  Vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10).

14

(15)  Uznesenie prijaté Valným zhromaždením OSN 25. septembra 2015: Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre trvalo udržateľný rozvoj.

15

(16)  Pozri najmä stanovisko z 24. januára 2019 na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49) a stanoviská zo 14. februára 2018 na tému Ponaučenie z minulosti – vyhnúť sa drastickým úsporným opatreniam v EÚ, (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 1), z 18. januára 2018 na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 33), z 10. júla 2013 na tému Zelená kniha – Dlhodobé financovanie európskeho hospodárstva (Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 11), z 26. marca 2014 na tému Vplyv sociálnych investícií na zamestnanosť a verejné rozpočty (Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21), zo 14. apríla 2018 na tému Financovanie Európskeho piliera sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1) a z 20. februára 2019 na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019: Za silnejšiu Európu, ktorá dokáže čeliť celosvetovej neistote (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).

16

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

17

(18)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Európsky sociálny fond plus (ESF+) (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165).

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

19

(20)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Európsky pakt financie – klíma (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 8).

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

21

(22)  Správa Svetovej komisie MOP o budúcnosti práce – Work for a brighter future z 22. januára 2019. V tejto správe sa zdravie a bezpečnosť uvádzajú ako súčasť univerzálnej záruky práce.

22

(23)  Stanovisko EHSV z 25. septembra 2019 na tému Zhrnutie nákladov a prínosov investícií do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP) (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

23

Zhrnutie nákladov a prínosov investícií do bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (BOZP)

(24)  Employment and social development in Europe 2019 (Zamestnanosť a sociálny rozvoj v Európe 2019). Štvrťročná správa z 26. marca 2019.

24

(25)  Stanovisko EHSV z 25. septembra 2019 na tému Európsky pilier sociálnych práv – hodnotenie počiatočnej implementácie a odporúčania do budúcnosti (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

25

Európsky pilier sociálnych práv – hodnotenie počiatočnej implementácie a odporúčania do budúcnosti

(26)  Stanovisko EHSV z 21. septembra 2017 na tému Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti – stratégia do roku 2050 (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44).

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

27

(28)  Stanovisko EHSV na tému Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti (Ú. v. EÚ C 353, 2.3.2018, s. 23).

28

Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti

(29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

29

(30)  Stanovisko EHSV z 20. februára 2019 na tému Európska rámcová smernica o minimálnom príjme (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 1).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=sk

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/

32

(33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

33

(34)  Pozri poznámku pod čiarou č. 25.

34

(35)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

35

(36)  Eurofound (2019), Future of manufacturing – Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement (Budúcnosť výroby – energetický scenár: dôsledky Parížskej dohody o zmene klímy na zamestnanosť); správa nadácie Eurofound o výskume, február 2019.

36

(37)  Stanovisko EHSV zo 17. júla 2019 na tému Zosúladenie politík v oblasti klímy a energetiky z hľadiska priemyselných odvetví (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 59).

37

Zosúladenie politík v oblasti klímy a energetiky z hľadiska priemyselných odvetví

(38)  Oznámenie Komisie z 18. júna 2019 s názvom Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou.

38

(39)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií [COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD)] a Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka [COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)] (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 103).

39

(40)  Pozri poznámku pod čiarou č. 25.

40

(41)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

41

(42)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

42

(43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7.

43

(44)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

44

(45)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

45

(46)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

46

(47)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu [COM(2018) 97 final] (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 73).

47

(48)  Stanovisko EHSV z 19. júna 2019 na tému Lepšia implementácia sociálneho piliera, podpora základných služieb, (Ú. v. EÚ C 282, 20.08.2019, s. 7).

48

(49)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

49

(50)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2018 na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 26.8.2018, s. 27).

50

(51)  Stanovisko EHSV zo 17. júla 2019 na tému Zosúladenie politík v oblasti klímy a energetiky z hľadiska priemyselných odvetví, (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 59).

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

52

(53)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2018 na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27).

53

(54)  Stanovisko EHSV z 12. júla 2018 na tému Zdaňovanie ziskov nadnárodných podnikov v digitálnom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 73).

54

(55)  Stanovisko EHSV zo 17. septembra 2015 na tému Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 183).

55

(56)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

56

(57)  Stanovisko EHSV z 19. septembra 2018 na tému Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).

57

(58)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

58

(59)  Pozri poznámku pod čiarou č. 19.

59

(60)  Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 90).

60

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/15

---

Uznesenie o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom: treba zachovať dôveryhodnosť EÚ a presadzovať jej geostrategické záujmy

(2020/C 47/02)

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 30. a 31. októbra 2019 (schôdza z 31. októbra) prijal 174 hlasmi za, pričom 12 členovia hlasovali proti a 15 členov sa hlasovania zdržalo, nasledujúce uznesenie:

| 1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyjadruje hlboké sklamanie z rozhodnutia vedúcich predstaviteľov EÚ odložiť začatie prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom, ktoré bolo prijaté na zasadnutí Európskej rady 17. – 18. októbra, keďže členským štátom sa nepodarilo dosiahnuť jednomyseľné rozhodnutie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EHSV vyjadruje hlboké poľutovanie nad nedodržaním záväzkov voči týmto dvom krajinám. Európska rada totiž vo svojich záveroch z 28. júna 2018, ktorými sa schválili závery Rady o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia z 26. júna 2018, vytýčila jasnú cestu smerom k začatiu prístupových rokovaní v júni 2019. Európska rada sa už 18. júna 2019 rozhodla vrátiť najneskôr do októbra 2019 k otázke odporúčaní Komisie začať prístupové rokovania so Severným Macedónskom a Albánskom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EHSV zdôrazňuje, že toto v poradí už druhé neprijatie rozhodnutia o začatí prístupových rokovaní s uvedenými dvomi krajinami, ktoré splnili všetky nevyhnutné podmienky (1), je geostrategickou a historickou chybou a podkopáva dôveryhodnosť a spoľahlivosť EÚ. EÚ mala príležitosť začať rokovania, pričom by uplatňovala prísne podmienky v oblasti dobrej správy vecí verejných, trvala na dôslednom uplatňovaní kritérií členstva počas procesu rokovania a navrhla lepšie nástroje na monitorovanie dodržiavania zásad právneho štátu po pristúpení týchto krajín k EÚ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EHSV je presvedčený, že proces európskej integrácie tohto regiónu si vyžaduje, aby sa v krajinách západného Balkánu uskutočnili hĺbkové štrukturálne reformy. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jasne si uvedomuje, že v niektorých členských štátoch sa u mnohých občanov EÚ prejavuje tzv. únava z rozširovania. Dôvodom, prečo sa politike rozširovania nevenovala na politickej úrovni nevyhnutná pozornosť, sú podľa neho nepochybne nezhody v rámci EÚ v otázkach, ako je prisťahovalectvo a nový rozpočet. Avšak politický konsenzus a širokú podporu verejnosti v otázke pristúpenia k EÚ v Severnom Macedónsku a Albánsku nemožno ignorovať. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mladí ľudia v krajinách západného Balkánu vkladajú do EÚ veľké nádeje a nemali by sme ich sklamať. EHSV je presvedčený, že by sme im mali poskytnúť pozitívne vyhliadky do budúcna, aby mohli žiť v stabilnom a prosperujúcom regióne. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Organizácie občianskej spoločnosti sú pevne presvedčené o tom, že západný Balkán je jedným z kľúčových geostrategických regiónov Európy – nachádza sa v našom bezprostrednom susedstve, pričom svoj zrak naň so záujmom upierajú iné svetové mocnosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Na 7. fóre občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu, ktoré sa za podpory EHSV konalo 16. a 17. apríla 2019 v Tirane, organizácie občianskej spoločnosti v záverečnom vyhlásení opakovane uviedli, že rozšírenie EÚ, a najmä jej demokratických hodnôt a právnych noriem do oblasti západného Balkánu je v záujme tohto regiónu aj EÚ, a to aj napriek množstvu výziev, ktorým v súčasnosti čelí (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EHSV opakovane vyjadril znepokojenie nad tým, že občianskej spoločnosti sa v mnohých krajinách západného Balkánu zmenšuje priestor na pôsobenie, a vyzval orgány týchto krajín, aby sa intenzívnejšie snažili zabezpečiť dodržiavanie zásad právneho štátu a základných ľudských práv, uskutočniť reformy súdnictva, bojovať proti korupcii a diskriminácii a rešpektovať nezávislosť novinárov a slobodu tlače. Ide o súčasť základných európskych hodnôt, ktoré by mal každý členský štát EÚ rešpektovať. Sociálny dialóg a úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti v hospodárskom a sociálnom rozvoji sa musia dôrazne podporovať a propagovať. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EHSV bude s občianskou spoločnosťou v krajinách západného Balkánu naďalej úzko a intenzívne spolupracovať, aby tieto krajiny podporil a uistil, že ich miesto je v Európskej únii. Urobíme všetko, čo bude v našich silách, aby sme podporili zmierenie a šírenie európskych hodnôt v tomto regióne, a budeme naďalej neochvejne zastávať svoj postoj k otázke rozšírenia EÚ. Sme presvedčení, že pre stabilitu regiónu je nevyhnutná jasná perspektíva pristúpenia k EÚ, a dúfame, že rozšírenie bude naďalej jednou z priorít EÚ aj napriek množstvu výziev, ktorým v súčasnosti čelí (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Výbor bude prostredníctvom svojej pravidelnej činnosti s partnermi z tohto regiónu – v rámci zmiešaných poradných výborov občianskej spoločnosti s Čiernou Horou a Srbskom, Fóra občianskej spoločnosti západného Balkánu a konferencií občianskej spoločnosti na vysokej úrovni organizovaných pred samitmi EÚ a krajín západného Balkánu – aj naďalej tlmočiť názory občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu a pôsobiť ako sprostredkovateľ vo vzťahu k inštitúciám EÚ a vládam týchto krajín. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EHSV nesmierne oceňuje uznesenie Európskeho parlamentu prijaté 24. októbra 2019 a potvrdzuje, že je plne odhodlaný podporovať Európsky parlament a novú Európsku komisiu s cieľom posilniť politiku rozširovania EÚ a zdokonaliť súbor nástrojov EÚ na spoluprácu s krajinami západného Balkánu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | EHSV dôrazne vyzýva všetky zainteresované strany, aby podnikli všetky potrebné kroky na to, aby Európska rada pred samitom EÚ – západný Balkán, ktorý sa uskutoční v máji 2020 v Záhrebe, jednomyseľne prijala kladné rozhodnutie. Zároveň žiada nadchádzajúce chorvátske predsedníctvo Rady EÚ, aby na tomto samite poskytlo procesu rozšírenia nový impulz. |
| --- | --- |

13.

V Bruseli 31. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Závery Rady z júna 2018.

1

(2)  7. fórum občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu: záverečné vyhlásenie https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf

3

---

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/17

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Blockchain a jednotný trh EÚ: čo ďalej?

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 47/03)

Spravodajkyňa: Ariane RODERT

Pomocný spravodajca: Gonçalo LOBO XAVIER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/1/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21.2.2019

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Toto stanovisko sa zameriava na blockchain ako na technológiu. Jej využívanie sa vo viacerých odvetviach spoločnosti môže prejaviť ako pozitívna transformačná sila, ktorá so sebou prináša hodnoty, ako sú dôvera a transparentnosť, demokracia a bezpečnosť. Napokon môže pomôcť novo koncipovať sociálno-ekonomické modely, a tým podporiť spoločenskú inováciu potrebnú na riešenie súčasných spoločenských problémov. Keďže sa však o otázke kryptomien vo veľkej miere diskutuje, EHSV by mal v blízkej budúcnosti preskúmať tieto nástroje osobitne v súvislosti s rizikom prania špinavých peňazí a/alebo daňových únikov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Spoločnosť už pociťuje prínosy používania technológie blockchainu. Pomáha pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, posilňuje postavenie občanov, podporuje podnikanie a inovácie, zlepšuje mobilitu a cezhraničné príležitosti pre podniky, a tiež posilňuje transparentnosť pre spotrebiteľov. Okrem toho ju možno využiť na obmedzenie daňových únikov a korupcie a na rozvoj súkromných, ako aj verejných služieb. Stále však ešte treba riešiť niekoľko problémov, a to predovšetkým naliehavú otázku právnej jasnosti a istoty, ako aj ochrany súkromia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Napriek tomu, že sa inštitúcie EÚ do istej miery zaoberali technológiou blockchainu, naďalej je potrebný jednotný prístup EÚ. Vzhľadom na svoje doterajšie výsledky má EÚ jedinečnú príležitosť udržať si vedúce postavenie na svetovom trhu, musí však bezodkladne prijať opatrenia na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV preto vyzýva Európsku komisiu, aby zaviedla komplexnú iniciatívu týkajúcu sa technológie blockchainu, ktorou by sa stanovil spoločný prístup a vízia EÚ a ktorej ťažiskom bude dosiahnuť hlavné ciele udržateľného rozvoja. Navyše by ju mal doplniť akčný plán, na základe ktorého by sa Európa stala vzorom pre celý svet, pokiaľ ide o technológiu blockchainu. Existujúce európske partnerstvo v oblasti technológie blockchainu a Monitorovacie stredisko a fórum EÚ pre technológiu blockchainu by sa mali posilniť vytvorením platformy zainteresovaných strán v oblasti technológie blockchainu v EÚ, ktorá by spájala zástupcov inštitúcií EÚ vrátane EHSV a Výboru regiónov, priemyslu, spotrebiteľov, členských štátov, akademickej obce atď., s cieľom vytvoriť priestor na spoločné vzdelávanie a budovanie kapacít, vytvoriť sieť sietí a umožniť vzájomnú výmenu osvedčených postupov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa môže aktívne podieľať na prevádzkovaní takejto „platformy“ a zabezpečovať transparentnosť, inkluzívnosť, spoluprácu a zapájať organizovanú občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

| 2.1. | Technológie blockchainu a distribuovanej databázy transakcií (DLT) majú potenciál zmeniť našu spoločnosť. Technológia blockchainu je matematická štruktúra na ukladanie údajov spôsobom, ktorý obmedzuje poškodenie a falšovanie údajov. Táto technológia poskytuje nový spôsob vytvorenia dostatočnej dôvery na bezpečnú výmenu niečoho hodnotného. Technológia blockchainu sa považuje za novú, transformačnejšiu fázu internetovej éry, treba však mať na zreteli, že je to len jedna z mnohých nových technologických príležitostí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Toto stanovisko sa zameriava na blockchain ako na technológiu, ktorú možno uplatniť v rámci celej škály oblastí a priemyselných odvetví, ako sú energetika, finančníctvo, potraviny a poľnohospodárstvo, medicína a zdravotníctvo, voľby a správa vecí verejných. Toto je ťažiskom stanoviska, najmä vo vzťahu k jednotnému trhu EÚ. Technológia blockchainu, ak sa správne využíva, dokáže zmeniť koncepcie ako hospodárska súťaž či správa vecí verejných, a tým riešiť spoločenské výzvy a premeny. Keďže sa však o otázke kryptomien vo veľkej miere diskutuje, EHSV by mal v blízkej budúcnosti preskúmať tieto nástroje osobitne v súvislosti s rizikom prania špinavých peňazí a/alebo daňových únikov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V nedávnom stanovisku EHSV Blockchain a technológia distribuovanej databázy transakcií (Distributed Ledger Technology – DLT) ako ideálna infraštruktúra sociálneho hospodárstva (1) sa uvádza, že blockchain je „súčasne kódom, t. j. komunikačným protokolom, aj verejnou databázou, v ktorej sú všetky transakcie uskutočnené medzi účastníkmi siete „zaznamenané“ s vysokým stupňom transparentnosti a nemenným spôsobom podľa postupného poradia“. Túto definíciu dopĺňa postoj Európskej komisie, podľa ktorej je technológia blockchainu technológiou na podporu dôvery používateľov. Umožňuje výmenu online informácií, dohodu transakcií a ich zaznamenávanie overiteľným, bezpečným a trvalým spôsobom (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Inštitúcie EÚ už podnikli určité kroky na podporu rozvoja technológie blockchainu. V roku 2017 výskumná služba Európskeho parlamentu (EPRS) uverejnila správu Ako nám technológia blockchainu môže zmeniť život (3), pričom Európska komisia v roku 2018 uviedla do činnosti Monitorovacie stredisko a fórum EÚ pre technológiu blockchainu (4). Má sa tým urýchliť inovácia a rozvoj technológie blockchainu s cieľom zachovať vedúce postavenie Európy v rámci tejto novej transformačnej technológie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dôležitým míľnikom bol apríl 2018, keď Európska komisia spolu s 21 členskými štátmi a Nórskom podpísali vyhlásenie o vytvorení európskeho partnerstva v oblasti technológie blockchainu a dohodli sa na spolupráci na vytvorení európskej infraštruktúry služieb v oblasti technológie blockchainu (5). Cieľom je podporovať cezhraničné digitálne verejné služby s najvyšším štandardom bezpečnosti a súkromia Odvtedy sa k tomuto partnerstvu pripojilo 27 členských štátov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V roku 2018 Európsky parlament prijal nelegislatívne uznesenie (6) o technológiách blockchainu a distribuovanej databázy transakcií, v ktorom zdôraznil príležitosť EÚ stať sa „svetovým lídrom“ a „dôveryhodným aktérom“ pri formovaní rozvoja trhu v celosvetovom meradle a vo všetkých sektoroch, pričom konštatoval, že pokiaľ ide o rozvoj technológie blockchainu a aplikácií, EÚ je momentálne na špičke pred USA a Čínou (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Technológia blockchainu – príležitosti pre jednotný trh a EÚ

| 3.1. | Aj keď je technológia blockchainu relatívne novým javom, v rámci jednotného trhu sa už objavujú významné príležitosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Technológia blockchainu prispieva k dosahovaniu cieľov udržateľného rozvoja. Zároveň poskytuje dôveru, otvorenosť a transparentnosť, ktoré sú súčasťou jej formy existencie a hodnotových propozícií (8), čo sa zdôrazňuje aj v kontexte dosahovania cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Niektorými príkladmi sú (10):






  — | cieľ 1 „žiadna chudoba“ a používanie kryptomien populáciou, ktorá nemá zriadený bankový účet, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

cieľ 1 „žiadna chudoba“ a používanie kryptomien populáciou, ktorá nemá zriadený bankový účet,

| — | cieľ 3 „dobré zdravie a blahobyt“ a možnosť bezpečnejšieho a účinnejšieho spoločného využívania a sprostredkovania zdravotných záznamov pacientov, a |
| --- | --- |

—

cieľ 3 „dobré zdravie a blahobyt“ a možnosť bezpečnejšieho a účinnejšieho spoločného využívania a sprostredkovania zdravotných záznamov pacientov, a

| — | ciele 12, 14, 15 týkajúce sa „zodpovednej výroby a spotreby“, kde môže technológia blockchainu zaručiť pôvod tovaru v rámci dodávateľských reťazcov. |
| --- | --- |

—

ciele 12, 14, 15 týkajúce sa „zodpovednej výroby a spotreby“, kde môže technológia blockchainu zaručiť pôvod tovaru v rámci dodávateľských reťazcov.

Technológia blockchainu okrem toho prispieva k niekoľkým ďalším cieľom udržateľného rozvoja, ako sú rovnaké príležitosti, ľudské práva týkajúce sa osobných údajov, dôstojná práca a hospodársky rast, demokratická účasť atď.

| 3.4. | Posilňovanie postavenia občanov. Technológiou blockchainu sa môže potenciálne preniesť vláda nad informáciami späť do rúk ľuďom, ktorí ich vlastnia. Transparentným zdieľaním údajov a znížením potreby sprostredkovateľov môže technológia blockchainu posilniť postavenie aktérov, ktorí boli predtým vo vzťahu k centralizovaným subjektom v zraniteľnom postavení. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podpora podnikania a inovácií. Vďaka spolupráci a konsenzuálnemu spôsobu fungovania sa objavujú inovatívne riešenia a nové podniky založené na hospodárskej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. Inkluzívnosť umožnená technológiou blockchainu ponúka základňu pre platformové hospodárstvo a ďalšie nové podnikateľské modely, a ako už EHSV preskúmal, sociálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zlepšovanie mobility a cezhraničných príležitostí pre podniky a zároveň ochrana spotrebiteľov:minimalizáciou prekážok obchodu v EÚ a na celom svete a súčasným zaručením bezpečnosti a ochrany, pokiaľ ide o platby a transakcie v procese výmeny. Tým sa zlepšia trhové podmienky a prístup k tovaru a službám v EÚ a zároveň sa chráni súkromie spotrebiteľa, dôvernosť informácií a ich výmena (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podpora jednotnej digitálnej brány. Jednotnou digitálnou bránou sa zavádza zásada „jedenkrát a dosť“, čo znamená, že akékoľvek údaje možno do platformy zadať iba raz. Rozvoj európskej infraštruktúry služieb v oblasti technológie blockchainu, ktorý je podmienený uplatňovaním zásady „jedenkrát a dosť“, môže teda slúžiť ako nástroj a prostriedok na vytvorenie účinného, odolného a udržateľného jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rozvoj verejných a súkromných služieb v oblasti technológie blockchainu prináša obrovské pozitívne účinky v rámci digitálnej transformácie hospodárstva EÚ a spoločnosti ako celku. V rámci európskej infraštruktúry blockchainu sa už pripravujú štyri prípady použitia (12). Ide o: notárke osvedčenie a overenie, diplomy, európsku nezávislú totožnosť, zdaňovanie a spoločné využívanie dôveryhodných údajov. Na úrovni členských štátov sa získavajú hospodárske výhody prostredníctvom priameho prístupu na trhy s nulovými alebo minimálnymi sprostredkovateľskými nákladmi, čím sa prenáša skutočná hodnota na spotrebiteľov. Tú možno zvyšovať zabezpečením vysokej úrovne bezpečnosti a ochrany spotrebiteľa prostredníctvom sledovateľnosti technológie blockchainu, ako aj participatívnou výrobou tovaru a poskytovaním služieb. Hlasovacie systémy založené na technológii blockchainu môžu navyše zaistiť bezpečnú registráciu a identifikáciu voličov, a poskytnúť tak spoľahlivý a overiteľný hlasovací systém. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tvorba a overovanie digitálnej identity jednotlivcov a organizácií. Kombináciou decentralizovaných princípov technológie blockchainu, overovania totožnosti a kryptografie možno vytvoriť digitálnu identitu, ktorú možno priradiť ku každej online transakcii. Má to niekoľko potenciálnych výhod pre spotrebiteľov, podniky aj regulačné orgány. Digitálna identita v rámci technológie blockchainu poskytuje možnosť vzájomného uznávania a vykonávania operácií pomocou inteligentného zmluvného kódu, ktorý zároveň zjednodušuje zakladanie podnikov. Tieto digitálne identity a elektronické podpisy sa musia riadiť podľa systému eIDAS a mali by tiež zabezpečovať interoperabilitu a kompatibilitu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zmierňovanie porušovania ochrany osobných údajov. Riziko porušenia ochrany údajov je možné zmierniť alebo sa mu vyhnúť zodpovedným zavedením dátových štruktúr technológie blockchainu. Prispeje sa tým k ochrane citlivých údajov a zároveň sa zaistí bezpečný prenos údajov na ochranu práva jednotlivcov na dôvernosť a súkromie. Jedným zo spôsobov ako to dosiahnuť je nevkladať voľne súkromné údaje do databázy blockchainu. Namiesto toho by sa súkromné údaje mohli ukladať mimo reťazca a sprostredkúvať podľa potreby a v rámci komunikácie typu peer-to-peer. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Podmienkou pre cezhraničnú interoperabilitu a zavedenie technológie blockchainu sú procesy normalizácie. Niektoré z nich už testujú a preskúmavajú regulačné orgány, avšak, ako v prípade všetkých inovácií, normalizačné iniciatívy musia byť v rovnováhe s vytváraním vhodného prostredia, aby sa dali v plnom rozsahu využiť možnosti, ktoré táto technológia prináša. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Malo by sa tiež vyvinúť úsilie na harmonizáciu kryptografických noriem medzi technológiou blockchainu a inými technológiami súvisiacimi so systémom eIDAS (13) s cieľom vytvoriť nové úrovne interoperability medzi súčasnými a budúcimi technologickými modelmi. To by mohlo riešiť aj problematiku rizika, že vzniknú tzv. silá technológie blockchainu. Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO) predložila plán normalizácie na obdobie do roku 2020, ktorý zahŕňa normalizáciu v oblastiach ako terminológia, taxonómia, overovanie totožnosti, interoperabilita, správa, bezpečnosť a ochrana osobných údajov, prípady použitia a inteligentné zmluvy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zlepšovanie transparentnosti prostredníctvom inteligentných zmlúv. Riešenia založené na technológii blockchainu poskytujú transparentnosť prostredníctvom decentralizácie, ktorá umožňuje zúčastneným stranám prezerať a overovať údaje. Príkladom toho sú „inteligentné zmluvy“ (14). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Obmedzenie daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam: Jednotný trh EÚ má potenciál posilniť elektronický obchod a zároveň zabezpečiť minimalizáciu negatívnych externalít sprevádzajúcich súčasný medzinárodný obchod. Systémami na spracovanie daní vychádzajúcimi z technológie blockchainu sa môže zabezpečiť vyššia transparentnosť pre platiteľa aj pre vládu. Prostredníctvom technológie blockchainu sa môžu obmedziť daňové úniky a pranie špinavých peňazí, a to zvýšením zodpovednosti za transakcie a operácie, a teda aj zvýšiť konkurencieschopnosť jednotného trhu EÚ. EK by mohla zadať vypracovanie štúdie o tom, ako môže technológia blockchainu v tejto oblasti pomôcť. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vytváranie nových modelov financovania, ako je kolektívne financovanie, prvotná ponuka kryptomeny alebo tokenov, koncepcie univerzálneho získavania finančných prostriedkov (geograficky a demograficky) prostredníctvom vydávania meny špecifickej pre daný projekt so špeciálnym mechanizmom zhodnotenia. Ide o vyvrcholenie trendu kolektívneho financovania. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Nové koncipovanie sociálno-ekonomických modelov od základu. Skutočnosť, že moc budú mať opäť v rukách jednotlivci, môže obnoviť spoločnosť. Hlavným prínosom technológie blockchainu je vyriešenie problému dôvery medzi jednotlivcami bez účasti tretej strany, no zároveň táto technológia umožňuje vytvárať nové typy riadenia a vzťahov založené na transparentnosti interakcií. Rovnako ako pri každej spoločenskej zmene sa musí dbať na ochranu pred vznikom štruktúr vedúcich k zneužívaniu, pričom sa musí ponechať priestor na experimentovanie, ktoré by mohlo mať pre ľudstvo veľké výhody. Technológia blockchainu a jej siete by okrem toho nemali vytvárať rozkol medzi tými, ktorí ich ovládajú alebo si ich môžu dovoliť, a tými, ktorí k nim majú prístup iba prostredníctvom modelov, ktoré ovládajú veľké spoločnosti. Podpora a posilňovanie organizácií, ako sú družstvá, modelmi otvorenej a demokratickej správy vecí verejných s cieľom rozvíjať podniky technológie blockchainu je kľúčom k úspechu blockchainu v rámci malých a stredných podnikov a menších organizácií. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Technológia blockchainu – niektoré problémy, ktoré treba riešiť

| 4.1. | Ak sa má naplno rozvinúť potenciál technológie blockchainu na jednotnom trhu EÚ a pre európsku spoločnosť, je potrebné riešiť niekoľko otázok, pričom prioritou je súčasná právna neistota. Niekoľko riešení pre pre kryptomeny a ICO existuje, legislatívny rámec však zostáva nejasný, pokiaľ ide o koncepciu systému a oblasti, v ktorých sa technológia blockchainu uplatňuje, čo vytvára fragmentovaný prístup na úrovni členských štátov. Bez spoločnej iniciatívy EÚ v oblasti právnej istoty a jednoznačnosti v celej EÚ budú cezhraničné príležitosti obmedzené. Prípady použitia a regulačné vzory pre určité typy služieb a použitia by mohli byť prvotnou fázou, ktorá umožní porozumieť budúcim právnym požiadavkám. Skúsenosti EÚ s vývojom komplexnej, cezhraničnej regulácie a politiky môžu byť výhodou, pokiaľ ide o reguláciu technológie blockchainu v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zásadný význam má ochrana súkromia. Na riešenie najnaliehavejších problémov s údajmi sa zaviedlo všeobecné nariadenie o ochrane údajov (15). V čase, keď bolo zavedené do praxe všeobecné nariadenie o ochrane údajov, bola technológia blockchainu ešte do veľkej miery neznáma, je teda potrebné prehodnotiť potenciálne napätie medzi všeobecným nariadením o ochrane údajov a technológiou blockchainu. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby sa zaoberala všeobecným nariadením o ochrane údajov a navrhla jeho zmenu a príslušné usmernenia týkajúce sa vzťahu medzi týmto nariadením a technológiou blockchainu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Právnym rozdielom medzi anonymizovanými a pseudonymizovanými údajmi je klasifikácia osobných údajov. Pseudonymné údaje stále umožňujú určitú formu opätovnej identifikácie (aj nepriamej a vzdialenej), zatiaľ čo anonymné údaje nie je možné opätovne identifikovať. Zatiaľ čo pseudonymizácia sa v rámci technológie blockchainu vyžadujúcej povolenie na prístup považuje za riešenie vzťahov podporovaných technológiou blockchainu, anonymizácia je stále regulačnou prekážkou pre širšie použitie technológie blockchainu, ktorá si nevyžaduje povolenie, čo sa dá vyriešiť pomocou opatrení digitálnej identity začlenených do regulačných obmedzení. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mechanizmus konsenzu proof-of-work je veľmi náročný na energiu. S vývojom alternatívneho mechanizmu konsenzu proof-of-stake možno túto dôležitú otázku environmentálnej udržateľnosti vyriešiť. Už existujú riešenia, ktoré sa musia zverejňovať a uplatňovať v plnom rozsahu (16). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ďalšou technickou výzvou je interoperabilita s rôznymi platformami technológie blockchainu. Rôzne technológie blockchainu nemusia byť kompatibilné z dôvodu rizika pre zainteresované strany, ktoré si potrebujú vymieňať údaje. Ďalším problémom je kompatibilita medzi platformami technológie blockchainu a existujúcimi vládnymi systémami, čo bráni vládam pri prechode z ich existujúcich platforiem na interoperabilitu založenú na technológii blockchainu. Zabezpečenie interoperability by malo byť pre vývojárov technológie blockchainu v blízkej budúcnosti prioritou, aby sa umožnilo jej masové využívanie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Miera využitia technológie blockchainu závisí od jej osvojenia rôznymi formami podnikov, pričom malé a stredné podniky (MSP) predstavujú v rámci EÚ väčšinu. V súčasnosti sú transakčné náklady v mnohých prípadoch príliš vysoké, a preto sú technické a konzultačné služby pre MSP nedosiahnuteľné. Podpora vytvárania nových sietí technológie blockchainu, ako sú družstvá, je kľúčová pre zabezpečenie spravodlivého prístupu pre MSP a ďalšie menšie subjekty, čo následne umožňuje lepšiu demokratickú správu vecí verejných. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ako pri každej prelomovej technológii je potrebné sa zaoberať spoločenskými výzvami. Je nevyhnutné správne informovať širokú verejnosť o prelomových technológiách. Skutočne ovplyvňujú každodenný život ľudí a treba ich dôkladne riešiť, pričom základom by mal byť občiansky a sociálny dialóg. EHSV bude aj naďalej budovať poznatky a poskytovať perspektívy pre organizovanú občiansku spoločnosť o ďalších krokoch vo vývoji technológie blockchainu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Je nevyhnutné úplne pochopiť a prehodnotiť, ako technológia blockchainu ovplyvňuje ochranu a práva spotrebiteľov. Zároveň je nutné objasniť napríklad vzťahy medzi dôvernosťou a súkromím, ktoré sa presadzujú právnymi predpismi (napr. právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov), reguláciou (dôvernosť informácií o klientovi) alebo zmluvou (obchodné tajomstvo). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ako v prípade všetkých nových technológií a všetkých podnikateľských modelov založených na technológii by bolo vhodné a relevantné analyzovať účinky a prípadné vplyvy na pracovné miesta, pracovné podmienky, práva a ochranu pracovníkov, ako aj sociálny dialóg. V analýze by sa mali posúdiť aj účinky na sprostredkovateľské organizácie. Pre odvetvia využívajúce technológiu blockchainu budú čoraz dôležitejšie zručnosti STEM. Vzhľadom na nedostatočnú všeobecnú informovanosť o fungovaní a možných obmedzeniach technológie blockchainu EHSV vyzýva na celoživotné vzdelávanie, ktoré umožní ľuďom získavať zručnosti, rekvalifikovať sa a zvyšovať si kvalifikáciu s cieľom lepšie využívať príležitosti a výzvy, ktoré technológia blockchainu prináša. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Ďalší postup

| 5.1. | Napriek tomu, že inštitúcie EÚ sa technológiou blockchainu do istej miery zaoberali, komplexný a spoločný prístup EÚ aj naďalej chýba. Vzhľadom na svoje doterajšie výsledky má EÚ jedinečnú príležitosť udržať si vedúce postavenie na svetovom trhu, no iba v prípade, že prijme potrebné opatrenia. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Rozvoj technológie blockchainu je v jednotlivých členských štátoch ešte stále veľmi nejednotný. EHSV preto naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ, aby zabezpečili jednoznačnosť a zaviedli spoločný prístup EÚ, aby sa potenciál technológie blockchainu v rámci Európy využil v plnej miere. Prvým krokom je, aby Európska komisia zaviedla komunikáciu pre európsky rozvoj technológií blockchainu a distribuovanej databázy transakcií založených na zásadách technológie blockchainu (17), aby vyjadrila svoju politickú vôľu, osvojila si túto technológiu a stanovila víziu a akčný plán, aby tak vzniklo vhodné prostredie. Túto iniciatívu by malo doplniť opätovné ustanovenie medziskupiny Európskeho parlamentu pre digitalizáciu, ktorá by sa mala zaoberať otázkami technológie blockchainu a distribuovanej databázy transakcií. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Spoločná vízia EÚ by sa napríklad mohla zamerať na to, aby sa Európa stala svetovým pilotným kontinentom založeným na technológii blockchainu, čím by sa zabezpečilo, že EÚ zostane konkurencieschopná a zároveň bude rozvíjať svoj vlastný prístup k digitalizácii, ktorého ťažiskom je dosiahnuť hlavné ciele udržateľného rozvoja a ktorý je podporovaný pilotnými iniciatívami verejného sektora a programami na úrovni členských štátov a EÚ. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Po súčasnom európskom partnerstve pre technológiu blockchainu a Monitorovacom stredisku a fóre EÚ pre technológiu blockchainu nadišiel čas túto iniciatívu rozšíriť, a to vytvorením platformy zainteresovaných strán v oblasti technológie blockchainu v EÚ, ktorá by spájala predstaviteľov inštitúcií EÚ vrátane EHSV a Výboru regiónov, priemyslu, spotrebiteľov, občianskej spoločnosti, členských štátov, členov akademickej obce atď. K tejto platforme by mali mať navyše prístup všetci občania EÚ, aby mohli spolupracovať a zúčastňovať sa na projekte technológie blockchainu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Táto platforma by poskytla priestor na spoločné vzdelávanie a budovanie kapacít, no zároveň by spájala zainteresované strany, pretože by fungovala ako sieť sietí, zabezpečovala by miesto na stretnutia a umožňovala výmenu osvedčených postupov. EHSV má vhodné postavenie a potrebné skúsenosti na to, aby sa mohol aktívne podieľať na prevádzkovaní takejto „platformy“ s cieľom zabezpečovať transparentnosť, inkluzívnosť, spoluprácu a účasť organizovanej občianskej spoločnosti, a to na základe podobných existujúcich iniciatív (18). |
| --- | --- |

5.5.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10. 2019, s. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf.

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_SK.html.

6

(7)  Len v roku 2018 predstavoval fond ICO (prvotná ponuka kryptomeny) v Európe približne 4,1 miliardy USD, čo predstavuje takmer dvojnásobok 2,3 miliárd USD získaných doposiaľ v Ázii a výrazne väčší objem ako 2,6 miliardy USD získaných v USA. https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales.

7

(8)  Sociálne hodnotové propozície technológie blockchainu sa týkajú nezávislej totožnosti (autentifikácia, autorizácia), dôvery a transparentnosti, demokracie, nemennosti a koncepcie bez sprostredkovateľa.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/.

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blockchain in trade facilitation: sectoral challenges and examples, http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf.

10

(11)  Dôvernosť sa týka ochrany údajov, k výmene ktorých dochádza medzi subjektom (t. j. jednotlivcom alebo organizáciou) a oprávnenou stranou, pred neoprávnenými tretími stranami. Ochrana súkromia súvisí s ochranu pred neoprávneným vniknutím do osobnej identity a osobných transakcií.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI.

12

(13)  Ako sú elektronické podpisy a časové pečiatky využitím súčasných krížovo kompatibilných kryptografických algoritmov.

13

(14)  Ide o zmluvy o automatickom vykonávaní uložené v databáze blockchainu, nad ktorými nikto nemá kontrolu, a preto sú hodnoverné. Príkladom sú zúčtovanie a vyrovnanie, darčekové/vernostné kupóny, elektronické zdravotné záznamy, prideľovanie tantiém, pôvod výrobku, transakcie typu peer-to-peer, pôžičky, poistenia, energetické kredity a hlasovanie.

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1) ( https://gdpr-info.eu/).

15

(16)  www.tolar.io ako príklad blockchainu s nízkou spotrebou energie.

16

(17)  Princípy technológie blockchainu sú: nezávislá totožnosť – autentifikácia, autorizácia, sledovateľnosť, dôvera, nemennosť, demokracia a absencia sprostredkovania.

17

(18)  Európska platforma pre obehové hospodárstvo je napríklad spoločnou iniciatívou vedenou v spolupráci s Komisiou, pričom výbor je tiež aktívny v expertnej skupine na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu (AI HLEG) a v rámci expertnej skupiny Komisie pre sociálne podnikanie (GECES).

18

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/23

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie inkluzívneho sektorového prechodu na digitalizovaný železničný priemysel

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 47/04)

Spravodajca: Alberto Mazzola

Pomocný spravodajca: Guy Greivelding

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v CCMI | 2.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 202/0/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21.2.2019

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v CCMI

2.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

202/0/5

1.   Odporúčania

| 1.1. | Digitalizácia pomáha zefektívniť a spohodlniť osobnú i nákladnú železničnú dopravu, ale zároveň vystavuje železničné systémy rizikám v oblasti kybernetickej bezpečnosti. EHSV preto odporúča intenzívnejšiu spoluprácu medzi agentúrami ENISA a ERA. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že zavedenie ERTMS, ústredného prvku digitálnej stratégie EÚ v oblasti železničnej dopravy, by sa malo radikálne urýchliť. Požadované investície vo výške viac ako 100 miliárd EUR sa vykonajú prostredníctvom špecializovanej iniciatívy Komisie so silným rozpočtovým záväzkom EÚ, konkrétnou podporou členských štátov a značným súkromným kapitálom (InvestEU). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV nabáda k tomu, aby železničné systémy spolu s ostatnými druhmi verejnej dopravy vyvinuli komplexný a interoperabilný rámec pre mobilitu ako službu (MaaS), ktorá zabezpečí cenovú dostupnosť a dostupnosť mobility a verejnej dopravy pre všetkých občanov ako služby všeobecného záujmu a aby sa tiež usilovali o otvorený, bezprostredne uplatniteľný IT rámec pre distribúciu multimodálnych cestovných lístkov v Európe. Železničná doprava by mohla byť základom rozvoja aspektu mobility európskej digitálnej identity. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzýva ETF, CER a EIM, aby v rámci sociálneho dialógu EÚ nastolili aktívny transparentný dialóg napr. formou „digitálnej cestovnej mapy“ a začali spoločné iniciatívy s cieľom identifikovať a predvídať vplyv automatizácie a digitalizácie a zachovať vysokú úroveň zamestnanosti a sociálnych záruk v rámci sociálne spravodlivej transformácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada, aby sa vytvoril železničný regulačný orgán EÚ, ktorý by sprevádzal rozvoj jednotného železničného trhu EÚ, ktorý by sa vzťahoval aj na digitálne aspekty. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

Európsky systém mobility a dopravy v súčasnosti prechádza na oveľa ekologickejší a digitalizovanejší systém.

Logistické reťazce sa zmenia, postupne ako nová technológia zabezpečí ľahšiu digitálnu integráciu rôznych druhov dopravy, hustejšiu výmenu informácií o premávke a sledovaní, ľahší prístup k službám a informáciám pre cestujúcich, efektívnejšie využívanie kapacity infraštruktúry a vyšší stupeň predvídateľnosti, pokiaľ ide o načasovanie.

Digitalizácia tiež zvýši množstvo údajov, ktoré majú železničné podniky k dispozícii: použitie týchto údajov v plnom súlade s pravidlami ochrany súkromia a vlastníctva údajov bude vytvárať príležitosti pre nové podnikateľské iniciatívy.

3.   Potreba zabezpečiť prechod železníc na digitalizáciu

3.1.   
  Železničná doprava ako súčasť digitálnej jednotnej Európy

Prepojenosť je základom, ktorý umožňuje v plnom rozsahu realizovať európsky jednotný digitálny trh a digitalizáciu železníc.

Na zabezpečenie spoľahlivých informácií, ako sú cestovné poriadky, dostupnosť cestovných lístkov, cestovné plánovače, údaje z terminálov nákladnej dopravy, atď., sa vyžaduje vysoká úroveň prepojenosti. Ide o silné očakávanie zákazníkov a zamestnancov a prospešný nástroj pre zamestnancov, čím sa zlepšuje kvalita služieb a údržby.

Ďalšia digitalizácia železníc sa opiera o dobrú spoluprácu medzi železnicami, ako aj so subjektmi v oblasti telekomunikácií. Nové siete 5G ponúknu železniciam skvelú príležitosť tým, že umožnia okrem iného internet vecí a lepšie informovanie v reálnom čase.

Železnica by mohla byť osou rozvoja aspektu mobility európskej digitálnej identity prostredníctvom regulačného prostredia, ktoré podnecuje hospodársku súťaž a inovácie a občanom a podnikom poskytuje dôveru a uvedomenie si výhod digitálnych technológií pre občanov, spotrebiteľov, podniky a pracovníkov, a to vrátane všetkých týchto aplikácií v jednej „elektronickej osobe“ (1).

3.2.   
  Nové špecifické produkty a IT

Zavedenie systému ERTMS (európsky systém riadenia železničnej dopravy) by malo byť ústredným prvkom technickej stratégie EÚ, aby sa mohli skonkretizovať jej výhody (napr. technická a prevádzková harmonizácia, zvýšená kapacita siete, vyššia bezpečnosť a spoľahlivosť, nižšie náklady na údržbu). Za posledných 20 rokov bolo týmto systémom vybavených menej ako 10 % základnej siete TEN-T. Tempo zavádzania by sa malo zrýchliť, bez toho, aby sa zanedbala dostupnosť regionálnej železničnej siete.

Okrem toho by na popredných miestach programu mal byť rozvoj technického a právneho rámca, ktorý bude plne rešpektovať sociálny dialóg, na zvýšenie úrovne automatickej prevádzky vlakov, zlepšenie dátového pripojenia pozdĺž vlakových trás aj s technológiou 5G, ako aj ďalší digitálny vývoj týkajúci sa železníc.

3.2.1.   Interné železničné procesy

3.2.1.1.   Príležitosti: väčšia kapacita infraštruktúry, údržba a predvídavá údržba, zníženie nákladov, automatická prevádzka vlakov, bezpečnosť, krízový manažment

Kontrolné, riadiace a komunikačné systémy by sa nemali obmedzovať len na prispievanie ku kontrole a k bezpečnému oddeľovaniu vlakov, ale mali by sa stať flexibilným, inteligentným systémom riadenia dopravy a podpory rozhodovania v reálnom čase.

Súčasné systémy nedostatočne využívajú nové technológie a postupy vrátane využívania technológií na určovanie polohy pomocou satelitov, vysokorýchlostných, vysokokapacitných dátových a hlasových komunikačných systémov (Wi-Fi, 4G/LTE, 5G) a automatizácie, ako aj inovatívnych systémov na zber, spracovanie a komunikáciu údajov v reálnom čase. Tie majú potenciál výrazne zlepšiť dopravu, čím sa dosiahne lepšia kapacita, zníži sa spotreba elektrickej energie a emisie uhlíka, znížia sa prevádzkové náklady, zvýši sa bezpečnosť vrátane priecestí prostredníctvom K-IDS a ochrana, ako aj poskytovanie dostupných, spoľahlivých a zrozumiteľných informácií zákazníkom. Údržba na základe podmienok založená na senzoroch a digitálnej technológii výrazne zlepší účinnosť, spoľahlivosť a odolnosť systému, či už ide o infraštruktúru alebo železničné koľajové vozidlá.

3.2.1.2.   Hrozby: bezpečnosť a kybernetická bezpečnosť

Digitalizácia pomáha zefektívniť a spohodlniť železničnú dopravu, ale zároveň vystavuje železničné systémy rizikám v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Prijatie potrebných opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti a pripravenosť na riešenie kybernetických útokov vrátane veľkých podujatí predstavujú pre celý železničný sektor významné výzvy.

„Zosúladený výklad pravidiel kybernetickej bezpečnosti, ako aj vzájomné uznávanie zo strany členských štátov ... že certifikačný rámec a systémy certifikácie ... by mohli predstavovať spoločný základ .... odvetvové agentúry ... ERA ... by mali byť do tohto procesu zapojené a v niektorých prípadoch by, so súhlasom ENISA v záujme koherentnosti, mohli byť poverené vypracovaním systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti. V spolupráci s CEN, Cenelec alebo ETSI by sa mali prijať minimálne európske normy pre bezpečnosť IT. (2)“

3.2.2.   Nové služby

3.2.2.1.   Nové aplikácie pre cestujúcich: e-ticketing (elektronický predaj lístkov), e-booking (elektronické rezervácie), integrovaný predaj cestovných lístkov, predaj lístkov na multimodálnu prepravu, MaaS, digitálne platformy, digitálne stanice

Európske železničné spoločnosti začali spoločný projekt „Full Service Model“ („model kompletných služieb“) spolu s poprednými predajcami lístkov, aby sa zlepšili informácie týkajúce sa ciest a aby sa uľahčil výber vhodného vlaku a intermodálnych ciest, ako aj predaj priamych prepravných dokladov s cieľom vytvoriť otvorený a bezprostredne uplatniteľný IT rámec pre distribúciu železničných lístkov namiesto bilaterálnych IT riešení medzi distribútormi a poskytovateľmi železničných služieb.

V tomto novom kontexte sa mobilitou ako službou (MaaS) rozumie posun od dopravy prostriedkami v osobnom vlastníctve jednotlivca k riešeniam, v ktorých sa mobilita využíva ako služba. Základnou myšlienkou mobility ako služby je ponúknuť cestujúcim riešenia „od dverí k dverám“ v oblasti mobility vychádzajúce z ich cestovných potrieb a výber, pričom sa zabezpečí cenová dostupnosť a dostupnosť mobility a verejnej dopravy ako služby všeobecného záujmu. MaaS považuje celý dopravný systém za jeden celok a jeho súčasťou musí byť železničná doprava s nízkou mierou emisií.

3.2.2.1.1.   
  Nové problémy: ochrana údajov, súkromie, práva cestujúcich

Legislatívna stabilita je kľúčová, aby sa zabezpečila postupná zmena nevyhnutná v oblasti predaja lístkov. So zreteľom na realistické požiadavky EÚ v nariadení o právach cestujúcich v železničnej preprave je nevyhnutné, aby mali zákazníci k dispozícii prehľadné informácie o predaji priamych prepravných dokladov.

Železnice musia naďalej podporovať prístupnosť nákladovo efektívnym spôsobom. Zbytočné ustanovenia medzi podnikmi prinášajú zbytočnú byrokraciu a mali by sa riešiť na zmluvnom základe, prípadne v príslušnom legislatívnom rámci pre výmenu údajov.

3.2.2.2.   Pre nákladnú dopravu

Železničný sektor prijal pri príležitosti Dní TEN-T v roku 2016 v Rotterdame spoločné vyhlásenie s názvom „Vyhlásenie odvetvia“, v ktorom načrtol kroky, ktoré sa majú podniknúť na zlepšenie medzinárodnej železničnej nákladnej dopravy v Európe. Na základe tohto vyhlásenia sa určilo desať prioritných opatrení vrátane sledovania polohy vlakov a predpokladaného času príchodu a uľahčenia konkrétnej implementácie ERTMS. Okrem toho 2. decembra 2015 európski sociálni partneri v odvetví železničnej dopravy podpísali vyhlásenie o železničnej nákladnej doprave s návrhmi na zlepšenie železničnej nákladnej dopravy.

Testovanie automatického brzdenia umožní významné zvýšenie efektívnosti činností pri zostavovaní vlakov. Zaručí sa aj ochrana obchodných údajov o nákladnej doprave.

3.3.   
  Financovanie prechodu na digitálne technológie a výskum a inovácie

3.3.1.   Financovanie digitalizácie železníc: Digitálna Európa, Nástroj na prepájanie Európy, InvestEU, národné programy

Mala by sa zaručiť primeraná podpora z fondov EÚ a vnútroštátnych fondov pre všetky časti systému železníc a na dokončenie efektívnej európskej železničnej siete.

Nástroj na prepájanie Európy musí pokračovať a po roku 2020 by sa mal zintenzívniť. Treba zdôrazniť, ako by sa mal NPE zamerať na otázky digitalizácie, ako sú traťový a vozidlový ERTMS. Zavedenie ERTMS do siete TEN-T s digitálnymi prepojeniami si vyžaduje viac ako 100 miliárd EUR. Takéto investície sa môžu podporovať iba prostredníctvom špecializovanej iniciatívy so silným rozpočtovým záväzkom EÚ, ktorý sa doplní konkrétnou podporou zo strany členských štátov a súkromného kapitálu (InvestEU). Výbor sa domnieva, že na mobilizáciu potrebných zdrojov je potrebné posilniť proaktívnu úlohu Komisie a vytvoriť regulačný rámec. Z NPE II by sa mali financovať aj cezhraničné železničné koridory 5G s cieľom zlepšiť prepojenosť.

3.3.2.   Shift2Rail a Shift2Rail 2

Potrebná je tiež podpora EÚ inováciám v železničnom sektore, najmä pokiaľ ide o pokračovanie úspešného spoločného podniku Shift2Rail. Budúce európske inštitucionalizované partnerstvo by malo mať vyšší rozpočet a malo by mať možnosť spoľahnúť sa na lepší a zjednodušený systém riadenia, ktorý viac zohľadňuje potreby prevádzkovateľov železníc a ich zákazníkov a je naďalej schopný spustiť celý ekosystém železničnej inovácie vo všetkých členských štátoch. Financovanie výskumu v oblasti digitálnych inovácií musí zahŕňať seriózne financovanie výskumu súvisiaceho hodnotenia sociálneho vplyvu a opatrení na uľahčenie spravodlivej transformácie.

4.   Potreba zabezpečiť, aby bol tento prechod inkluzívny

4.1.   
  Pre zamestnancov

Očakáva sa, že zavedenie digitálnych technológií v železničnom prostredí prinesie zvýšenie efektívnosti a produktivity, čo bude prospešné pre konkurencieschopnosť odvetvia a zároveň bude vyžadovať kvalitatívne a kvantitatívne zmeny pracovných miest a organizácie práce v železničnej doprave.

Táto zmena už prebieha a železničné spoločnosti musia včas a inkluzívnym spôsobom pripraviť a riadiť zmeny, ktoré majú vplyv na ich pracovnú silu, aby ostali kvalitnými a atraktívnymi zamestnávateľmi.

Dôjde k zásadným zmenám v povahe práce a dopyte po zručnostiach. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa uvedené štrukturálne zmeny riešili podporovaním spravodlivého a hladkého prechodu a riešením nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily spolu s náležitým monitorovacím procesom.

Nemal by sa podceňovať vplyv na zdravie železničných pracovníkov vrátane spôsobovania duševnej záťaže, ktorá by mohla viesť k chorobám a vyvolať napätie v súkromnom živote ľudí.

Zabezpečenie inkluzívneho prechodu znamená riadenie zmeny sociálne zodpovedným spôsobom, počnúc otvoreným a transparentným dialógom so zamestnancami a ich zástupcami. Takýto dialóg by mal pomôcť pri riešení prípadných obáv spojených s digitalizáciou a zabezpečiť potrebné zapojenie zamestnancov počas celej zmeny.

Pri zavádzaní digitalizácie by sa malo postupovať čo najobozretnejšie, aby sa zabránilo rušivým zmenám a sociálnym nepokojom. Je absolútne nevyhnutné, aby sa európski sociálni partneri – ETF (Európska federácia pracovníkov v doprave), CER (Spoločenstvo európskych železničných a infraštruktúrnych spoločností) a EIM (Európska asociácia manažérov železničnej infraštruktúry) – stretávali v rámci odvetvového sociálneho dialógu EÚ o železniciach a rozhodovali o spoločných projektoch s cieľom lepšie identifikovať a predvídať vplyv automatizácie a digitalizácie, aby sa zachovala vysoká úroveň zamestnanosti a sociálnych záruk v rámci sociálne spravodlivej transformácie.

Európski a vnútroštátni tvorcovia politiky a sociálni partneri by mali vytvoriť koordinované fungovanie medzi Európskym sociálnym dialógom a vnútroštátnymi rokovaniami, ktoré sa zaoberajú pracovnými a sociálnymi dôsledkami procesu digitalizácie integrovaného európskeho železničného systému.

Na vnútroštátnej úrovni musia železničné spoločnosti spolu so zástupcami zamestnancov v počiatočnom štádiu vypracovať určitý „digitálny plán“ a poskytnúť zástupcom zamestnancov školenie o identifikácii digitálnych procesov a ovplyvňujúcich faktoroch.

Okrem toho je potrebné rokovať o dohodách o kolektívnom vyjednávaní so zástupcami zamestnancov na vnútroštátnej úrovni o:

| — | právach na konzultácie, účasť a kolektívne zastúpenie pred zavedením nových technológií, |
| --- | --- |

—

právach na konzultácie, účasť a kolektívne zastúpenie pred zavedením nových technológií,

| — | vymedzení a podmienkach alternatívnych činností/zamestnania, rekvalifikácie a kvalifikácie, |
| --- | --- |

—

vymedzení a podmienkach alternatívnych činností/zamestnania, rekvalifikácie a kvalifikácie,

| — | zdraví a bezpečnosti na pracovisku, práve na odpojenie, ochrane údajov zamestnancov (proti trvalému monitorovaniu), |
| --- | --- |

—

zdraví a bezpečnosti na pracovisku, práve na odpojenie, ochrane údajov zamestnancov (proti trvalému monitorovaniu),

| — | kratšom pracovnom čase a/alebo (pružnom) rozvrhnutí pracovného času. |
| --- | --- |

—

kratšom pracovnom čase a/alebo (pružnom) rozvrhnutí pracovného času.

Bezpečnosť premávky, ako aj bezpečnosť cestujúcich a zamestnancov nemožno zaručiť iba digitálnymi a automatizovanými systémami, nevyhnutná je aj prítomnosť ľudí.

Kľúčom k riešeniu tejto výzvy je zamerať sa na zmeny v profesii podporované celoživotným vzdelávaním a investíciami do zamestnateľnosti zamestnancov, aby sa zabránilo prepúšťaniu ľudí. V prípade železníc sú dvomi dôležitými výzvami nevyvážená veková pyramída pracovníkov a problémy s náborom, najmä medzi mladými ľuďmi a ženami. V dôsledku toho sa železničné spoločnosti musia postarať o schopnosť starších pracovníkov zotrvať v rýchlo sa meniacich zamestnaniach, aby sa zabezpečil prenos základných vedomostí z jednej generácie na druhú a aby sa rozšírila ich náborová základňa.

Z hľadiska vnútroštátnych a celoeurópskych systémov možno nerovnováhu pracovných síl zmierniť alebo jej dokonca zabrániť dobrým dialógom a spoluprácou medzi vzdelávacím sektorom a podnikmi s cieľom pripraviť „pracovnú silu budúcnosti“ prostredníctvom odbornej prípravy a rekvalifikácie zamestnancov a školiteľov s digitálnymi zručnosťami

Ako bolo uvedené, národné vzdelávacie systémy – najmä odborné vzdelávanie – zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby budúca pracovná sila mala správne zručnosti. Odporúča sa vytvorenie sektorových rád pre zručnosti.

4.2.   
  Cestujúci: starší ľudia, ktorí majú prístup k službám s intenzívnym využívaním informačných technológií, ľudia so zdravotným postihnutím, vidiecke oblasti atď.

| 4.2.1. | Digitalizácia ponúkne viac príležitostí ďalej znížiť vplyv nášho dopravného systému na životné prostredie a zefektívniť mobilitu. Čoraz väčšie prepojenie by malo uľahčiť aj možnosti „mobility ako služby“ a multimodality. Vidiecke oblasti by z toho mali úžitok len vtedy, ak sa na ne budú vzťahovať potrebné investície. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Keďže železničná doprava je službou, je dôležité, aby sa aj občianska spoločnosť, združenia spotrebiteľov, environmentálne združenia, organizácie zdravotne postihnutých, združenia podporujúce spravodlivú mobilitu a združenia zastupujúce staršie osoby mohli stať partnermi pri vykonávaní digitalizácie železničného sektora. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV sa domnieva, že na využitie hospodárskej sily 25 % obyvateľov EÚ v seniorskom veku by sa v záujme rastu nemali seniori považovať za kategóriu občanov žijúcu na okraji bežného života, ale treba uznať ich schopnosti, ako aj ich očakávania a začleniť ich ako hospodárskych a sociálnych aktérov digitálneho veku (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   V kontexte európskeho dátového hospodárstva

| 5.1. | Vývoj nových IT technológií uľahčil zber a využívanie údajov o doprave. Maximalizácia využívania údajov povedie k hospodárskemu rastu, inováciám a významným výhodám pre železničný sektor, jeho zákazníkov a európske hospodárstvo, k vytvoreniu a rozvoju interoperabilných a vzájomne prepojených služieb. Je potrebné lepšie preskúmať rôzne aspekty sprístupňovania a spoločného využívania údajov, aby sa vytvorila jednoznačná pridaná hodnota pre železničný sektor a spoločnosť. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Prvým krokom je zabezpečiť interoperabilitu formátov údajov, aby subjekty mohli spolupracovať. Okrem toho by bolo potrebné objasniť vlastníctvo, prístup a používanie rôznych druhov údajov. Úzka spolupráca medzi orgánmi, spotrebiteľskými organizáciami, verejnými a súkromnými prevádzkovateľmi, odbormi, manažérmi infraštruktúry a dodávateľmi bude nevyhnutná na odstránenie prekážok pri spoločnom využívaní údajov v ekosystéme železníc. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Správna analýza veľkých dát následne poskytne informácie o trendoch a požiadavkách, ktoré by mohli pomôcť prepracovať prepravu s väčšou personalizáciou a flexibilitou a pomôcť mestám, aby boli efektívnejšie. Digitalizácia a robotizácia dopravy si vyžadujú primeranú dostupnosť, prístupnosť a voľný pohyb údajov. Zároveň treba zabezpečiť náležitú ochranu údajov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila spravodlivú hospodársku súťaž a možnosť výberu pre spotrebiteľov v oblasti prístupu k údajom. V súčasnosti existujú obavy z úrovne hospodárskej súťaže v dôsledku pokusov získať prístup k údajom cestujúcich. Výzvy sa objavujú aj v oblasti verejnej dopravy, kde bude prístup k údajom (napríklad cestovné poriadky vlakov a poloha v reálnom čase) nevyhnutný pre vytvorenie hladko fungujúcich multimodálnych služieb. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Európska komisia by mala prijať záväzné predpisy s cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásady spravodlivej hospodárskej súťaže bez diskriminácie verejných a súkromných spoločností poskytujúcich podobné služby, ako aj zásady prístupu k údajom o doprave, a to pri plnom dodržiavaní pravidiel ochrany údajov. „Rovnaké podmienky sa musia uplatňovať na verejné a súkromné spoločnosti na základe reciprocity, pokiaľ ide o výmenu informácií a náhradu nákladov (4)“ vrátane digitálnych platforiem. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Európsky železničný dodávateľský priemysel

| 6.1. | „Digitalizácia a robotizácia dopravy poskytujú odvetviam výroby a služieb vrátane MSP nové obchodné možnosti a mohli by byť oblasťou, v ktorej si EÚ vybuduje konkurenčnú výhodu. EHSV preto vyzýva, aby sa vytvorilo priaznivé a stimulujúce podnikateľské prostredie, ktorého súčasťou bude aj otvorenosť voči novým modelom podnikania a podporovanie rozvoja európskych digitálnych platforiem (5).“ |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Cieľom dokumentu UNIFE, európskeho združenia železničných dodávateľov o digitalizácii „Digitálne trendy v železničnom sektore“, je vyjadriť svoj názor na to, ako digitálne transformácie prispejú k dosiahnutiu cieľov európskeho železničného sektora a jeho dodávateľského priemyslu, a to z hľadiska zlepšenia skúseností cestujúcich v železničnej preprave, ako aj z hľadiska optimalizácie logistiky a zvýšenia kapacity prepravy nákladu. Na tento účel bolo identifikovaných päť hlavných oblastí záujmu:






  1. | veľké dáta; |
| --- | --- | --- |

6.2.

1.

veľké dáta;

| 2. | kybernetická bezpečnosť; |
| --- | --- |

2.

kybernetická bezpečnosť;

| 3. | umelá inteligencia; |
| --- | --- |

3.

umelá inteligencia;

| 4. | nové služby mobility; |
| --- | --- |

4.

nové služby mobility;

| 5. | digitalizácia logistických služieb nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

5.

digitalizácia logistických služieb nákladnej dopravy.

7.   Úlohy inštitúcií

7.1.   
  ERA

V záujme rozvoja jednotného európskeho železničného priestoru s cieľom vyhnúť sa fragmentovanému rozvoju telematických aplikácií bola agentúre priznaná významnejšia úloha v oblasti takýchto aplikácií. Na tento účel bola agentúra splnomocnená konať ako systémový orgán pre telematické aplikácie a v rámci tejto funkcie musí udržiavať, monitorovať a riadiť všetky príslušné požiadavky na subsystémy na úrovni EÚ.

7.2.   
  ENISA

Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) je centrom odborných znalostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti v Európe a prispieva k vysokej úrovni bezpečnosti sietí a informácií v rámci EÚ.

Usiluje sa poskytovať rady a riešenia vrátane celoeurópskych cvičení kybernetickej bezpečnosti, národných stratégií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, spolupráce jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov a budovania kapacít, štúdií o bezpečnom prijatí cloudu, riešenia otázok ochrany údajov, technológií na zvyšovanie súkromia a súkromie v nových technológiách, eID a dôveryhodných služieb a identifikácie prostredia kybernetických hrozieb atď. Agentúry ENISA a ERA v týchto záležitostiach musia spolupracovať.

7.3.   
  Európsky hospodársky železničný regulačný orgán

Smernice EÚ ustanovili povinné zriadenie regulačných orgánov v členských štátoch, ktoré sa venujú dohľadu nad hospodárskou súťažou na železničnom trhu. Jednotný európsky železničný priestor, najmä v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej doprav, si okrem toho vyžaduje zvýšené úsilie v kontinentálnom meradle so zriadením európskeho železničného regulačného orgánu.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

2

(3)  Digitálny pilier rastu: e-seniori, potenciál 25 % európskej populácie ( Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 28).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79.

4

(5)  Dôsledky digitalizácie a robotizácie dopravy na tvorbu politík EÚ (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 52).

5

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj – na nikoho nezabudnúť

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 47/05)

Spravodajca: Peter SCHMIDT

Pomocný spravodajca: Lutz RIBBE

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie
  sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 31.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 159/21/16 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

21.2.2019

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

31.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

159/21/16

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja vytvárajú podmienky na zaistenie lepšej a udržateľnejšej budúcnosti pre všetkých. Jadrom cieľov udržateľného rozvoja je záväzok zabezpečiť, aby sa pri prechode na udržateľnú a odolnú cestu na nikoho nezabudlo, a to tak, že sa pozornosť najprv zameria na najviac znevýhodnené skupiny a regióny, a aby sa žiadny cieľ nepovažoval za splnený, pokiaľ nebol splnený pre všetkých. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa nazdáva, že sociálne záujmy by sa mali riešiť v úplnej synergii s environmentálnymi a hospodárskymi záujmami. Implementácia cieľov udržateľného rozvoja v EÚ si vyžaduje spojiť sociálny rozmer udržateľnosti s hospodárskym a environmentálnym, a tak priniesť systémovú zmenu a prekonať uzavretý spôsob myslenia, ktorý prevláda v súčasných stratégiách EÚ. Hodnota definovania opatrení a politík prostredníctvom viacrozmernej optiky Agendy 2030 je nepopierateľná. Riešenie sociálnej otázky bude pri vykonávaní tejto agendy absolútne rozhodujúce. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V porovnaní s environmentálnym alebo hospodárskym rozmerom sa sociálne otázky a regionálna súdržnosť doteraz považovali skôr za samostatné oblasti politiky než za skutočne neoddeliteľnú súčasť politiky udržateľnosti. Sociálny rozmer v komplexnej politike udržateľnosti sa vyznačuje tým, že nielen ďalej rozvíja tradičné sociálne politiky (napríklad lepšie dávky sociálneho zabezpečenia), ale robí viac pre spravodlivosť a účasť na hospodárstve – v prospech ľudí a regiónov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prechod na udržateľné, uhlíkovo neutrálne hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, si vyžaduje zásadné zmeny v našej spoločnosti a ekonomike. Tieto zmeny so sebou prinesú príležitosti, ale aj riziká. Na nikoho nezabudnúť znamená, že všetci členovia spoločnosti, a najmä tí, ktorí sú znevýhodnení, majú skutočnú možnosť chopiť sa príležitostí a sú dobre pripravení na zvládnutie rizík. To si vyžaduje aktívnu politiku. V tejto súvislosti je potrebné venovať osobitnú pozornosť najzraniteľnejším skupinám spoločnosti, ako aj najviac znevýhodneným regiónom a územiam. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na nikoho nezabudnúť znamená najmä opätovne posilniť postavenie čo najväčšieho počtu ľudí, aby zohrávali pozitívnu úlohu ako aktívni občania, zaistiť, aby investície, nový životný štýl, spotrebiteľské návyky a udržateľné technológie boli čo najviac dostupné pre všetkých ľudí, skupiny a regióny v procese transformácie. Transformácia na udržateľnosť nemôže a nesmie byť nariadená „zhora“. Bude úspešná iba vtedy, ak bude vychádzať zo širokej podpory a aktívnej účasti všetkých. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, Európsky parlament, Radu a členské štáty, aby na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a v snahe na nikoho nezabudnúť:






  — | v rámci komplexnej stratégie EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050 vytvorili európsky ekologický a sociálny dohovor, ktorý sa skutočne odkloní od nadmerného využívania prírodných zdrojov a ktorého hlavným cieľom by bolo zvýšenie blahobytu občanov. EHSV s potešením konštatuje, že nová Komisia má v úmysle zaviesť Európsky ekologický dohovor. EHSV však trvá na tom, že dohovor by mal zahŕňať aj sociálny rozmer, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

v rámci komplexnej stratégie EÚ pre udržateľný rozvoj do roku 2050 vytvorili európsky ekologický a sociálny dohovor, ktorý sa skutočne odkloní od nadmerného využívania prírodných zdrojov a ktorého hlavným cieľom by bolo zvýšenie blahobytu občanov. EHSV s potešením konštatuje, že nová Komisia má v úmysle zaviesť Európsky ekologický dohovor. EHSV však trvá na tom, že dohovor by mal zahŕňať aj sociálny rozmer,

| — | systematicky hodnotili potenciálne negatívne aj pozitívne vedľajšie účinky transformácie na európske obyvateľstvo (najmä chudobné a zraniteľné skupiny) a na štrukturálne slabé regióny a lepšie porozumeli medzigeneračným faktorom udržateľnosti a nerovnosti, |
| --- | --- |

—

systematicky hodnotili potenciálne negatívne aj pozitívne vedľajšie účinky transformácie na európske obyvateľstvo (najmä chudobné a zraniteľné skupiny) a na štrukturálne slabé regióny a lepšie porozumeli medzigeneračným faktorom udržateľnosti a nerovnosti,

| — | vytvorili vhodné štruktúry a nástroje riadenia na realizáciu cieľov udržateľného rozvoja a ekologického a sociálneho dohovoru, napr. prostredníctvom využitia európskeho semestra, lepšej regulácie a VFR vrátane kohézneho a sociálneho fondu na podporu transformácie, |
| --- | --- |

—

vytvorili vhodné štruktúry a nástroje riadenia na realizáciu cieľov udržateľného rozvoja a ekologického a sociálneho dohovoru, napr. prostredníctvom využitia európskeho semestra, lepšej regulácie a VFR vrátane kohézneho a sociálneho fondu na podporu transformácie,

| — | rozvinuli širšie chápanie „spravodlivej transformácie“ (nielen so zreteľom na uhlie) a plne uplatňovali Európsky pilier sociálnych práv na podporu tohto prechodu a zároveň presadzovali reformy systémov prerozdeľovania (prispôsobené zdaňovanie, sociálna ochrana a udržateľné a sociálne investície), ako aj rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

rozvinuli širšie chápanie „spravodlivej transformácie“ (nielen so zreteľom na uhlie) a plne uplatňovali Európsky pilier sociálnych práv na podporu tohto prechodu a zároveň presadzovali reformy systémov prerozdeľovania (prispôsobené zdaňovanie, sociálna ochrana a udržateľné a sociálne investície), ako aj rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a rodovú rovnosť,

| — | zabezpečili všetkým rovnaký prístup a rovnaké príležitosti z hľadiska primeraného vzdelávania a odbornej prípravy, |
| --- | --- |

—

zabezpečili všetkým rovnaký prístup a rovnaké príležitosti z hľadiska primeraného vzdelávania a odbornej prípravy,

| — | prekonali prekážky brániace aktívnej účasti občanov, ktorí nemajú potrebný finančný a sociálny kapitál, potrebné vedomosti a informácie a prístup k príležitostiam, |
| --- | --- |

—

prekonali prekážky brániace aktívnej účasti občanov, ktorí nemajú potrebný finančný a sociálny kapitál, potrebné vedomosti a informácie a prístup k príležitostiam,

| — | zaviedli politiky, z ktorých budú mať úžitok občania a ktoré budú zároveň chrániť životné prostredie, napr. plány na boj proti znečisteniu ovzdušia uprednostňujúce zraniteľné skupiny, politiky ekologického sociálneho bývania atď., |
| --- | --- |

—

zaviedli politiky, z ktorých budú mať úžitok občania a ktoré budú zároveň chrániť životné prostredie, napr. plány na boj proti znečisteniu ovzdušia uprednostňujúce zraniteľné skupiny, politiky ekologického sociálneho bývania atď.,

| — | v rámci prechodu na udržateľnosť podporovali sociálne a kolaboratívne hospodárstvo (napr. zručnosti, obehové hospodárstvo, energetická transformácia, podpora družstiev), |
| --- | --- |

—

v rámci prechodu na udržateľnosť podporovali sociálne a kolaboratívne hospodárstvo (napr. zručnosti, obehové hospodárstvo, energetická transformácia, podpora družstiev),

| — | poskytovali podporu malým a stredným podnikom (MSP) v snahe pomôcť im uspieť v transformácii a dosiahnuť udržateľnú konkurencieschopnosť prostredníctvom lepšieho prístupu k zručnostiam, financovaniu, inováciám a technológiám, |
| --- | --- |

—

poskytovali podporu malým a stredným podnikom (MSP) v snahe pomôcť im uspieť v transformácii a dosiahnuť udržateľnú konkurencieschopnosť prostredníctvom lepšieho prístupu k zručnostiam, financovaniu, inováciám a technológiám,

| — | zintenzívnili vytváranie kvalitných pracovných miest, |
| --- | --- |

—

zintenzívnili vytváranie kvalitných pracovných miest,

| — | navrhli stratégiu, ktorou sa zabezpečí, aby nielen mestá, ale aj vidiecke spoločenstvá boli inkluzívnejšie, odolnejšie a udržateľnejšie, |
| --- | --- |

—

navrhli stratégiu, ktorou sa zabezpečí, aby nielen mestá, ale aj vidiecke spoločenstvá boli inkluzívnejšie, odolnejšie a udržateľnejšie,

| — | posilnili ochranu klímy a adaptáciu na zmenu klímy v Európe v snahe zamedziť dezertifikácii a vyriešiť problém nedostatku vody a vyľudňovania, |
| --- | --- |

—

posilnili ochranu klímy a adaptáciu na zmenu klímy v Európe v snahe zamedziť dezertifikácii a vyriešiť problém nedostatku vody a vyľudňovania,

| — | dali mladým ľuďom a budúcim generáciám možnosť presadiť svoje záujmy a zapojili ich do rozhodovania o udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

dali mladým ľuďom a budúcim generáciám možnosť presadiť svoje záujmy a zapojili ich do rozhodovania o udržateľnosti,

| — | podporovali udržateľnú obchodnú politiku, ktorá internalizuje pozitívne a negatívne sociálne a environmentálne vplyvy obchodu. |
| --- | --- |

—

podporovali udržateľnú obchodnú politiku, ktorá internalizuje pozitívne a negatívne sociálne a environmentálne vplyvy obchodu.

2.   Úvod

| 2.1. | Sociálnemu rozmeru udržateľnosti sa ani v celosvetovom meradle, ani v rámci EÚ príliš dlho nevenovala dostatočná pozornosť. V porovnaní s environmentálnym a hospodárskym rozmerom sa sociálne otázky a regionálna súdržnosť doteraz považovali skôr za samostatné oblasti politiky ako za skutočne neoddeliteľnú súčasť politiky udržateľnosti, hoci v Európe stále existujú, a na niektorých miestach sa zhoršujú, rozsiahle sociálne nerovnosti a nevyváženosť medzi regiónmi. V politikách sa doteraz na ľudí, skupiny a regióny zabúdalo. Nielenže sa nerešpektovali hranice možností našej planéty, ale neprihliadalo sa ani na základné sociálne potreby veľkých skupín obyvateľstva EÚ. EÚ sa často pripisuje zodpovednosť za priepastné rozdiely medzi tým, čo sa sľubuje v politike súdržnosti a sociálnej politike, a tým, čo sa v skutočnosti deje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Narastajúce pozitívne aj negatívne súvislosti medzi hospodárskymi, sociálnymi a ekologickými problémami sa nemôžu a nesmú ignorovať. Nedávne protesty v celej Európe by sa nemali vnímať ako signál priameho odmietnutia reforiem zo strany širokej verejnosti. Sú skôr vyjadrením obáv mnohých ľudí, ktorí už nie sú spokojní so svojou súčasnou situáciou a ktorí sa teraz obávajú aj toho, že potrebné transformácie, ktoré ich čakajú – napríklad pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo – budú opäť na ich úkor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nový rámec politiky udržateľného rozvoja musí preto analyzovať nedostatky súčasných neudržateľných politík a viesť k novému ekologickému a sociálnemu dohovoru, ktorý bude prostredníctvom praktických riešení zmysluplne reagovať na obavy ľudí. Spravodlivé rozloženie záťaže a rozdelenie výhod je prvým krokom k dosiahnutiu čo najširšej akceptácie a podpory týchto spoločenských opatrení zo strany verejnosti. Ak sa ľudia budú na transformácii podieľať pozitívnym spôsobom, zmenší sa tým riziko, že ešte viac vzrastie nespokojnosť, odpor alebo politická rezignácia, napríklad že ľudia nepôjdu hlasovať vo voľbách. Niet pochýb o tom, že nedostatočné zapojenie prispieva k tomu, že v našej spoločnosti dochádza k posunu k extrémizmu, populizmu, rasizmu a nacionalizmu, čo možno pozorovať v mnohých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ekologickú krízu nebudeme môcť vyriešiť, pokiaľ sa nezačneme zaoberať sociálnym rozmerom, a naopak. Potrebujeme spoločenskú diskusiu, aby sme akceptovali, že sociálny rozmer musí byť minimálne taký dôležitý ako hospodársky a environmentálny rozmer. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Výbor opakuje, že zásada „na nikoho nezabudnúť“ sa nesmie a nemôže týkať len konkrétnych obáv jednotlivcov a ich ekonomickej situácie a podmienok (1). Zabúda sa aj na domácnosti, komunity, regióny, odvetvia a menšiny, ktoré sa cítia ponechané napospas osudu, napr. keď sa rušia alebo zhoršujú verejné služby, a dokonca ani základné služby nie sú prístupné alebo cenovo dostupné (nejde iba o peniaze). Začína sa to fyzickou infraštruktúrou (doprava, telekomunikácie a internet) a následne to ovplyvňuje vzdelávanie, zdravotnú a sociálnu starostlivosť a voľnočasové aktivity, ako aj administratívne služby, orgány presadzovania práva, políciu atď. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na nikoho nezabudnúť znamená opätovne posilniť postavenie ľudí ako aktívnych občanov, maximalizovať transparentnosť a zapojenie ľudí, skupín a regiónov do procesu transformácie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zásada na „nikoho nezabudnúť“ sa okrem toho v súlade s definíciou udržateľného rozvoja uvedenou v správe Brundtlandovej komisie vzťahuje aj na budúce generácie (2). EHSV sa domnieva, že súčasný európsky politický rámec a hospodárstvo ukracujú mladých ľudí a budúce generácie, a víta skutočnosť, že najmä mladí ľudia v súčasnosti jasne vyjadrujú svoje obavy, napr. prostredníctvom hnutia Piatky za budúcnosť. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Keďže je potrebné ľudí povzbudzovať, aby bez obáv čelili nastávajúcemu transformačnému procesu, politickí vedúci predstavitelia na všetkých úrovniach musia zásadu „na nikoho nezabudnúť“ premeniť na skutočnosť. Pretože transformácia znamená zmenu – a počas prechodu na udržateľnosť nebude v žiadnom prípade každý víťazom. Preto je rovnako nesprávne, ako aj nerozumné hovoriť iba o situáciách prospešných pre obe, či dokonca tri strany. Hoci spoločnosť ako celok bude mať z transformácie úžitok, náklady a prínosy nebudú rozdelené rovnomerne bez politických zásahov, ktoré zabezpečia, že sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Znepokojujúce trendy, pokiaľ ide o sociálnu a environmentálnu nerovnosť v Európe

| 3.1. | Európa má veľmi vysokú úroveň ľudského rozvoja a stredná dĺžka života jej občanov patrí medzi najvyššie na svete. K dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré majú sociálny rozmer, má však Európa ešte ďaleko. Podľa posledných dostupných údajov Eurostatu (3) bolo v roku 2018 ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením 109,2 milióna ľudí, t. j. 21,7 % obyvateľov EÚ. Najviac ohrozené sú deti a menšinové skupiny. Závažná materiálna deprivácia, teda absolútna miera chudoby, klesla od roku 2008 do roku 2018 z 8,5 % na 5,8 % obyvateľstva EÚ (4), čo je však ešte veľmi ďaleko od cieľa stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Percentuálny podiel žien v zamestnaní je iba 67,5 % (5) v porovnaní so 73 % mužov (zamestnaných je iba 55 % žien s tromi alebo viacerými deťmi oproti 85 % mužov) (6). 32 % žien pracuje na čiastočný úväzok (7) v porovnaní iba s 8 % mužov. V roku 2017 boli v EÚ hrubé hodinové mzdy žien v priemere o 16 % nižšie ako mzdy mužov z dôvodu viacerých stereotypov, segregácie vo vzdelávaní a na trhu práce, ako aj z toho dôvodu, že riadiace a vedúce pozície zastávajú väčšinou muži, ženy zostávajú dlhšie obdobia mimo trhu práce, vykonávajú neplatené opatrovateľské povinnosti a dochádza k diskriminácii v odmeňovaní (8). Nedostatočne zabezpečená starostlivosť (o deti) je i naďalej jedným z hlavných dôvodov, prečo ženy nie sú súčasťou pracovnej sily. Tretina ekonomicky neaktívnych žien (31,7 %) uviedla, že ich ekonomická neaktívnosť je spôsobená opatrovateľskými povinnosťami, v porovnaní iba so 4,6 % ekonomicky neaktívnych mužov. Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov sa počas kariéry a celého života zvyšuje, čo vedie k ohromujúcemu rozdielu v dôchodkoch žien a mužov vo výške 39 %, pričom rozdiel v chudobe žien a mužov je najvyšší v najstaršej vekovej skupine (nad 65 rokov) (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Majetková nerovnosť je ešte väčšia: 10 % najbohatších domácností vlastní 50 % celkového majetku, zatiaľ čo 40 % najmenej bohatých domácností vlastní len niečo viac ako 3 % (10). Podiel 40 % najchudobnejšieho obyvateľstva na príjmoch, pokiaľ ide o celkový ekvivalentný disponibilný príjem, je stabilne na nízkej úrovni a v roku 2017 dosahoval 21,1 % (Eurostat – ciele udržateľného rozvoja 2019). V EÚ existujú aj veľké rozdiely v rozdelení príjmov: v roku 2016 zarábalo 20 % obyvateľstva s najvyšším príjmom 5,2-krát viac ako 20 % s najnižším príjmom (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Chudobní sa však stali ešte chudobnejšími: hĺbka alebo závažnosť chudoby (t. j. ako hlboko pod hranicou rizika chudoby je príjem ľudí ohrozených chudobou) bola v roku 2016 pre EÚ ako celok 25 %: to znamená, že polovica ľudí žijúcich pod hranicou chudoby bola najmenej 25 % pod príslušnou hranicou rizika chudoby (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podľa dostupných (čiastočných) dôkazov majú domácnosti s nízkymi príjmami tendenciu žiť v menej zdravom prostredí ako domácnosti s vyššími príjmami a sú zraniteľné z mnohých dôvodov. Chudobnejšie domácnosti majú väčšie problémy aj v oblasti dostupnosti energií a mobility (13). Pokiaľ ide o vystavenie znečisteniu alebo iným environmentálnym rizikám, medzi európskymi občanmi neexistuje rovnosť (14). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Aj keď sa hospodárske rozdiely medzi krajinami EÚ časom zmenšili, medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely (15), keďže podiel populácie ohrozenej chudobou sa môže pohybovať od 32,8 % (Bulharsko) do 12,2 % (Česká republika) (16). V EÚ je 25,8 % rozdiel v disponibilnom príjme domácností, pričom vyššia úroveň je v krajinách severnej a západnej Európy a nižšia v krajinách východnej a južnej Európy. Medzi členskými štátmi existujú aj veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru nezamestnanosti a výskyt závažnej materiálnej deprivácie (17). Celkovo je ohrozených 64,9 % nezamestnaných obyvateľov EÚ, od 81,8 % v Nemecku do 51,5 % v Poľsku (18). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nerovnosti sú výsledkom našej súčasnej hospodárskej situácie. Teória rastu, ktorý „postupne stečie zhora dole“ (tzv. trickle-down theory) a vynesie všetky lode na rovnakú úroveň, neodráža európsku realitu: nie každý z európskeho rastu skutočne profitoval rovnako. Domácnosti s vyššími príjmami profitovali oveľa viac ako 40 % chudobnejšieho obyvateľstva. Mnoho ľudí bojuje so svojou finančnou situáciou, zatiaľ čo veľmi malý zlomok ťaží z väčšiny bohatstva, ktoré všetci pomáhame tvoriť. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Rozdielne vplyvy prechodu na udržateľnosť

| 4.1. | Prechod na udržateľnosť nielenže vyplýva z potreby zaobchádzať s našimi prírodnými zdrojmi opatrnejšie a zodpovednejšie, ale stále viac sa preukazuje aj jeho hospodársky potenciál. Svetový trh s nízkouhlíkovým tovarom a službami už teraz rýchlo rastie. Niektoré pracovné miesta, ktoré sa vytvárajú v rámci nízkouhlíkového hospodárstva, sú v regiónoch a odvetviach, ktoré zažili desaťročia nedostatočného investovania. Intenzívnejšie obehové hospodárstvo prispeje k efektívnemu využívaniu zdrojov, pomôže znížiť negatívne vplyvy na životné prostredie a zvýšiť zamestnanosť, a to aj presunom činností späť do Európy a do členských štátov vrátane znevýhodnených oblastí. V nedávnej štúdii sa v súvislosti s politikami obehového hospodárstva odhaduje čistý rast zamestnanosti do roku 2030 približne o 650 000 – 700 000 pracovných miest (19). Mali by sme zabezpečiť, aby k nim mali prístup všetci ľudia a aby išlo o vysoko kvalitné pracovné miesta. Očakáva sa, že prechodom na klimaticky neutrálne hospodárstvo sa v EÚ do roku 2030 vytvorí ďalších 1,2 milióna pracovných miest okrem už očakávaných 12 miliónov nových pracovných miest. Transformácia by mohla zmierniť pretrvávajúcu polarizáciu pracovných miest, ktorá je výsledkom automatizácie a digitalizácie, a to aj vytvorením pracovných miest v strednej časti stupnice miezd a zručností, najmä v stavebníctve a vo výrobe (20). Ovplyvnené budú všetky odvetvia, ale oveľa väčší vplyv sa očakáva v automobilovom priemysle a poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stále sme však svedkami veľkých narušení hospodárskej súťaže, pretože existujúci rámec nášho trhového hospodárstva nedokáže zabrániť plytvaniu prírodnými zdrojmi, ich kontaminácii alebo ničeniu. Tieto narušenia nie sú len na úkor životného prostredia, ale bránia aj rýchlemu zavádzaniu nových a udržateľných hospodárskych riešení. Dochádza k nim v rámci Európy aj v medzinárodnom meradle. V politike vnútorného trhu ani v obchodnej politike nesmú existovať žiadne konkurenčné výhody dosiahnuté nezodpovedným konaním na úkor blaha ľudí alebo pustošením prírodných zdrojov. EHSV preto víta skutočnosť, že nová predsedníčka Európskej komisie vyzvala napríklad na zavedenie hraničnej dane z uhlíka, pokiaľ tento systém bude navrhnutý tak, aby urýchlil prechod na udržateľnosť a umožnil dosiahnuť väčšiu sociálnu spravodlivosť. EHSV považuje za dôležité, aby sa EÚ usilovala presadiť globálne stanovovanie cien uhlíka, ktoré by bolo solídnym dlhodobým riešením. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Problém daňových systémov v členských štátoch EÚ spočíva v tom, že sa do veľkej miery spoliehajú na zdaňovanie práce. Environmentálne dane predstavovali v roku 2016 iba 6,3 % z celkových daňových príjmov, zatiaľ čo dane z práce sa vyšplhali na 49,8 % celkových daní. Celostným prístupom k daňovej reforme, ktorý je v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, by sa skutočne mohla presunúť pozornosť zo zdaňovania práce na dane z nadmerného majetku, spotreby, znečistenia alebo digitalizácie (21). Pri takomto posune by mala byť zohľadnená rastúca príjmová nerovnosť v Európe, ako aj korelácia medzi výškou príjmov a uhlíkovou stopou. Environmentálne dane sa totiž musia navrhnúť tak, aby zabezpečili zmenu v správaní najväčších používateľov a zároveň minimalizovali negatívne vplyvy na príjmovú a majetkovú nerovnosť. Na príjmovú nerovnosť a sociálne výsledky by mohlo mať priaznivý vplyv napríklad ukončenie dotácií na fosílne zdroje energie, zavedenie stanovovania ceny CO2 a pridelenie príslušných príjmov na rozvoj verejnej dopravy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EÚ získa dôveryhodnosť konať ako celosvetový líder v udržateľnosti, len ak si splní úlohy v tejto oblasti. Na jednej strane je to predpoklad na to, aby sme mohli ťažiť z rýchlo rastúcich budúcich trhov, napr. v oblastiach obehového hospodárstva, ekologických technológií, bioinžinierstva a udržateľného financovania. Záväzok k udržateľnosti na globálnej úrovni zároveň pomáha dosiahnuť politické ciele EÚ v iných oblastiach (ako je napríklad riešenie príčin migrácie, spravodlivý svetový obchod a zníženie závislosti od krajín bohatých na ropu z hľadiska zahraničnej politiky). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Prechod na udržateľnosť si však vyžaduje obrovské verejné a súkromné investície alebo vysoké výdavky na tovar dlhodobej spotreby, ktoré sa z dlhodobého hľadiska vyplatia, a to na úrovni domácností, podnikov, ale aj na úrovni obcí, regiónov a krajín. Kľúčová otázka v oblasti sociálnej udržateľnosti znie: kto môže tieto peniaze investovať alebo minúť? Táto otázka určuje, kto zo zistených hospodárskych výhod profituje a kto nie. Sociálna udržateľnosť je ohrozená, ak:






  — | sú schopné investovať iba veľké spoločnosti a malé a stredné podniky nie, |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

sú schopné investovať iba veľké spoločnosti a malé a stredné podniky nie,

| — | startupy nemajú prístup na budúce trhy udržateľného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

startupy nemajú prístup na budúce trhy udržateľného hospodárstva,

| — | iba verejný sektor v prosperujúcich, a nie v štrukturálne slabých regiónoch má rozpočet na to, aby sa infraštruktúra prispôsobila udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

iba verejný sektor v prosperujúcich, a nie v štrukturálne slabých regiónoch má rozpočet na to, aby sa infraštruktúra prispôsobila udržateľnosti,

| — | a najmä ak ľudia s nižšími príjmami a slabými finančnými zdrojmi, nižším vzdelaním a slabými vedomosťami, menšou „atraktívnosťou“ pre banky, nižším sociálnym kapitálom a sebadôverou nemajú alebo nevidia žiadne skutočné príležitosti investovať do udržateľnosti alebo zmeniť svoje spotrebiteľské návyky na udržateľné. V takom prípade by z prechodu na udržateľnosť profitovali len tí, ktorým sa darí už dnes. Sociálne nerovnosti a nespravodlivosti by sa potom prehĺbili, rovnako ako regionálne rozdiely. |
| --- | --- |

—

a najmä ak ľudia s nižšími príjmami a slabými finančnými zdrojmi, nižším vzdelaním a slabými vedomosťami, menšou „atraktívnosťou“ pre banky, nižším sociálnym kapitálom a sebadôverou nemajú alebo nevidia žiadne skutočné príležitosti investovať do udržateľnosti alebo zmeniť svoje spotrebiteľské návyky na udržateľné. V takom prípade by z prechodu na udržateľnosť profitovali len tí, ktorým sa darí už dnes. Sociálne nerovnosti a nespravodlivosti by sa potom prehĺbili, rovnako ako regionálne rozdiely.

| 4.6. | Sociálnu udržateľnosť definuje to, či poskytuje viac rovnakých príležitostí na účasť na hospodárstve, a nie či ďalej rozvíja tradičné sociálne politiky (napríklad lepšie dávky sociálneho zabezpečenia). Preto sa MSP, startupom, verejnému sektoru v štrukturálne slabých regiónoch a predovšetkým občanom (najmä najzraniteľnejším osobám) musí umožniť, aby sa na prechode na udržateľnosť mohli aktívne podieľať. V tejto súvislosti je potrebné zvážiť ďalšie faktory, ako napríklad pohlavie, individuálne schopnosti a vek, ktoré by mohli prehĺbiť existujúce nerovnosti v Európe. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Je potrebné zohľadniť aj územný dosah transformácie. V celosvetovom meradle bude do roku 2050 žiť 67 % ľudí v mestách. Očakáva sa, že v Európe miera urbanizácie dosiahne 80 %. Nie všetci občania zaťažujú životné prostredie rovnako a túto skutočnosť treba primerane zohľadniť aj v tvorbe politiky. Napríklad Londýnčania produkujú len o niečo viac ako polovicu emisií priemeru Spojeného kráľovstva (22). Zároveň však pri poskytovaní a udržiavaní ekosystémových služieb často zohráva dôležitú úlohu vidiecke obyvateľstvo. Na vidiecke regióny a menšie mestá, ako aj na najvzdialenejšie regióny EÚ by sa preto nemalo zabúdať, ale mali by sa na transformácii podieľať. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Strategické oblasti činnosti – smerom k riešeniam

| 5.1. | Spoločným prístupom v politike udržateľného rozvoja je využitie hospodárskych stimulov na podporu ekologicky žiaduceho správania a/alebo sankcionovanie správania, ktoré je škodlivé pre životné prostredie. Napríklad v kontexte stanovovania cien CO2 je základným predpokladom, že trhová cena by mala odrážať náklady spojené s emisiami CO2. Tento prístup možno zovšeobecniť pre akékoľvek vonkajšie vplyvy na prírodné prostredie, ktoré je potrebné vziať do úvahy pri cenovej internalizácii. Prístup internalizácie vonkajších vplyvov je obľúbený, pretože sľubuje vysokú účinnosť a efektívnosť a je zlučiteľný so základnou koncepciou trhového hospodárstva. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Európska komisia našťastie začala brať prístup internalizácie vonkajších vplyvov vážnejšie. Uznala napríklad, že obnoviteľné energie sú znevýhodnené, pokiaľ sa externé náklady spojené s fosílnymi zdrojmi plne neodrážajú v trhovej cene (23), a v odvetví dopravy sa usiluje uplatňovať zásadu „znečisťovateľ platí“ (24). Tieto prístupy spájajú ekologický a hospodársky rozmer udržateľnosti, nezahŕňajú však sociálny rozmer. Musíme všetkým spoločenským skupinám a zúčastneným stranám zabezpečiť rámec, ktorý im poskytne spravodlivé možnosti vyrábať a konzumovať udržateľným spôsobom. V opačnom prípade MSP stratia svoju konkurencieschopnosť, štrukturálne slabé regióny sa stanú ešte slabšími a sociálne alebo individuálne znevýhodnené osoby budú mať ešte menšie príležitosti podieľať sa na prosperite spoločnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Stratégia udržateľnosti, ktorá sa spolieha výlučne na trh, v ktorom sú v ideálnom prípade internalizované všetky vonkajšie vplyvy, preto nestačí, pretože pre spoločnosť automaticky neprináša udržateľné výsledky. Politika, ktorá podporuje aj sociálnu udržateľnosť, musí okrem internalizácie vonkajších vplyvov zaujať širší prístup. Je potrebné odstrániť existujúce prekážky, ktoré jednotlivcom, sociálnym skupinám, družstvám, konkrétnym podnikom alebo verejnému sektoru bránia zapojiť sa do udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Prechod na udržateľnosť bude obzvlášť dôležitý v konkrétnych odvetviach, ako sú potravinársky priemysel, doprava, bývanie a energetika. Tento argument ilustrujú najmä tri príklady z energetického sektora:






  — | V dôsledku vyššej ceny CO2 sa zvyšujú náklady na elektrickú energiu, pokiaľ sa nevyrába 100 % bez emisií CO2. Preto je príťažlivejšia vlastná výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov, napríklad solárna energia (v budúcnosti sa zintenzívni pomocou skladovania elektrickej energie). Výroba spotrebiteľmi má zmysel z hľadiska environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti. Ale tí, ktorí žijú vo vlastných domoch alebo prevádzkujú väčšie podniky a vlastnia dostatočne veľké (strešné) plochy, majú oveľa väčšie možnosti profitovať z tejto koncepcie. Pre nájomcov alebo malé remeselnícke podniky je ťažšie alebo dokonca objektívne nemožné stať sa výrobcami-spotrebiteľmi. Preto je pre nich elektrická energia čoraz drahšia, zatiaľ čo výrobcovia pre vlastnú spotrebu môžu ušetriť peniaze a splatiť svoje investície, a dokonca za určitých okolností dostávajú peniaze daňovníkov. Tým sa zvyšuje sociálna nerovnosť a konkurenčné nevýhody malých podnikov. Veľmi podobné problémy sú badateľné aj v odvetví vykurovania. |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

V dôsledku vyššej ceny CO2 sa zvyšujú náklady na elektrickú energiu, pokiaľ sa nevyrába 100 % bez emisií CO2. Preto je príťažlivejšia vlastná výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov, napríklad solárna energia (v budúcnosti sa zintenzívni pomocou skladovania elektrickej energie). Výroba spotrebiteľmi má zmysel z hľadiska environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti. Ale tí, ktorí žijú vo vlastných domoch alebo prevádzkujú väčšie podniky a vlastnia dostatočne veľké (strešné) plochy, majú oveľa väčšie možnosti profitovať z tejto koncepcie. Pre nájomcov alebo malé remeselnícke podniky je ťažšie alebo dokonca objektívne nemožné stať sa výrobcami-spotrebiteľmi. Preto je pre nich elektrická energia čoraz drahšia, zatiaľ čo výrobcovia pre vlastnú spotrebu môžu ušetriť peniaze a splatiť svoje investície, a dokonca za určitých okolností dostávajú peniaze daňovníkov. Tým sa zvyšuje sociálna nerovnosť a konkurenčné nevýhody malých podnikov. Veľmi podobné problémy sú badateľné aj v odvetví vykurovania.

| — | V dôsledku vyššej ceny CO2 sú drahšie aj fosílne palivá. Inými slovami, náklady na nákup elektrického vozidla sa rýchlejšie vrátia. Vyžaduje si to však finančnú likviditu alebo aspoň úverovú bonitu. Jednotlivci alebo dokonca malé podniky, ktoré ju nemajú, si elektrické auto nemôžu kúpiť, a preto musia znášať vyššie ceny benzínu. Ďalšou možnosťou, aspoň vo veľkých mestách, je verejná doprava alebo jazda na bicykli. V mnohých vidieckych oblastiach to však nie je realistická alternatíva. Výsledkom je, že sa nestretávame iba s rovnakými problémami ako v prípade elektriny alebo kúrenia, ale ďalšiemu tlaku je vystavená aj regionálna súdržnosť. |
| --- | --- |

—

V dôsledku vyššej ceny CO2 sú drahšie aj fosílne palivá. Inými slovami, náklady na nákup elektrického vozidla sa rýchlejšie vrátia. Vyžaduje si to však finančnú likviditu alebo aspoň úverovú bonitu. Jednotlivci alebo dokonca malé podniky, ktoré ju nemajú, si elektrické auto nemôžu kúpiť, a preto musia znášať vyššie ceny benzínu. Ďalšou možnosťou, aspoň vo veľkých mestách, je verejná doprava alebo jazda na bicykli. V mnohých vidieckych oblastiach to však nie je realistická alternatíva. Výsledkom je, že sa nestretávame iba s rovnakými problémami ako v prípade elektriny alebo kúrenia, ale ďalšiemu tlaku je vystavená aj regionálna súdržnosť.

| — | Nakoniec je najlepším spôsobom, ako účinne stimulovať rozvoj obehového hospodárstva, pravdepodobne zdraženie spotreby surovín, napr. prostredníctvom DPH. Na to, aby sa dalo v priemysle a obchode zaobísť bez surovín alebo aby sa mohli recyklovať, sú však často potrebné aj počiatočné investície do zariadení a technológií, čo by opäť zvýhodnilo veľké spoločnosti na úkor MSP. |
| --- | --- |

—

Nakoniec je najlepším spôsobom, ako účinne stimulovať rozvoj obehového hospodárstva, pravdepodobne zdraženie spotreby surovín, napr. prostredníctvom DPH. Na to, aby sa dalo v priemysle a obchode zaobísť bez surovín alebo aby sa mohli recyklovať, sú však často potrebné aj počiatočné investície do zariadení a technológií, čo by opäť zvýhodnilo veľké spoločnosti na úkor MSP.

| 5.5. | Tieto príklady ukazujú, že nech je podpora obnoviteľnej energie, elektromobility a obehového hospodárstva zvyšovaním cien emisií alebo surovín akokoľvek odôvodnená, ak to bude jediný prístup, ohrozí sa tým sociálna udržateľnosť. Treba ju podporiť iniciatívami, ktoré sa osobitne zaoberajú situáciou znevýhodnených účastníkov trhu a aspoň kompenzujú ich nevýhody. Samotná kompenzácia však často na dosiahnutie pokroku v sociálnej udržateľnosti nestačí. Na niektorých miestach musia mať znevýhodnené osoby ešte lepšie možnosti ako ostatní. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V tejto súvislosti závisí napríklad účasť na energetickej transformácii aj od osvety a informovanosti o možných krokoch, preto je nevyhnutné pomôcť ľuďom, aby viac dôverovali a zapojili sa do činností, ktoré vedú k väčšej účasti na udržateľnom rozvoji. V opačnom prípade budú prekážky spôsobené administratívnymi postupmi a byrokraciou ešte viac zaťažujúce. Pozornosť si zaslúži aj zmena infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ďalšou strategickou oblasťou činnosti je kvalifikácia, vzdelávanie, poradenstvo a pomoc. Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo bude mať zásadný vplyv na potreby v oblasti zručností. Je naliehavo potrebné investovať do ľudského kapitálu (vzdelávanie, odborná príprava, celoživotné vzdelávanie) s cieľom vybaviť súčasné a budúce generácie potrebnými zručnosťami v ekologických a digitálnych technológiách. Školy a univerzity by mali mať osobitné učebné plány v oblasti udržateľného rozvoja v snahe podporovať aj učenie sa prácou odrážajúce situáciu na pracovných trhoch. Investície do rekvalifikácie a zvyšovania zručností obyvateľstva majú zásadný význam, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Sociálne transfery (financované napr. „progresívnym zdaňovaním“ a inovačnými daňami, ako je daň z finančných transakcií) sú rovnako dôležité. Keďže charakter práce sa v dôsledku technologických zmien mení, otázka nových nárokov, ako je primeraný príjem pre všetkých, bude jednou z kľúčových tém diskusie v nasledujúcom období, do ktorej by mali byť v plnej miere zapojení sociálni partneri. Bude dôležité zabezpečiť, aby ich návrh prispel k udržateľnosti, a nie aby ju brzdil. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Sociálna politika nezohľadňuje environmentálne problémy. Európsky sociálny fond sa napríklad nezaoberá zmenou klímy. Podľa odhadu sa na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy prostredníctvom reformy systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prispôsobenia zručností a kvalifikácie, zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily a vytvárania nových pracovných miest vyčleňuje len 7 % prostriedkov (25). Nedostatok koherentnosti medzi politickými rámcami navyše spôsobuje, že kompromisy, synergie a potreba sprievodných opatrení buď medzi témami diskusie chýbajú, alebo je ťažké ich posúdiť z dôvodu nedostatku prispôsobených údajov, nástrojov alebo postupov. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Konkrétnejšie, aby mohlo dôjsť k zmene modelu založeného na kompenzácii ex post a úsilí o zmiernenie na taký model, ktorý sociálne znevýhodneným ľuďom v štrukturálne znevýhodnených regiónoch umožní rozvíjať projekty zdola nahor a postupne vytvárať skutočne udržateľné, participatívne a inkluzívne hospodárske modely (26), budú potrebné nasledujúce prvky:






  — | zaručený primeraný príjem pre tých, ktorí to potrebujú, |
| --- | --- | --- |

5.10.

—

zaručený primeraný príjem pre tých, ktorí to potrebujú,

| — | zaručený prístup k mikrofinančnej podpore alebo k verejným pôžičkám pre ľudí s nízkym úverovým ratingom z pohľadu súkromných bánk, |
| --- | --- |

—

zaručený prístup k mikrofinančnej podpore alebo k verejným pôžičkám pre ľudí s nízkym úverovým ratingom z pohľadu súkromných bánk,

| — | podpora sebestačnosti (najmä v rámci komunít), napríklad v oblasti energetiky, bývania a poľnohospodárstva, ktorá by sa mohla pretaviť do rôznych foriem štruktúr v rámci sociálneho hospodárstva, najmä do družstiev), |
| --- | --- |

—

podpora sebestačnosti (najmä v rámci komunít), napríklad v oblasti energetiky, bývania a poľnohospodárstva, ktorá by sa mohla pretaviť do rôznych foriem štruktúr v rámci sociálneho hospodárstva, najmä do družstiev),

| — | zredukovanie administratívnych prekážok pre týchto aktérov, |
| --- | --- |

—

zredukovanie administratívnych prekážok pre týchto aktérov,

| — | právne a technické poradenstvo v teréne, |
| --- | --- |

—

právne a technické poradenstvo v teréne,

| — | posilnenie verejných investícií do infraštruktúry a sociálnych investícií. |
| --- | --- |

—

posilnenie verejných investícií do infraštruktúry a sociálnych investícií.

6.   Úloha Európskeho piliera sociálnych práv v kontexte udržateľnosti

| 6.1. | Európsky pilier sociálnych práv, ktorý EÚ vyhlásila v novembri 2017, je osobitným nástrojom na riešenie sociálnych problémov, ktorým EÚ čelí, pretože sú v ňom zakotvené zásady a práva, ktoré sú nevyhnutné pre spravodlivé a dobre fungujúce trhy práce a systémy sociálneho zabezpečenia v Európe 21. storočia a má zaručiť nové a účinnejšie práva všetkým občanom na základe 20 kľúčových zásad, ktoré sú štruktúrované do troch kategórií: i) rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, ii) spravodlivé pracovné podmienky a iii) sociálna ochrana a začlenenie pre všetkých. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv si vyžaduje značnú rozpočtovú základňu a investície. Na jednej strane by mal potrebné financovanie zabezpečiť nasledujúci viacročný finančný rámec a na druhej strane možno sociálne investície uľahčiť odporúčaním „zlatého pravidla“ (27) pre verejné investície so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi. Vhodné daňové politiky vrátane účinných opatrení proti daňovým podvodom, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a agresívnemu daňovému plánovaniu by členským štátom a EÚ mali umožniť získať dodatočné prostriedky, ktoré by prispeli k financovaniu sociálneho piliera (28) a cieľov udržateľného rozvoja. Verejné výdavky/investície môžu v niektorých oblastiach dopĺňať aj investície súkromného sektora, ale mali by podliehať osobitným a transparentným kritériám, ktoré zaručia dostatočnú sociálnu návratnosť investícií v prospech verejného záujmu (29). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Napriek tomu, že 17 cieľov udržateľného rozvoja a 20 práv a zásad Európskeho piliera sociálnych práv majú toho veľa spoločného, zatiaľ nebol predložený žiadny návrh, ako medzi nimi vytvoriť užitočné synergie. To by sa mohlo dosiahnuť začatím zlepšovania 14 ukazovateľov sociálneho prehľadu, aby lepšie zodpovedali 20 právam a zásadám Európskeho piliera sociálnych práv a cieľom udržateľného rozvoja. Európska komisia by na základe rozšíreného a špecifickejšieho súboru spoločných ukazovateľov mala rozbehnúť aj stratégiu umožňujúcu lepšie spojiť tieto dva základné nástroje na dosiahnutie sociálno-environmentálneho pokroku, pričom by sa mala vyhnúť zavádzajúcej duplicite. Webové sídlowww.inequalityin.eu (30) je dobrým príkladom nástroja, ktorý meria príjmy a environmentálne parametre ako ukazovatele kvality života v členských štátoch. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Diskutuje sa o tom, ako koncepciu „spravodlivej transformácie“ zaviesť v Európe do praxe. Aktívne politiky trhu práce by mali pomôcť uľahčiť prechod najmä na nízkouhlíkové pracovné miesta (napríklad odborná príprava a pomoc pri hľadaní zamestnania) a zvýšiť účasť pracovníkov, ako aj platby za environmentálne služby, čím sa počas transformácie podporia znevýhodnené skupiny (31). |
| --- | --- |

6.4.

V Bruseli 31. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44).

1

Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti

(2)  Brundtlandovej správa Our Common Future (Naša spoločná budúcnosť).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

4

(5)  Tamže.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_en.

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Eurostat.

9

(10)  OECD, Understanding the Socio-Economic Divide in Europe (Pochopenie sociálno-ekonomických rozdielov v Európe), podkladová správa, 2017.

10

(11)  Income inequality in the EU (Príjmová nerovnosť v EÚ), Eurostat, 2016.

11

(12)  Čo je chudoba – fakty a trendy vývoja v oblasti chudoby, EAPN 2016.

12

(13)  30x30 Actions for a Sustainable Europe (Opatrenia pre udržateľnú Európu 30 x 30), #Think2030 Action Plan, IEEP.

13

(14)  EEA (2018).

14

(15)  Eurostat 2019.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

16

(17)  ESPAS 2019, Eurostat 2019.

17

(18)  Eurostat 2018.

18

(19)  Impacts of circular economy policies on the labour market (Vplyvy politík obehového hospodárstva na trh práce), správa pre Európsku komisiu, ktorú vypracovali spoločnosti Cambridge Econometrics, Trinomics a ICF, máj 2018.

19

(20)  ESDE 2019.

20

(21)  Stanovisko EHSV na tému Udržateľné systémy sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany v digitálnom veku, Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 7.

21

Udržateľné systémy sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany v digitálnom veku

(22)  IIED.

22

(23)  Usmernenie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1).

23

(24)  Biela kniha – „Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje“ [COM(2011) 144 final].

24

(25)  David Baldock a Céline Charveriat. 2018. Tieto údaje sú v správe označené ako „vlastné výpočty na základe Ricarda (2017). Začlenenie problematiky klímy do rozpočtu EÚ: príprava na nasledujúci VFR“.

25

(26)  Stanovisko EHSV na tému Nové udržateľné hospodárske modely (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 57).

26

Nové udržateľné hospodárske modely

(27)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 1, bod 1.6; Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 33, body 1.8 a 3.6; Ú. v. EÚ C 327, 12.11.2013, s. 11; Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 95, bod 1.4; Ú. v. EÚ C 226, 16.7.2014, s. 21; Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1, bod 3.14; Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24, bod 1.8; ECO/498 (pozri strany 113 tohto úradného vestníka).

27

(28)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1, bod 1.6.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1, bod 1.4.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu

30

(31)  Medzinárodná konfederácia odborových zväzov uvádza usmernenia MOP pre spravodlivú transformáciu.

31

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha obchodnej a investičnej politiky EÚ pri zvyšovaní hospodárskej výkonnosti EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2020/C 47/06)

Spravodajca: Jonathan PEEL

Spravodajkyňa: Tanja BUZEK

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 24.1.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku
  Stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | REX |
| Prijaté v sekcii | 3.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 155/4/5 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

24.1.2019

Právny základ

článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku

Stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

REX

Prijaté v sekcii

3.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

155/4/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Obchod a investície sú pre EÚ zásadne dôležité, a to okrem iného preto, lebo majú potenciál zvýšiť jej vlastnú vnútornú hospodársku výkonnosť „na domácej pôde“. Jedno zo siedmich pracovných miest v EÚ závisí od vývozu a očakáva sa, že 90 % celosvetového hospodárskeho rastu sa bude v nasledujúcich 10 až 15 rokoch dosahovať mimo Európy. EÚ sa preto musí snažiť, aby si zabezpečila čo najväčší podiel na tomto raste a neutrpela v porovnaní so svojimi konkurentmi z tretích krajín zbytočné straty. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Obchodná a investičná politika EÚ sa skúma a politicky hodnotí tak, ako nikdy predtým. Závažné politické zmeny, ako napríklad vzostup populizmu, obchodné dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ a obchodné opatrenia súčasnej vlády USA týkajúce sa priemyslu, vyvolali obavy, že by sa mohli uzatvárať nekalé obchodné dohody, čo by viedlo k ďalšej neistote vo svete politiky. Zámerom tohto stanoviska je preskúmať, čo musí EÚ urobiť „na domácej pôde“, aby zaistila, že spravodlivý obchod prinesie aj spravodlivé rozdelenie svojich výnosov. EÚ musí dosiahnuť dostatočný vnútorný konsenzus, aby mohla aj naďalej uzatvárať výhodné a dynamické obchodné dohody na celom svete. V tomto záujme musí presadzovať progresívnu obchodnú agendu, ktorá by vychádzala z ochrany základných environmentálnych, sociálnych a spotrebiteľských noriem a práv. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) pripomína novej Európskej komisii a novému Parlamentu svoje odporúčania, ktoré vyslovil vo viacerých svojich nedávno prijatých kľúčových stanoviskách na tému obchodných a investičných politík EÚ (1). Vyzýva ich, aby tieto odporúčania začlenili do všetkých nových stratégií týkajúcich sa obchodu. Cieľom tohto stanoviska je zamerať sa na to, čo musí EÚ urobiť, aby „si upratala pred svojím vlastným prahom“, pričom pozornosť sa bude venovať aj existujúcim sporným otázkam v oblasti obchodu a zabezpečeniu nevyhnutných záruk. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | EHSV sa v prvom rade domnieva, že je nevyhnutné, aby EÚ zabezpečila bezproblémové a spravodlivé fungovanie vnútorného trhu a eurozóny. Jedna pätina všetkých pracovných miest v EÚ, ktoré súvisia s vývozom (2), sa nachádza v inom členskom štáte ako je krajina vývozcu, a to okrem iného v dôsledku predlžovania dodávateľských reťazcov, t. j. tzv. účinku presahovania. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Cieľ musí zahŕňať veľmi širokú škálu samostatných opatrení od dopravy cez energetiku až po lepšiu integráciu služieb a vypracovanie právne stabilného a sociálne zabezpečeného rámca pre rozvoj digitalizácie a umelej inteligencie. Súčasťou tohto úsilia musia byť aj spravodlivé právne predpisy a politiky EÚ presadzujúce také podmienky, ktoré by pomáhali podnikom dostať sa na popredné miesto v rozvoji a využívaní nových technológií, čo im umožní udržať si svoju konkurencieschopnosť, pričom by sa ako súčasť spravodlivej transformácie zároveň zabezpečil rast a dôstojné pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Kľúčovými faktormi na posilnenie postavenia EÚ vo svete a jej udržania na čele pokroku sú výskum a inovácia. EHSV preto vyzýva novú Komisiu, aby vynaložila maximálne úsilie na zabezpečenie toho, že program Horizont Európa bude účinným, odolným a silným následníkom programu Horizont 2020. Na druhej strane bude potrebné vyvinúť značné úsilie, najmä zo strany členských štátov, a v plnej miere zapojiť sociálnych partnerov, aby sa zabezpečilo vysoko kvalitné vzdelávanie a prístup k odbornej príprave a širšiemu vzdelávaniu. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Zásadný význam má aj podpora a rozvoj ľudských zručností. Podľa EHSV sa dôraz musí klásť na pomoc pri pohotovom prispôsobovaní jednotlivých zručností, a to prostredníctvom celoživotného vzdelávania, väčšieho dôrazu na viacjazyčnosť a ľahko prispôsobiteľných programov odbornej prípravy, a zbytočne sa nepokúšať urobiť z ľudí lepšie počítače. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | Potenciál a potreby MSP sa musia zahrnúť do všetkých oblastí politiky, aby sa im zabezpečil prístup k financovaniu a ďalším zdrojom. Rovnako potrebné je podporiť ich schopnosť rozvíjať sa. Ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie s názvom Obchod pre všetkých (3) z roku 2015, viac ako 600 000 MSP, ktoré zamestnávajú vyše 6 miliónov ľudí, priamo zodpovedá za jednu tretinu vývozu EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o skutočné fungovanie obchodu, EHSV opakuje svoju výzvu adresovanú EÚ, aby podporila WTO a stala sa svetový lídrom pri presadzovaní pravidiel umožňujúcich uplatňovanie progresívnej, spravodlivej a udržateľnej obchodnej politiky. EÚ musí pokračovať v úzkej spolupráci s ďalšími stranami na reforme WTO, v neposlednom rade v záujme stanovenia pravidiel zaručujúcich zohľadňovanie a plnenie cieľov udržateľného rozvoja. V tejto súvislosti by EÚ a jej členské štáty mali v rôznych výboroch WTO využívať svoju pozíciu a uplatňovať svoj vplyv, najmä pokiaľ ide o nové oblasti, ako je obchod a dôstojná práca. Otvorený systém medzinárodného obchodu založeného na pravidlách, ktorý rešpektuje prísne environmentálne, bezpečnostné a pracovnoprávne normy, je nevyhnutný na zlepšenie podnikateľských príležitostí a spravodlivých obchodných podmienok pre podniky EÚ v porovnaní s ich konkurentmi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podľa EHSV je nevyhnutné, aby sa obchodná a investičná politika EÚ zaoberala všetkými závažnými dôsledkami otvorenia trhov a čo najviac obmedzila negatívne vplyvy vrátane sociálnych nákladov a nákladov na prechod. Z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii sa musia v každom viacročnom finančnom rámci vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na pokrytie negatívnych dosahov obchodu a musia sa opätovne preskúmať všetky podmienky a kritériá, ktoré bránia uplatňovaniu viacročného finančného rámca. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Komplexnejšie obchodné rokovania môžu ľahšie vyvolať spor v citlivých oblastiach. Všetky takéto sporné otázky sa musia efektívne riešiť. Môže ísť o problémy týkajúce sa dodržiavania prísnych noriem, najmä v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany spotrebiteľa, dôstojných pracovných podmienok, ochrany verených služieb alebo presadzovania práv spojených s udržateľným obchodom, ako sa podrobne uvádza vo viacerých predchádzajúcich stanoviskách. EHSV opätovne zdôrazňuje, že žiadna obchodná dohoda nesmie obsahovať ustanovenie, ktoré by verejnej správe krajín obmedzovalo priestor na reguláciu, ktorú daná krajina považuje za vhodnú. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | EHSV takisto vyzýva novú Komisiu, aby opätovne potvrdila svoje horizontálne ustanovenia pre cezhraničné toky údajov a pre ochranu osobných údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | EÚ má jedinečné postavenie na to, aby sa stala lídrom v otázke náležitej starostlivosti. EHSV žiada, aby Komisia navrhla právne predpisy v tejto oblasti na úrovni EÚ. Opakuje svoje presvedčenie, že presadzovanie zodpovedného správania podnikov v obchodnej politike je dôležité z hľadiska posilnenia postavenia EÚ ako globálneho obchodného aktéra aj z hľadiska podpory udržateľnosti, a to okrem iného tým, že podniky sa budú nabádať k prevzatiu zodpovednosti za dosah svojej činnosti na spoločnosť. EHSV takisto požaduje, aby sa v obchodných dohodách od štátnej správy na ústrednej a miestnej úrovni vyžadovalo, aby v plnom rozsahu zohrávala svoju úlohu. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Podľa EHSV je nevyhnutná zásadnejšia politická diskusia o úlohe obchodu a investícií, aby sa lepšie pochopili hnacie sily a hospodársky vplyv obchodu. EÚ by sa pri vykonávaní hodnotení mala viac zameriavať na posudzovanie aspektu kvality obchodných dohôd a do tohto procesu by sa mala plne zapojiť občianska spoločnosť a EHSV. V tejto súvislosti je nevyhnutný širší súbor ukazovateľov a nezaujaté preskúmanie alternatívnych modelov, pričom pred začiatkom rokovaní sa musí vykonať posúdenie vplyvu. Okrem toho by sa mala v primeraných intervaloch vypracovať komplexná štúdia globálneho vplyvu obchodu. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | EHSV opätovne dôrazne vyzýva ESVČ, aby venovala väčšiu pozornosť obchodu. Obchod je čoraz významnejším prvkom nielen z geopolitického hľadiska, ale aj ako súčasť hospodárskej diplomacie, avšak problematika obchodu zjavne nebola súčasťou nedávneho spoločného oznámenia o prepájaní Európy a Ázie (4). EHSV takisto opakuje svoju požiadavku týkajúcu sa užšej, súdržnejšej a transparentnejšej spolupráce medzi GR pre obchod a ďalšími generálnymi riaditeľstvami, najmä GR DEVCO a GR EMPL. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | EHSV požaduje, aby sa pri rokovaniach aj nad ich rámec viedol oveľa širší dialóg s občianskou spoločnosťou o obchodnej a investičnej politike a aby sa posilnila jeho monitorovacia úloha. Základom tohto dialógu musí byť väčšia transparentnosť a neustále zdokonaľovanie, pretože rokovania a dohody sú čoraz zložitejšie, a to aj v dôsledku cieľov udržateľného rozvoja, Parížskej dohody a prechodu na obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV takisto opakuje svoje predchádzajúce odporúčanie, že je potrebné nielen prehodnotiť a opätovne oživiť viacstranný prístup k poľnohospodárstvu, ale že EÚ má dobré predpoklady na to, aby v tejto súvislosti zohrávala vedúcu a aktívnu úlohu a zároveň podporovala environmentálne, sociálne a širšie normy v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré sú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. EÚ takisto nesmie robiť žiadne väčšie ústupky v oblasti poľnohospodárstva, ktoré by ohrozili domácu produkciu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV ako prvý privítal, že v dokumente Obchod pre všetkých sa kladie dôraz na udržateľný rozvoj, najmä v oblasti ľudských a sociálnych práv a životného prostredia, a že všetky obchodné dohody novej generácie obsahujú kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji. Tá musí byť ústredným prvkom podpory obchodnej a investičnej politiky EÚ. Kľúčom k realizácii týchto záväzkov je v súčasnosti efektívne presadzovanie, v neposlednom rade s cieľom zabezpečiť podnikom z EÚ v zahraničí rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | EHSV víta nedávne oznámenie zvolenej predsedníčky Komisie o tom, že navrhne vymenovať hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorý bude podliehať komisárovi pre obchod, pričom jeho úlohou bude „monitorovať a zlepšovať dodržiavanie našich obchodných dohôd“ (5). Výbor naliehavo žiada, aby mal tento nový kľúčový úradník, ktorý bude vymenovaný, rozsiahle právomoci s rovnakým významom a rovnakou účinnosťou, ktoré by pokrývali všetky záväzky dohodnuté v dohodách o voľnom obchode, a to najmä so zreteľom na záväzky týkajúce sa udržateľného rozvoja. Medzi úlohy tohto úradníka musí patriť aj objektívne rozhodovanie na základe včasných a účinných preskúmaní, na ktoré sa musia vyčleniť primerané zdroje. Takisto treba priznať jasnú úlohu uznaným zainteresovaným stranám, a to pokiaľ ide o predkladanie sťažností, ako aj účasť na akýchkoľvek následných verejných vypočutiach. Okrem podávania podrobných správ Európskemu parlamentu a Rade treba zabezpečiť, aby EHSV a príslušné domáce poradné skupiny zohrávali rozhodujúcu úlohu a aby bola do procesu neustále zapojená občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | EHSV už v minulosti odporúčal, aby sa do všetkých budúcich mandátov týkajúcich sa kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji zahrnula osobitná doložka o podpore cieľov udržateľného rozvoja a aby sa v súlade s Parížskou dohodou zahrnul aj boj proti globálnemu otepľovaniu ako neoddeliteľná súčasť hodnôt EÚ. Prechod na nízkouhlíkové, obehové hospodárstvo musí byť ďalším kľúčovým faktorom, ktorý treba zohľadniť vo všetkých mandátoch EÚ na rokovanie. |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Značnou výzvou bude dosiahnuť uhlíkovo neutrálne hospodárstvo EÚ do roku 2050. To bude mať výrazný dosah na rozvoj obchodnej politiky, pričom rozhodnutia týkajúce sa obchodu budú mať rozhodujúci vplyv na to, ako sa tento prechod konkrétne uskutoční, a to v EÚ aj na celom svete. Zabezpečenie spravodlivého prechodu musí byť stredobodom všetkých budúcich obchodných politík, postupov a rokovaní. |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Zvýšený tok obchodu bude znamenať ďalší nárast dopravy, ktorej emisie skleníkových plynov sú už teraz veľmi vysoké. EHSV preto požaduje, aby sa všetky druhy dopravy zahrnuli do posilnenej, udržateľnej a spravodlivej politiky v oblasti dopravy a aby sa vytvorilo jasné politické prepojenie medzi obchodom a dopravou, a to okrem iného aj v záujme plnenia príslušných záväzkov v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | EHSV tiež naliehavo žiada, aby EÚ vo svojich krokoch zameraných na prechod na obehové hospodárstvo náležite zohľadnila problémy dôležitých priemyselných odvetví EÚ náročných na zdroje a energiu, snažila sa zabrániť úniku uhlíka a stratám investícií a aby dôkladne preskúmala zmierňujúce kompenzačné opatrenia na hraniciach, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami WTO. |
| --- | --- |

1.8.5.

2.   Kontext

| 2.1. | Obchod a investície sú pre EÚ zásadne dôležité a majú potenciál zvýšiť jej vlastnú hospodársku výkonnosť „na domácej pôde“. V oznámení Obchod pre všetkých (6) bolo zdôraznené, že viac ako 30 miliónov pracovných miest v EÚ, t. j. jedno zo siedmich, závisí od vývozu do krajín mimo EÚ, a že sa očakáva, že 90 % celosvetového hospodárskeho rastu sa bude v nasledujúcich 15 rokoch dosahovať mimo Európy. Hoci EÚ uznáva, že musí prostredníctvom obchodu zlepšiť svoju hospodársku výkonnosť, nesmie riskovať tým, že sa spoľahne len na model orientovaný na vývoz. Rovnakú dôležitosť je potrebné prisúdiť zvýšeniu domáceho dopytu, a to pomocou verejných a súkromných investícií a spotreby. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | EÚ sa jednou šestinou podieľa na celosvetovom dovoze a vývoze, je najväčším vývozcom vyrobeného tovaru a poskytovaných služieb na svete a takisto je najväčším vývozným trhom pre približne 80 krajín. Základným pilierom európskeho hospodárstva je priemysel, ktorý predstavuje 80 % vývozu EÚ a zabezpečuje dôležité súkromné inovácie a pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu. Ako sa uvádza v oznámení Obchod pre všetkých, „podiel dovozu na vývoze EÚ vzrástol od roku 1995 o viac ako polovicu“, čo ešte viac vyzdvihuje kľúčovú úlohu podnikov, priemyslu a dynamickej a proaktívnej obchodnej politiky. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Od vývozu EÚ v súčasnosti na vnútornom trhu závisí 36 miliónov pracovných miest (7), čo od roku 2000 predstavuje nárast o dve tretiny a približne o 1,5 bilióna EUR. EÚ si teda udržiava svoj „podiel na celosvetovom vývoze tovaru“ (vo výške 15 %), v porovnaní so zvýšením podielu Číny a zodpovedajúcim poklesom podielu Spojených štátov a Japonska na celkovom objeme. Európska komisia (EK) zdôrazňuje, že pracovné miesta v rámci činností, ktoré súvisia s vývozom, „sú v priemere lepšie platené“ a majú „významný podiel“ v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Na rozdiel od obchodu s tovarom môže obchod so službami vytvárať tlak na zníženie miezd. V najnovšej správe OECD (8) sa poukazuje na to, že služby predstavujú veľkú časť výrobného priemyslu a zahraničný podiel takýchto služieb sa zvyšuje. Podniky čoraz viac zvažujú, či majú svoje vlastné služby poskytovať samy alebo ich nakupovať od externých dodávateľov. V prípade nákupu služieb (offshoring) v krajinách s nižšími nákladmi práce je obzvlášť naliehavá otázka presunu pracovných miest. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Hrozí, že brexit bude kritickým faktorom z hľadiska budúcich obchodných vzťahov EÚ a jej pokračujúcich bezcolných a bezbariérových obchodných tokov. Odchod jednej z významných obchodujúcich krajín z jednotného trhu by mohol ovplyvniť vyváženosť obchodnej politiky EÚ a zároveň by mohol predstavovať značný problém, ak by Spojené kráľovstvo následne pristúpilo k deregulácii vrátane zníženia úrovne noriem a práv. Je zásadne dôležité, aby EÚ vynaložila maximálne úsilie na to, aby zabránila akýmkoľvek pokusom Spojeného kráľovstva o nekalú hospodársku súťaž. Dohoda medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, v ktorej by sa zachovali prísne normy a práva, je zásadne dôležitá. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | K vytvoreniu exponenciálne narastajúceho celosvetového dopytu po obchode s tovarom a čoraz viac aj so službami prispieva kombinácia viacerých faktorov. Predpokladá sa, že svetové obyvateľstvo dosiahne do polovice storočia počet 9 – 10 miliárd. V dôsledku rýchlej industrializácie a urbanizácie v súčasnosti po prvý raz žije vyše polovice svetového obyvateľstva v mestách, kde sú ľudia vo väčšej miere vzájomne závislí ako vo vidieckej spoločnosti, ktorá je viac sebestačnejšia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Takisto sa odhaduje, že do roku 2030 budú mať stredný príjem, najmä v krajinách, ako sú Čína, India, Keňa, Čile a Indonézia, až 2 miliardy ľudí, ktorí chcú a sú schopní platiť (mnohí prvýkrát v živote) za omnoho väčšiu rozmanitosť a výber v tom, čo jedia, obliekajú si, používajú, v čom jazdia alebo čo inak spotrebúvajú. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Expandujúce trhy však nie sú jediným dôvodom zvýšeného obchodného toku. V súčasnom svete sú činnosti nadnárodných podnikov čoraz viac organizované v rámci globálnych hodnotových reťazcov. OECD (9) pri analýze týchto stratégií opísala, akým spôsobom stratégie v oblasti daní, rozsah (zvyšuje sa koncentrácia korporácií), technologické odborné poznatky a diverzifikácia činností pôsobia ako kľúčové hybné sily celosvetového obchodu. Digitalizácia hospodárstva takisto stiera tradičné hranice. Okrem toho sa nadnárodné podniky čoraz viac spoliehajú na nekapitálové vzťahy (strategické partnerstvá, outsourcing). Skupinové štruktúry sú preto zložitejšie ako kedykoľvek predtým a menia sa aj obchodné postupy. V dôsledku toho bude možno potrebné prispôsobiť obchodnú a investičnú politiku. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Významnú príležitosť pre vývozcov EÚ predstavujú silné stránky EÚ, najmä výroba tovaru alebo poskytovanie služieb s pridanou hodnotou, resp. špičkovej kvality, pričom EÚ už uzavrela približne 70 preferenčných obchodných dohôd s krajinami na piatich kontinentoch a v súčasnosti prebiehajú ďalšie významné rokovania. V opačnom prípade sa tejto príležitosti chopia konkurenční vývozcovia so sídlom v iných rozvinutých krajinách alebo najmä tí z rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík. K nedávnemu významnému pokroku v tejto oblasti patrí revidované Transpacifické partnerstvo (TPP) a iné dôležité obchodné rokovania s krajinami ázijsko-tichomorskej oblasti. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Hlavné východiskové prvky na podporu prosperity EÚ v rámci obchodu

| 3.1. | Význam jednotného trhu pre obchod EÚ preukazuje jeho tzv. účinok presahovania, keďže jedna pätina pracovných miest závislých od vývozu sa nachádza v inom členskom štáte. Napríklad nemecký vývoz zabezpečuje 6,8 milióna pracovných miest v Nemecku, ale aj 1,6 milióna pracovných miest inde v EÚ. Príčinou je v prvom rade predlžovanie dodávateľských reťazcov, a to nielen v Európe, ale aj vo svete, v dôsledku čoho nedokončené výrobky môžu viackrát prekročiť hranice, najmä v automobilovom priemysle. Brexit tento faktor zvýraznil: 650 000 pracovných miest v Spojenom kráľovstve je spojených s vývozom mimo EÚ, ktorý pochádza z iných členských štátov. Z údajov EK (10) vyplýva, že medzi krajiny, ktoré z toho majú najväčší prospech, patria Česká republika, Slovensko a Poľsko. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Hladké a spravodlivé fungovanie jednotného trhu a eurozóny je preto významným faktorom pri udržiavaní a podpore pracovných miest spojených s vývozom. Prvoradý význam má naďalej čoraz väčšia integrácia jednotného trhu a eurozóny vrátane energetiky a dobre fungujúceho systému dopravy, a to aj zjednodušením spravodlivej mobility pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Zásadná je aj lepšia integrácia služieb a tokov údajov, pričom tieto toky údajov plne rešpektujú predpisy EÚ týkajúce sa ochrany osobných údajov, keďže jednotný trh sa stáva čoraz viac digitálnym. Zdravý digitálny ekosystém si takisto vyžaduje politiky, v rámci ktorých môžu údaje slúžiť verejnému blahu a poskytovať príležitosti na rozvoj digitálnych služieb zameraných na verejný záujem. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV vo svojom stanovisku na tému Reforma WTO požadoval, aby „všetky budúce mnohostranné iniciatívy v oblasti tokov údajov boli v úplnom súlade s horizontálnymi ustanoveniami EÚ týkajúcimi sa cezhraničných tokov údajov a ochrany údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ“ (11), a vyzval novú Komisiu, aby opätovne potvrdila, že o tomto kľúčovom záväzku nemožno vyjednávať. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | V dôsledku rýchleho vývoja digitalizácie a umelej inteligencie spolu s demografickými zmenami a prechodom smerom k nízkouhlíkovému obehovému hospodárstvu sa radikálne zmení spoločnosť. Podniky zohrávajú hlavnú úlohu pri zavádzaní inovácií a nových technológií, kým úlohou vlády je poskytovať právny rámec pre spravodlivý prechod a zásady pre záväzné etické predpisy v oblasti umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Na udržanie EÚ na čele pokroku sú nevyhnutne potrebné výskum a inovácie, ktoré bude realizovať priemysel a ktorých základom bude kvalitné vzdelávanie a podnikanie. Nastupujúca EK musí ako svoju najvyššiu prioritu zabezpečiť, že program Horizont Európa účinne a dôkladne nadviaže na program Horizont 2020. EÚ sa takisto musí zamerať na pomoc podnikom pri zlepšovaní ich konkurencieschopnosti, a to na vnútornej aj medzinárodnej úrovni, a pri rozvoji a uplatňovaní nových technológií. Inovácia sa podporuje aj prostredníctvom pilotných projektov a spolupráce medzi súkromným a verejným sektorom a akademickou obcou. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Technologické zmeny a rozvoj si vyžadujú rýchle prispôsobenie zručností v oblastiach, v ktorých rýchlo a nečakane vzniká nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, a to najčastejšie v technických oblastiach, najmä v rámci vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Podpora a rozvoj ľudských zručností, ako aj všeobecnejšia viacjazyčnosť sú rovnako dôležité ako väčší dôraz na prístup k odbornej príprave, získavaniu nových zručností a celoživotnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Na preklenutie nedostatkov v oblasti zručností budú musieť byť systémy odbornej prípravy dostatočne flexibilné a schopné pohotovo reagovať na budúce potreby. Bude si to teda vyžadovať značné úsilie zo strany členských štátov a sociálni partneri musia v tejto súvislosti takisto zohrať významnú úlohu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Keďže vznikajú rôzne a nové formy práce, je mimoriadne dôležité podporiť hladký prechod zo vzdelávania do pracovného života, medzi pracovnými miestami a úlohami, ako aj poskytovať stimulujúce podmienky pre samostatnú zárobková činnosť a podnikanie. Zmeny vo svete práce je potrebné podporiť sociálne chránenými, flexibilnými a dobre fungujúcimi trhmi práce, spolu so sociálnym dialógom orientovaným na výsledky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kľúčovou hnacou silou rozvoja podnikov je hospodárska súťaž. Obchodné politiky a právne predpisy EÚ musia v rámci rozsahu svojej pôsobnosti pri súťažení s krajinami mimo EÚ poskytovať podnikom priaznivé podmienky, ktoré podporujú dôstojné pracovné miesta s vysokou úrovňou pracovných noriem. Takáto regulácia musí byť prispôsobená účelu a podporovať pozitívneho podnikateľského ducha a kultúru, ktorá je príťažlivá aj pre mladších ľudí a najmä pre ženy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EHSV berie na vedomie správy OECD a MMF (12), v ktorých sa poukazuje na zvýšenú koncentráciu priemyselných odvetví, a to vo výrobe, aj v nefinančných službách. Na pochopenie faktorov vedúcich k takejto trhovej koncentrácii je potrebný ďalší výskum, čo si môže vyžadovať nový pohľad na hospodársku súťaž a politiky medzinárodného obchodu. Obzvlášť v tejto súvislosti nemôže obchodná agenda prekážať politikám zameraným na zlepšenie možností MSP vstúpiť na trh, napr. aj prostredníctvom ambicióznych európskych priemyselných politík, a to najmä v digitálnom sektore. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EÚ musí vytvoriť prostredie, ktoré podporuje súkromné a verejné investície. To si vyžaduje stabilitu a predvídateľnosť, stabilné makroekonomické prostredie, silnú ochranu práv duševného vlastníctva a fiškálnu zodpovednosť. Daňový systém ako taký musí byť spravodlivý a zároveň musí podporovať inováciu, podnikanie, rast a vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | V rámci obchodných a investičných politík EÚ si treba zároveň dávať pozor na všetky investície, ktoré môžu dôsledkom podvodu alebo obchádzania daňových povinností. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | V situácii, keď podniky čoraz viac umiestňujú výrobu do blízkosti svojich cieľových trhov, čo im okrem iného môže pomôcť udržať si konkurencieschopnosť, sú dôležité priame zahraničné investície (PZI). EHSV takisto uvítal (13) nariadenie EÚ o ochrane obchodu týkajúce sa nedávnych krokov na preverovanie zahraničných investícií do EÚ. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Z výročnej správe OECD za rok 2018 týkajúcej sa štatistík PZI však vyplynulo, že po daňovej reforme v USA došlo na celom svete k poklesu PZI o 27 %. V prípade niektorých krajín EÚ (Luxembursko, Holandsko) bol pokles veľmi výrazný. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť rozlišovaniu medzi PZI, ktoré sú spojené s reálnou ekonomikou, a PZI založenými na rôznych podvodných úmysloch a snahách vyhnúť sa daňovým povinnostiam. EÚ musí proti tomu bojovať na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Ako sa uvádza v oznámení „Obchod pre všetkých“, „viac ako 600 000 MSP, ktoré zamestnávajú vyše 6 miliónov ľudí, priamo vyváža tovar mimo EÚ, čo predstavuje jednu tretinu vývozu EÚ“ (14), a „mnohé ďalšie MSP vyvážajú služby“ alebo sú dodávateľmi veľkých spoločností. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EHSV konkrétne uvítal „záväzok voči malým podnikom, ktoré sa pri snahách preniknúť na nové trhy stretávajú s väčšími prekážkami“. Vo všetkých budúcich rokovaniach boli prisľúbené osobitné ustanovenia týkajúce sa MSP, ako aj „pravidelné prieskumy o prekážkach“, ktorým čelia MSP na konkrétnych trhoch. V tejto súvislosti je relevantné aj stanovisko výboru (15) na tému TTIP a jeho vplyv na MSP. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Potenciál a potreby MSP sa musia zahrnúť do každej politickej oblasti s cieľom pomôcť zabezpečiť ich prístup k financiám, ďalším zdrojom a trhom, ako aj podporiť ich schopnosť rozvoja, vzhľadom na meniace sa potreby rôznych typov podnikov a osobitné podmienky, v ktorých MSP pôsobia (vrátane vidieckych a okrajových oblastí). |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Riešenie sporných otázok v oblasti obchodu

| 4.1. | Na základe Lisabonskej zmluvy EÚ nadobudla novú právomoc v oblasti investícií a povinnosť začleniť do činností v rámci obchodu aj investícií ďalšie kľúčové oblasti, najmä rozvoj. Výbor však naďalej znepokojuje skutočnosť, že jednotlivé generálne riaditeľstvá Komisie vrátane GR DEVCO a GR EMPL stále nemajú jednotný názor na dosah na obchod. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisia sa okrem tzv. novej generácie obchodných dohôd, z ktorých prvá bola uzavretá s Kóreou, zaoberala aj dohodnutím komplexnejších dohôd o voľnom obchode, a to s krajinami Východného partnerstva aj s vyspelejšími obchodnými partnermi. Išlo o Japonsko a najmä Komplexnú hospodársku a obchodnú dohodu (CETA) s Kanadou, ktorá sa netýkala len odstránenia ciel, ale vzťahovala sa aj na širokú škálu rôznych aspektov, ako sú pravidlá poskytovania služieb, odstránenie necolných prekážok obchodu a ďalšie aspekty súvisiace s obchodom, ako sú investície a hospodárska súťaž alebo regulačná spolupráca. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Vzhľadom na tento vývoj EHSV považuje požiadavku nepretržitého rozvoja progresívnej obchodnej agendy orientovanej na budúcnosť za naliehavejšiu ako kedykoľvek predtým. Takéto komplexné obchodné rokovania môžu ľahšie vyvolať spor v citlivých oblastiach, ako je zachovanie prísnych noriem, najmä v oblasti bezpečnosti potravín, ochrany spotrebiteľa a dôstojných pracovných podmienok, v oblasti ochrany verených služieb alebo presadzovania práv v súvislosti s udržateľnou obchodnou agendou. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Keďže nová generácia dohôd sa netýka len tradičného odstraňovania ciel, ale stanovuje predpisy tak, aby opatrenia vlády nezasahovali do obchodu, vyvoláva to obavy, či tieto dohody neobmedzia priestor v rámci verejnej politiky. Štáty majú nielen právo regulovať podľa vlastného uváženia, ale aj povinnosť vykonávať reguláciu vo všeobecnom záujme. EHSV zdôrazňuje, že obchodná dohoda tomu nemôže nijakým spôsobom brániť. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV uviedol (16), že obchodná politika EÚ „sa bude posudzovať podľa toho, či Komisia dokáže zabezpečiť, aby v dôsledku obchodných dohôd nedochádzalo k zníženiu environmentálnych, pracovných a iných noriem. Rokovania by sa mali v skutočnosti zamerať na zlepšenie týchto noriem.“ |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Otvorený medzinárodný obchod založený na pravidlách je nevyhnutný na podporu obchodných príležitostí aj na zabezpečenie spravodlivých podmienok pre podniky voči zahraničným konkurentom. EÚ musí podporiť pravidlá WTO, ktoré presadzujú spravodlivý obchod zaručujúci dodržiavanie cieľov udržateľného rozvoja, a stať sa celosvetový lídrom v boji proti protekcionizmu a narušovaniu obchodu a pri podpore progresívnej a udržateľnej obchodnej politiky. V tejto súvislosti by EÚ a jej členské štáty mali v rôznych výboroch WTO využívať svoju pozíciu a uplatňovať svoj vplyv, najmä pokiaľ ide o nové oblasti, ako je obchod a dôstojná práca. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Obchod je jedným z najčastejšie hodnotených politických procesov v EK. Avšak na to, aby sa otvorila širšia politická diskusia o úlohe obchodu a investícií, je potrebná ďalšia analýza, aby sme lepšie pochopili hnacie sily a hospodársky vplyv obchodu, ako aj jeho potenciálny prínos k cieľom udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | V tejto súvislosti musí hodnotiaca politika EÚ zohrávať kľúčovú úlohu. GR pre obchod hodnotí vplyv hlavných obchodných iniciatív s použitím rôznych nástrojov: posúdením vplyvu a posúdením vplyvu na udržateľnosť, hospodárskym posúdením dohodnutých výsledkov a hodnotením ex post. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Otázky týkajúce sa metodiky a načasovania sú zásadné a mali by sa opätovne prehodnotiť. Použitý počítačový model všeobecnej rovnováhy by sa mal prehodnotiť a porovnať s alternatívnymi modelmi, pričom by mal zahŕňať širší súbor ukazovateľov, ktoré merajú vplyv na ľudské a pracovné práva, zmenu klímy, biodiverzitu, spotrebiteľov a PZI. Jednoduché porovnanie situácie s obchodnými dohodami alebo bez nich však neumožňuje kvalitatívne hodnotenie možností rokovania, najmä pokiaľ ide o obchod a udržateľný rozvoj. Posúdenie vplyvu a posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa musia uskutočniť včas, aby z nich mohli vychádzať vyjednávači a mohli sa zohľadniť pred rokovaním a počas neho, a neboli predložené až po ukončení rokovania. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Ako už EHSV v minulosti odporučil vo svojom stanovisku na tému Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja (17), pomoc pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja by mala byť ústredným prvkom hodnotenia obchodnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV považuje posúdenie vplyvu na udržateľnosť za hodnotný príspevok v rámci konzultácie s občianskou spoločnosťou a odporúča ho rozšíriť na skorý proces návrhu referenčného rámca. Práca hodnotiacej riadiacej skupiny EK by sa mohla ďalej zlepšiť zapojením aj občianskej spoločnosti. Konzultanti potrebujú dostatočnú nezávislosť a odborné znalosti, najmä pokiaľ ide o ľudské práva a otázky životného prostredia. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Pokiaľ ide o trhy práce, je potrebná podrobnejšia analýza potenciálnych účinkov presunu pracovných miest, vývoja miezd a istoty zamestnania. Pokiaľ ide o hospodársky vplyv, pozornosť by sa mala venovať nielen EÚ, ale aj tomu, do akej miery obchod a investície umožňujú menej rozvinutým ekonomikám zvyšovať ich produktivitu a inovácie. Navyše by sa mala v primeraných intervaloch vypracovať komplexná štúdia globálneho vplyvu obchodu. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Obchod je čoraz významnejším prvkom nielen z geopolitického hľadiska, ale aj ako súčasť hospodárskej diplomacie. Z tohto dôvodu si musí ESVČ vo väčšej miere uvedomovať význam obchodu – problematika obchodu zjavne nebola súčasťou spoločného oznámenia o prepájaní Európy a Ázie (18). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | V rámci rokovaní o dohode o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve so Spojenými štátmi sa najskôr zvýraznili mnohé obavy širšej verejnosti a občianskej spoločnosti, ale tie sú všeobecnej povahy. Kým Európska komisia v obchodných rokovaniach vynakladá úsilie, aby politické záväzky nepodporovali obchod alebo investície oslabením úrovne ochrany ani neposkytovali záruky, ako sú osobitné výnimky a výhrady, vyhradené doložky o verejných monopoloch alebo skoré zamietnutie neopodstatnených investorských požiadaviek, EHSV sa usiloval a naďalej sa usiluje o ďalšie objasnenia a záruky týkajúce sa rôznych vysoko citlivých bodov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Vystavenie verejných služieb v obchodných dohodách prostredníctvom liberalizácie trhu a osobitných doložiek (doložky o povinnosti zdržať sa konania a doložky znemožňujúce návrat do pôvodného stavu), ktoré tvoria rámec pre voľné konanie strán v budúcnosti na zavedenie obmedzení prístupu na trh a diskriminačných opatrení, sa považuje za zásadnú obavu. EHSV sa predtým vyjadril, že „v súlade s postojom EHSV, Európskeho parlamentu a širšej občianskej spoločnosti víta, že Komisia vyjadrila želanie chrániť verejné služby v dohodách o voľnom obchode“, ale zdôraznil, „že najlepším prostriedkom je použitie pozitívneho zoznamu, pokiaľ ide o prístup na trh, ako aj vnútroštátne zaobchádzanie“ (19). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Vzhľadom na neustálu možnosť zmeny vlády a následnú zmenu politiky, pokiaľ ide o verejné služby, by bolo akékoľvek predchádzajúce otvorenie v obchodnej dohode „zablokované“. Nemožno podnikať kroky späť. Otvorenie doložiek o povinnosti zdržať sa konania a doložiek znemožňujúcich návrat do pôvodného stavu preto môže predstavovať hrozbu najmä pre verejné služby, a to vzhľadom na ich úzke a nejednoznačné vymedzenie rozsahu. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Zachovanie tohto priestoru verejnej politiky je takisto dôležité v kontexte zahrnutia verejného obstarávania do obchodných dohôd. Pre EHSV preto bolo dôležité požadovať „zachovať schopnosť verejných obstarávateľov používať v ponukách environmentálne a sociálne kritériá, ako napríklad povinnosť dodržiavať kolektívne zmluvy a dodržiavať súlad s nimi“ (20). |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.6. | EHSV v kontexte ochrany investícií požadoval „procesné záruky proti žalobám zameraným na legislatívu v oblasti verejného záujmu... na zaručenie toho, že zmluvná strana bude mať právo na reguláciu vo verejnom záujme podľa vlastného uváženia a toto právo má prednosť pred ochranou investorov“ (21). Vo svojom stanovisku na tému Mnohostranný investičný súd sa EHSV domnieval, že „toto sa dá dostatočne dosiahnuť len vtedy, ak sa z pôsobnosti vylúči verejný záujem“, a to „musí byť sprevádzané vhodnými zárukami, že sa tieto pravidlá nezneužijú na protekcionistické opatrenia.“ V širšom kontexte svojho stanoviska na tému Osobitné kľúčové otázky TTIP EHSV požadoval výslovne uviesť „kolektívne dohody vrátane trojstranných a/alebo všeobecných (erga omnes) zmlúv s cieľom vyhnúť sa tomu, aby podliehali výkladu v zmysle porušenia legitímnych očakávaní investora“ (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Poľnohospodárstvo a obchod patria síce medzi právomoci EÚ viac ako 40 rokov, avšak občas pri týchto kľúčových záujmoch chýbala komunikácia alebo „nadväzujúce“ myslenie. EÚ musí odolať pokušeniu robiť väčšie ústupky v oblasti poľnohospodárstva, ktoré by ohrozili domácu produkciu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | V stanovisku EHSV na tému Poľnohospodárstvo v obchodných rokovaniach (23) sa zdôraznilo, že cieľom dvojstranných dohôd by malo byť odstránenie používania dvojakých noriem v poľnohospodárstve, konkrétne v súvislosti s Dohodou o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a Dohodou o technických prekážkach obchodu, v partnerských krajinách. EÚ bude chcieť takisto propagovať svoje environmentálne a sociálne normy a normy udržateľného rozvoja so širším záberom v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. EÚ (a iní) musí začleniť záväzok budovať kapacity, aby sa menej rozvinutým krajinám pomohlo plniť takéto normy, napríklad, aby sa im pomohlo rozvíjať prijateľný certifikovaný veterinárny systém, pričom najdôležitejšie sú normy bezpečnosti potravín. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Je potrebné nanovo premyslieť a oživiť multilaterálny prístup k obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. Koncepcia obchodných rokovaní WTO z Dauhy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami sa musí zachovať a zlepšiť, pričom sa musí rešpektovať zásada potravinovej sebestačnosti pre všetkých. V rovnakom stanovisku sa zdôraznilo, že EÚ má dobré postavenie na to, aby zohrávala vedúcu, aktívnu úlohu v podpore nového vyváženého prístupu, okrem iného preto, že niektoré rýchlo sa rozvíjajúce ekonomiky nevynakladajú výrazné úsilie na pomoc iným ekonomikám, ktoré sú ešte slabšie rozvinuté. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | EHSV sa vo svojom stanovisku na tému Reforma WTO domnieva, že „je nevyhnutné, aby sa zásada predbežnej opatrnosti, ako je zakotvená v zmluvách EÚ, primerane chránila aj na mnohostrannej úrovni a aby bola v plnej miere právne uznaná s cieľom zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany prostredníctvom preventívneho rozhodovania v prípade rizika pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Vzhľadom na význam zásady predbežnej opatrnosti by EÚ z nej mala vo všetkých svojich obchodných rokovaniach urobiť otázku ofenzívneho záujmu“ (24). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zatiaľ čo v stratégii „Obchod pre všetkých“ sa kladie osobitný dôraz na dôveru spotrebiteľov v bezpečnosť výrobkov, usmernenia OSN o ochrane spotrebiteľa pristupujú k tejto záležitosti oveľa širšie a zahŕňajú aj ochranu súkromia spotrebiteľov, ich práva v oblasti elektronického obchodu a právo na účinné presadzovanie práv spotrebiteľov. Vzhľadom na vplyv liberalizácie obchodu na spotrebiteľov EHSV vo svojom stanovisku na tému Kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji v dohodách o voľnom obchode požadoval „v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji... kapitolu o obchode a spotrebiteľoch, zameranú špecificky na spotrebiteľov, ktorá by zahŕňala všetky príslušné medzinárodné normy v oblasti ochrany spotrebiteľov a posilnenie spolupráce pri presadzovaní práv spotrebiteľov“ (25). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Európska komisia vo svojom diskusnom dokumente o využívaní globalizácie z roku 2017 určuje viacero dôsledkov neriadenej globalizácie, najmä rastúce nerovnosti. Prínosy obchodu nie sú nikdy rozdelené rovnomerne. Obchodná a investičná politika EÚ musí riešiť všetky závažné dôsledky otvorenia trhu a čo najviac obmedziť negatívne vplyvy vrátane sociálnych nákladov a nákladov na prechod. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | V stratégii „Obchod pre všetkých“ sa prvýkrát uznalo, že obchod „môže znamenať dočasný narúšajúci vplyv na niektoré regióny a pracovníkov, ak sa pre niektoré firmy nová konkurencia preukáže ako príliš intenzívna“, a zdôraznilo sa, že „pre ľudí, ktorých sa to priamo týka, táto zmena nie je bezvýznamná“. V tejto súvislosti je dôležitý Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. V rokoch 2013 – 2014 pomohol viac ako 27 600 pracovníkom (26). EHSV preto považuje za dôležité, aby sa vo všetkých budúcich viacročných finančných rámcoch (VFR) vyčleňovali dostatočné finančné prostriedky priamo prepojené s vplyvmi obchodu a aby sa opätovne preskúmali všetky podmienky a kritériá, ktoré obmedzujú uplatňovanie VFR. S cieľom lepšie predvídať a napomáhať reštrukturalizačné zmeny sú na spravodlivý prechod nevyhnutné účinné práva pracovníkov na informácie, konzultácie a kolektívne vyjednávanie. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.11. | EHSV ďalej požaduje poskytnutie silnejšej ochrany pre citlivé odvetvia pred nekalou hospodárskou súťažou zahrnutím noriem MOP do kritérií na ich posúdenie. EHSV v nedávnom stanovisku na tému metodiky nástrojov na ochranu obchodu (27) žiadal rovnaké podmienky pre vyvážajúcich výrobcov z EÚ aj z tretích krajín. EHSV v tejto súvislosti uvítal zámer Komisie použiť osobitné kritériá s cieľom určiť, či v trhovej situácii existujú výrazné deformácie, avšak konštatoval, že by sa malo zvážiť aj dodržiavanie noriem MOP a multilaterálnych dohôd o životnom prostredí. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Pokiaľ ide o pevný záväzok posilniť ustanovenia v oblasti práce, ktorý Európska komisia prijala, EHSV vyzval partnerské krajiny, aby preukázali „plné dodržiavanie ôsmich základných pracovných noriem dohovorov MOP pred uzatvorením obchodnej dohody. Ak partnerská krajina neratifikovala tieto dohovory, nevykonáva ich dostatočne alebo nepreukázala primeranú úroveň ochrany, EHSV odporúča, aby sa do kapitoly o udržateľnom rozvoji začlenil záväzný plán, ako zabezpečiť včasné splnenie“ (28). EÚ musí takisto podporovať vykonávanie a presadzovanie najnovších noriem MOP, aby sa zaručili skutočne rovnaké podmienky pre podniky EÚ v zahraničí a aby sa podporil cieľ udržateľného rozvoja č. 8 týkajúci sa dôstojnej práce. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Obchodná politika musí takisto posilniť iniciatívy v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Podniky musia niesť zodpovednosť vo všetkých fázach dodávateľského reťazca. Vďaka tomu by sa mali rozšíriť „prevádzkové licencie“, pričom by sa zároveň maximalizovali inovácie a udržateľný hospodársky rast. Konzistentné vykonávanie zodpovedného obchodného správania je dôležité na posilnenie celosvetovej obchodnej pozície EÚ a pomoc uskutočniť ciele udržateľného rozvoja. EÚ by mala vo všetkých dohodách o voľnom obchode trvať na tom, aby každá signatárska strana aktívne podporovala súlad podnikov so smernicami OECD pre nadnárodné spoločnosti (29). EHSV uznáva dôležitosť presadzovania predpisov pre pracovný trh zo strany vlády, a to aj prostredníctvom inšpekcií, a požaduje, aby sa v obchodných dohodách od štátnej správy na ústrednej a miestnej úrovni vyžadovalo, aby zohrávala svoju úlohu v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Viacero vlád si vytvára svoje vlastné príslušné právne predpisy a nástroje, najnovšie francúzsky zákon o povinnosti náležitej starostlivosti či holandský zákon o náležitej starostlivosti v oblasti detskej práce. Kanada posilnila svoju stratégiu v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov zameraním na správanie kanadských podnikov v zahraničí a vytvorila poradný orgán viacerých zainteresovaných strán. V apríli 2019 bola vymenovaná prvá kanadská ombudsmanka pre zodpovedné podniky, s mandátom preskúmať a verejne informovať o údajných porušeniach ľudských práv, ku ktorým malo dôjsť pri prevádzke kanadských podnikov v odvetviach baníctva, ropy, zemného plynu a odevov v zahraničí vrátane odporúčaní obchodných opatrení pre podniky. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Podľa EHSV má EÚ jedinečné postavenie, aby sa ujala vedúcej úlohy, pokiaľ ide o náležitú starostlivosť, najmä so zreteľom na rozvíjajúce sa globálne dodávateľské a hodnotové reťazce. Dobrovoľné a záväzné opatrenia sa navzájom nevylučujú, ale musia sa vzájomne dopĺňať. EHSV v tejto súvislosti vzal na vedomie prácu na takzvanej záväznej zmluve OSN, o ktorej v súčasnosti rokujú členovia OSN, ktorej zámerom je kodifikovať právne záväzné medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv týkajúce sa činností nadnárodných korporácií, a víta prebiehajúcu prácu EHSV na stanovisku z vlastnej iniciatívy REX/518. EHSV žiada Komisiu, aby podobne ako niektoré členské štáty, ktoré už prijali právne predpisy týkajúce sa náležitej starostlivosti, vypracovala právne predpisy v tejto oblasti na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Obchod a udržateľný rozvoj: potreba realizovať ciele udržateľného rozvoja/Parížsku dohodu

| 5.1. | EHSV vo svojom stanovisku na tému Obchod pre všetkých (30) predovšetkým uvítal, že EÚ venuje dôkladnú pozornosť „udržateľnému rozvoju, a to najmä v oblasti ľudských a sociálnych práv a životného prostredia“. EHSV vo svojom stanovisku na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (31) naliehavo vyzýval EK, „aby bola vo svojom prístupe ambicióznejšia, najmä pokiaľ ide o posilnenie efektívneho presadzovania záväzkov v kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, čo má pre EHSV kľúčový význam. Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji musia mať rovnakú dôležitosť ako kapitoly o obchodných, technických a colných záležitostiach.“ |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | V tejto súvislosti EHSV osobitne víta nedávne oznámenie novej predsedníčky Komisie o nadchádzajúcom vymenovaní nového hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu, ktorého úlohou bude „monitorovať a zlepšovať dodržiavanie našich obchodných dohôd“, čím sa však nijako neobmedzí celková pôsobnosť komisára pre obchod. V tomto ohľade je nevyhnutné, aby mal tento úradník rozsiahle právomoci s rovnakým významom a rovnakou účinnosťou, ktoré by pokrývali všetky záväzky dohodnuté v dohodách o voľnom obchode, najmä tie, ktoré sa týkajú kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji, ako aj sociálnych a environmentálnych otázok spojených s inými kapitolami obchodných a investičných dohôd. Medzi úlohy tohto úradníka musí patriť aj objektívne rozhodovanie na základe včasných a účinných preskúmaní, na ktoré sa musia vyčleniť primerané zdroje. Takisto treba priznať jasnú úlohu uznaným zainteresovaným stranám, a to pokiaľ ide o predkladanie sťažností, ako aj účasť na akýchkoľvek následných verejných vypočutiach. Okrem podávania podrobných správ Európskemu parlamentu a Rade treba zabezpečiť, aby EHSV a príslušné domáce poradné skupiny zohrávali rozhodujúcu úlohu a aby bola do procesu neustále zapojená občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Do každej dohody, ktorá podľa označenia EÚ patrí medzi dohody o voľnom obchode „novej generácie“ po roku 2010, sa zahrnula osobitná kapitola o obchode a udržateľnom rozvoji. Patrila k tomu aj aktívna monitorovacia úloha občianskej spoločnosti každej strany. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | EHSV považuje konštruktívny dialóg s občianskou spoločnosťou o obchodnej a investičnej politike za nevyhnutný prvok a opakuje svoju požiadavku ďalej posilňovať jeho úlohu. EHSV vo svojom stanovisku na tému Úloha domácich poradných skupín (32) zdôraznil toto zapojenie a požadoval jeho rozšírenie tak, aby sa vzťahovalo na všetky aspekty dohôd o voľnom obchode, s prednostným zameraním na ich vplyv na záväzky v oblasti obchodu a udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV už odporučil nielen osobitnú doložku na podporu zahrnutia cieľov udržateľného rozvoja do všetkých budúcich mandátov v kapitolách o obchode a udržateľnom rozvoji (33), ale v nadväznosti na Parížsku dohodu by sa teraz mal zahrnúť aj boj proti globálnemu otepľovaniu. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Všetkých 17 cieľov udržateľného rozvoja, ústredná myšlienka komplexnej Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj OSN, aj Parížska dohoda o zmene klímy (34) musia zostať celosvetovými prioritami. V tejto súvislosti musia obchod a investície zohrávať hlavnú podpornú úlohu. Značnou výzvou však bude dosiahnuť uhlíkovo neutrálne hospodárstvo EÚ do roku 2050. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Všetky tieto prvky budú mať zásadný dosah na obchod a zároveň budú pod vplyvom obchodných tokov, a to v rámci EÚ aj globálne. Programy Parížskej dohody a cieľov udržateľného rozvoja musia byť stredobodom všetkých budúcich obchodných politík, postupov a rokovaní. Podľa odhadov Unctad (35) si bude dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja vyžadovať ďalších 7 biliónov USD, pričom aspoň tretinu z tejto sumy bude musieť poskytnúť súkromný sektor. Na realizáciu a financovanie cieľov udržateľného rozvoja sa budú musieť nevyhnutne vynaložiť aj prostriedky z verejných zdrojov. Ako poznamenal generálny riaditeľ WTO, miléniové rozvojové ciele už ukázali „transformačný potenciál obchodu“ (36). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Na druhej strane budú potrebné značné regulačné zmeny v záujme dosiahnutia úspešného energetického prechodu a nevyhnutná sloboda na dosiahnutie cieľov podľa Parížskej dohody. EHSV vo svojom stanovisku na tému Mnohostranný investičný súd žiadal ustanovenie týkajúce sa hierarchie, ktoré zabezpečí, že v prípade rozporu medzi ustanoveniami medzinárodnej investičnej dohody a prípadnými medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, ktoré sú pre jednu stranu sporu záväzné, majú prednosť záväzky vyplývajúce z medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, sociálnych vecí či ľudských práv, aby sa zabránilo tomu, že prednosť budú mať ustanovenia investičnej dohody (37). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | EHSV už predtým konštatoval (38), že EÚ „má jedinečné postavenie, pokiaľ ide o podporu realizácie cieľov udržateľného rozvoja“, keďže má „dôveryhodnosť na to, aby zohrávala účinnú úlohu premostenia medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami“. Naliehavo však vyzýval, aby sa väčší dôraz pripísal „úplnej integrácii cieľov udržateľného rozvoja, v rámci európskej politiky a súčasných priorít Komisie“, prípadne v spolupráci s členskými štátmi“ |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | EHSV už zdôraznil, že obchod s poľnohospodárskymi výrobkami (39) bude mať obzvlášť dôležitú úlohu pri plnení jedenástich cieľov. V novšom stanovisku na tému Prepájanie Európy a Ázie (40) sa zdôraznilo, „že je nevyhnutné, aby sa stanovilo formálne prepojenie medzi cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a [čínskou] iniciatívou Jedno pásmo, jedna cesta“, pričom sa opäť uviedlo deväť najrelevantnejších cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Minimálne 13 cieľov udržateľného rozvoja sa týka zmeny klímy. Parížska dohoda je na druhej strane prvou svetovou komplexnou dohodou v oblasti klímy. Ak sú ciele udržateľného rozvoja plánom pre ďalšiu generáciu, toto je plán pre budúcnosť planéty. Všeobecne sa akceptuje, že nárast priemernej globálnej teploty o viac ako 2 °C nad hodnotu z obdobia pred industrializáciou by mal katastrofálne následky. Krajiny, ktorých sa to najviac dotkne, budú zároveň najmenej schopné zvládnuť potrebné zmeny. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Zvýšený tok obchodu bude v zásade znamenať ďalší nárast dopravy, ktorej emisie skleníkových plynov sú už aj tak veľmi vysoké. Doprava predstavuje 24 % celosvetových emisií CO2 a je jediným odvetvím, v ktorom sa emisie stále zvyšujú, pričom podľa prognóz by mali do roku 2030 dosiahnuť 40 % z celkového objemu emisií. Keďže medzinárodné letectvo a námorná doprava nie sú priamo zahrnuté v Parížskej dohode, je naliehavo potrebné riešiť všetky druhy dopravy v rámci posilnenej politiky spravodlivej a udržateľnej dopravy vrátane ďalších aktérov v dodávateľskom reťazci, ako sú výrobcovia energie a výrobcovia pôvodného zariadenia (VPZ). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | EHSV v samostatnom stanovisku na tému Úloha dopravy poukázal na „mnohé výzvy v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ako je napríklad potreba znížiť vplyv na klímu a životné prostredie, zlepšiť dopravné systémy a bezpečnosť dopravy a riešiť problémy týkajúce sa pracovných miest a dôstojnej práce“ (41). EHSV teraz požaduje aj vytvorenie prepojenia politiky s obchodom a investíciami. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Táto celková obava viedla k rozvoju koncepcie tzv. obehového hospodárstva, ktoré sa charakterizuje ako hospodársky systém zameraný na minimalizáciu odpadu a čo najväčšie zhodnocovanie zdrojov. Cieľom obehového hospodárstva je minimalizovať spotrebu zdrojov a produkciu odpadu, ako aj úniky emisií a energie. Možno to dosiahnuť prostredníctvom regeneračného prístupu založeného na dizajne s dlhou životnosťou, údržbe, oprave, opätovnom použití, repasovaní, renovácii a recyklácii. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Mnohí sú presvedčení, že udržateľný svet by nemal znamenať pokles kvality života spotrebiteľov, je možné ho dosiahnuť bez straty príjmu alebo mimoriadnych nákladov a že obehové obchodné modely môžu byť rovnako ziskové ako lineárne modely. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Vzniká však mnoho súvisiacich otázok, najmä pre priemyselné odvetvia EÚ náročné na zdroje a energiu, ktoré čelia sprievodným ťažkostiam. Zohrávajú dôležitú strategickú úlohu v priemyselných hodnotových reťazcoch EÚ. Keďže účelom politiky v oblasti zmeny klímy je znížiť emisie skleníkových plynov (zo spaľovania fosílnych palív aj z priemyselných procesov) – súčasným cieľom EÚ je dosiahnuť uhlíkovú neutralitu do roku 2050 –, energetické náklady priemyselných odvetví náročných na zdroje a energiu predstavujú značne vysoký podiel z ich celkových nákladov: 25 % v prípade ocele, 22 – 29 % v prípade hliníka (42), 25 – 32 % v prípade skla (43). Tomuto problému sa podrobnejšie venuje samostatné stanovisko EHSV (44). |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | K úniku uhlíka, a teda aj investícií dochádza vtedy, keď vyššia cena v EÚ vedie k strate trhového podielu a príslušných pracovných miest. Ak k tomu dôjde, emisie skleníkových plynov sa jednoducho presunú od výrobcov v EÚ na výrobcov v iných častiach sveta (ktorí sú často menej energeticky efektívni), čo nemá (prinajlepšom) žiaden vplyv na globálne emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Zmierňujúce kompenzačné opatrenia na hraniciach v prípadoch, keď krajiny môžu uložiť daň na dovážaný tovar aj vrátenie dane na vyvážaný tovar, sú možné a akceptované WTO ako legálne za predpokladu, že spĺňajú určité podmienky. |
| --- | --- |

5.6.4.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri odkazy vo väčšine poznámok pod čiarou od č. 9 ďalej.

1

(2)  Publikácia GR pre obchod, november 2018.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN (2018) 31 final.

4

(5)  Poverovací list zvolenej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen dezignovanému komisárovi pre obchod Philovi Hoganovi z 10. septembra 2019.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

6

(7)  A ďalších 20 miliónov mimo Európy.

7

(8)  OECD Trade Policy Papers, č. 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paríž.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  OECD Trade Policy Papers, č. 227 (2019), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Paríž.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

11

(12)  OECD Productivity Working Papers, č. 18 (2019), Industry Concentration in Europe and North America, Paríž; World Economic Outlook Report, apríl 2019.

12

Industry Concentration in Europe and North America

(13)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 94.

13

(14)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 34.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 123.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 27.

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 123.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 30.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5. 2017, s. 20.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

25

(26)  Tlačová správa EK, júl 2015.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 209, 30.6.2017, s. 66.

27

(28)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

28

(29)  Smernice OECD pre nadnárodné spoločnosti, 2011.

29

(30)  Poznámka pod čiarou č. 16.

30

(31)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27.

31

(32)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.

32

(33)  Poznámka pod čiarou č. 16.

33

(34)  Parížska konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC COP 21).

34

(35)  Tlačová správa Unctad WIF, Ženeva, 14.10.2014, odvtedy už viackrát opakovaná.

35

(36)  Príhovor v OSN 21. septembra 2016.

36

(37)  Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145.

37

(38)  Pozri poznámku pod čiarou č. 17.

38

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 23.

39

(40)  Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 95.

40

(41)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 9.

41

(42)  A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries (Štúdia o štruktúre cien a nákladov za energiu vo vybratých priemyselných odvetviach náročných na energiu a o faktoroch, ktoré ich ovplyvňujú), CEPS, 2016, k dispozícii na stránke: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries (Štúdia o štruktúre cien a nákladov za energiu v priemyselných odvetviach náročných na energiu a o faktoroch, ktoré ich ovplyvňujú). The case of the flat glass industry (Prípad odvetvia výroby tabuľového skla), CEPS, 2014.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries

The case of the flat glass industry

(44)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 59.

44

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Konštruktívnejšia úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 47/07)

Spravodajca: Arnaud SCHWARTZ

Pomocný spravodajca: István KOMORÓCZKI

| Konzultácia | Európska komisia, 18.12.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  prieskumné stanovisko |
| Rozhodnutie predsedníctva | 11.12.2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 1.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 152/3/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 18.12.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

prieskumné stanovisko

Rozhodnutie predsedníctva

11.12.2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

1.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

152/3/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európska komisia v žiadosti o toto stanovisko uviedla, že v rámci organizovanej občianskej spoločnosti zohrávajú zamestnávatelia, pracovníci a iní zástupcovia kľúčovú úlohu pri vykonávaní právnych predpisov. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) s týmto tvrdením súhlasí a rovnako ako v predchádzajúcich stanoviskách (1) (2) zdôrazňuje skutočnosť, že environmentálne právne predpisy sa riadne nevykonávajú pre nedostatok politickej vôle na všetkých inštitucionálnych úrovniach. Neznamená to, že si občianska spoločnosť neplní svoju úlohu dostatočne dobre alebo konštruktívne. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV preto vyzýva Európsku komisiu, aby na úrovni EÚ vypracovala lepší rámec dodržiavania predpisov. Malo by sa to uskutočniť zabezpečením transparentnejšieho a ráznejšieho vybavovania sťažností a riešenia porušovania predpisov, ako aj zvýšením ľudských a finančných zdrojov (napr. v rámci viacročného finančného rámca – VFR). Cieľom je objasniť environmentálne právne predpisy EÚ, kontrolovať, či sa správne vykonávajú, vyhodnocovať ich a v prípade potreby poskytovať pomoc súdom pri vykonávaní ich právomocí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov, ktoré je kľúčom k poskytovaniu širokej škály informácií o environmentálnych otázkach, ako je udržateľnosť, zmena klímy a kvalita života v Európe. Čaká však na to, aby Európska komisia a členské štáty splnili svoje záväzky tým, že začlenia stanoviská organizácií občianskej spoločnosti do preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov a správ o jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zároveň žiada Európsku komisiu, aby systematickejšie zapájala organizácie občianskej spoločnosti do budúcich kontrol vhodnosti environmentálnych právnych predpisov EÚ, ako aj do budúcich preskúmaní vykonávania environmentálnych právnych predpisov na štátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Toto zapojenie by sa malo uskutočniť v počiatočnom štádiu počas vymedzovania hodnotiacich kritérií a v spolupráci s EHSV alebo rovnocennými výbormi v závislosti od toho, či k tomu dochádza na európskej, štátnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty budú rozvíjať, zavádzať a prevádzkovať harmonizované, ekologické a udržateľné daňové systémy založené na zásade „znečisťovateľ platí“. Takýmto spôsobom sa zdroje systematicky prerozdelia medzi tých, ktorí sa usilujú zabrániť znečisťovaniu pôdy, vody a ovzdušia. Táto zásada by sa mala vzťahovať aj na obce a iné miestne alebo regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Environmentálne organizácie občianskej spoločnosti a malé a stredné podniky by sa mali vo väčšej miere zapájať do poskytovania informácií zamestnancom a formovania environmentálnej výchovy a odbornej prípravy, aby široká verejnosť získala v tejto oblasti základné znalosti. Túto spoluprácu by mali podporovať a financovať členské štáty. Povinná výchova zameraná na klimatické a environmentálne témy (pre deti vo veku od 6 do 18 rokov) by mala byť súčasťou učebných plánov každej krajiny, pričom by organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú aktívne v oblasti životného prostredia, mali byť od roku 2020 povinne zapájané do teoretických či praktických činností. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby na politickej úrovni prinajmenšom zriadili ministerstvo ochrany životného prostredia, ktoré by umožnilo venovať väčšiu pozornosť environmentálnym právnym predpisom, ich koordinácii a presadzovaniu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S cieľom znížiť našu ekologickú stopu a posilniť udržateľný rozvoj EHSV vyzýva členské štáty, aby v plnej miere uplatňovali stratégie ekologického verejného obstarávania spôsobom, ktorý je pod priamym a pravidelným dohľadom Európskej komisie. Európska komisia by navyše mala vyžadovať, aby sa pri príprave ekologického verejného obstarávania a finalizácii prichádzajúcich ponúk konzultovalo s organizáciami občianskej spoločnosti. Mala by zároveň navrhnúť využívanie finančných prostriedkov EÚ s cieľom posilniť pozitívny dosah ekologického verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Európska únia je povinná pomáhať pri rozvoji modelov miestneho rozvoja a podporovať rozsiahlu ochranu životného prostredia v jednotlivých krajinách. Preto je potrebné viac zviditeľniť prítomnosť EÚ na miestnej úrovni, aby sa zabezpečilo, že sa finančné prostriedky EÚ budú správne vynakladať a príslušné verejné a súkromné zainteresované subjekty zúčastňovať na riadnom vykonávaní environmentálnych právnych predpisov a environmentálnej správy. Zároveň by to umožnilo reagovať na potrebu zabezpečiť podporu ľuďom a organizáciám v odľahlých regiónoch EÚ a dosiahnuť, aby sa považovali za dôležitú súčasť EÚ. Európska komisia by mala navyše zabezpečiť, aby sa na poskytovanie prístupu k informáciám a spravodlivosti zamestnával dostatočný počet vhodne vyškolených pracovníkov, a to najmä v oblasti inšpekcie s cieľom monitorovať riadne vykonávanie právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdôrazňuje, že v snahe podporovať a ochraňovať hospodárstvo EÚ počas celosvetových obchodných rokovaní musí Európska komisia chrániť a dôrazne presadzovať naše hlavné environmentálne a sociálne normy. Nejde len o spôsob, ako posilniť európsku konkurencieschopnosť, zlepšiť obraz Európy a zabezpečiť jej obyvateľstvu a územiam budúcnosť, ale je to aj šanca ukázať ostatným častiam sveta demokratickejší a udržateľnejší spôsob správy založený na intenzívnejšej účasti organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV navrhuje zriadiť tripartitný orgán (Európska komisia, členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti), ktorý by urovnával spory a/alebo v rámci ktorého by sa diskutovalo o problémoch, na ktoré upozornili organizácie občianskej spoločnosti, skôr ako dôjde k prípadnej ujme na životnom prostredí, resp. skôr ako si situácia bude vyžadovať použitie právneho prostriedku nápravy. Okrem toho by mal byť nezávislý vedecký poradný orgán EÚ schopný vydať odporúčania pre Európsku komisiu v prípade, ak organizácia občianskej spoločnosti nahlási problém. Európska komisia by zároveň mala predkladať odôvodnené rozhodnutia. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Členské štáty a Európska komisia by mali po roku 2020 rozšíriť politickú, finančnú a odbornú podporu malých a stredných podnikov a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1   
  Úloha občianskej spoločnosti pri správe, vykonávaní a hodnotení environmentálnych právnych predpisov

Kontext

| 2.1.1 | Frans Timmermans, prvý podpredseda Európskej komisie, zaslal v decembri 2018 predsedovi EHSV žiadosť o toto prieskumné stanovisko, v ktorej sa uvádza, že občianska spoločnosť – zamestnávatelia, pracovníci a iní zástupcovia – zohrávajú kľúčovú úlohu pri vykonávaní právnych predpisov. EHSV ako hlas organizovanej občianskej spoločnosti tlmočí názory najnižšej úrovne spoločnosti EÚ v oblastiach patriacich k témam uvedeným v predloženej žiadosti. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | EHSV v uplynulých rokoch prijal niekoľko stanovísk, ktoré sa zaoberajú touto témou a ktoré by Komisia mala zohľadniť (3) (4). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Keďže obavy občanov o životné prostredie všade vo svete narastajú (5), EHSV by chcel pripomenúť Európskej komisii, že jedným z najväčších problémov v súvislosti s lepším vykonávaním environmentálnych právnych predpisov je nedostatok politickej vôle na miestnej a štátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Dôsledkom sú aj nedostatočné ľudské a finančné zdroje (napr. v rámci viacročného finančného rámca), ktoré sú potrebné na objasnenie účelu environmentálnych právnych predpisov, zabezpečenie ich riadneho vykonávania, prípadné poskytnutie pomoci súdom pri vykonávaní ich právomocí (6) a hodnotenie týchto predpisov. Inými slovami, nedostatočné vykonávanie environmentálnych právnych predpisov nie je dôsledkom toho, že si občianska spoločnosť neplní svoju úlohu dostatočne dobre alebo konštruktívne. EHSV zastáva názor, že chyba spočíva predovšetkým v zákonodarných orgánoch, ktoré jednoducho neprejavili dostatočný záujem. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | EHSV sa v neposlednom rade domnieva, že posilnenie úlohy organizovanej občianskej spoločnosti pri správe, vykonávaní a hodnotení environmentálnych právnych predpisov EÚ je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, počnúc cieľom udržateľného rozvoja č. 1, a na zavedenie globálnych dohôd o klíme do praxe. EHSV preto upozorňuje príslušné orgány na niekoľko všeobecných, odvetvových a tematicky významných zlepšení uvedených v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.1.4

Prístup k informáciám

| 2.1.5 | EHSV dôrazne podporuje preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov, ktoré sú kľúčom k poskytovaniu širokej škály informácií o environmentálnych otázkach, ako je udržateľnosť, zmena klímy a kvalita života v Európe. Čaká však na to, aby Európska komisia a členské štáty splnili svoje záväzky tým, že začlenia stanoviská organizácií občianskej spoločnosti do preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov a správ o jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | EHSV žiada Európsku komisiu, aby členským štátom uložila povinnosť prijať mechanizmus, ktorý by najneskôr do jedného mesiaca umožnil prístup k informáciám o životnom prostredí (Aarhuský dohovor) (7). Nie je prijateľné, aby bola verejnosť nútená čakať (v niektorých prípadoch dlhšie ako rok), kým bude mať k týmto informáciám prístup. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | EHSV zároveň žiada Európsku komisiu, aby lepšie sprostredkovávala a pravidelnejšie a účinnejšie propagovala zámery smerníc EÚ prostredníctvom sociálnych médií, čo by mohli podporiť aj organizácie občianskej spoločnosti. Medzi kľúčové prvky patrí priebežná odborná príprava a vzdelávanie o environmentálnej problematike. |
| --- | --- |

2.1.7

Účasť

| 2.1.8 | EHSV zároveň žiada Európsku komisiu, aby organizácie občianskej spoločnosti systematickejšie zapájala do budúcich kontrol vhodnosti environmentálnych právnych predpisov EÚ, ako aj do budúcich preskúmaní vykonávania environmentálnych právnych predpisov na úrovni jednotlivých štátov aj na úrovni EÚ. Toto zapojenie by sa malo uskutočniť v počiatočnom štádiu počas vymedzovania hodnotiacich kritérií a v spolupráci s EHSV a rovnocennými výbormi na štátnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Ako sa uvádza v predchádzajúcich stanoviskách (8) (9), EHSV opätovne pripomína, že účinné vykonávanie opatrení na ochranu životného prostredia závisí čiastočne aj od aktívnejšej úlohy občianskej spoločnosti (zamestnávateľov, pracovníkov a iných zainteresovaných strán). EHSV preto opäť pripomína svoju výzvu na intenzívnejšie a štruktúrovanejšie zapájanie organizácií občianskej spoločnosti, ktoré by mohli posilniť preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov. Napríklad organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa zaujímajú o environmentálne otázky na štátnej úrovni, a vedecká obec musia dostať príležitosť prispieť svojimi skúsenosťami a odbornými poznatkami k správam o jednotlivých krajinách, ako aj k štruktúrovaným dialógom medzi krajinami a následným opatreniam. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | Rovnako je to aj v prípade obchodných rokovaní EÚ: Európska únia je pri podporovaní a ochrane hospodárstva EÚ počas celosvetových obchodných rokovaní povinná chrániť a dôrazne presadzovať naše hlavné environmentálne a sociálne normy. Nejde len o spôsob, ako posilniť európsku konkurencieschopnosť, zlepšiť obraz Európy a zabezpečiť jej obyvateľstvu a územiam budúcnosť, ale je to aj šanca ukázať ostatným častiam sveta demokratickejší a udržateľnejší spôsob správy založený na intenzívnejšej účasti organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.10

| 2.1.11 | Organizácie občianskej spoločnosti sú často vyzývané, aby zastupovali a vyjadrovali obavy spoločnosti spojené s nákladmi a nedostatkami pri vykonávaní právnych predpisov. EHSV preto navrhuje, aby organizácie občianskej spoločnosti zohrávali úlohu v skoršom štádiu postupu v prípade, že budú požiadané o poradenstvo, a aby sa stali relevantnými aktérmi pri riešení sporov. EHSV sa domnieva, že riešenie sporov by sa malo uskutočniť v skoršom štádiu postupu. |
| --- | --- |

2.1.11

| 2.1.12 | EHSV navrhuje zriadiť tripartitný orgán (Európska komisia, členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti), ktorý by urovnával spory a/alebo v rámci ktorého by sa diskutovalo o problémoch, na ktoré upozornili organizácie občianskej spoločnosti, skôr ako dôjde k prípadnej ujme na životnom prostredí, resp. skôr ako si situácia bude vyžadovať použitie právneho prostriedku nápravy. Okrem toho by mal byť nezávislý vedecký poradný orgán EÚ schopný vydať odporúčania pre Európsku komisiu v prípade, ak organizácia občianskej spoločnosti nahlási problém. Európska komisia by zároveň mala predkladať odôvodnené rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.1.12

Prístup k spravodlivosti

| 2.1.13 | Odkazujúc na predchádzajúce stanovisko (10) EHSV opätovne žiada Európsku komisiu, aby sa usilovala zlepšiť prístup občianskej spoločnosti k spravodlivosti (napr. prostredníctvom práva organizácií občianskej spoločnosti obrátiť sa na Súdny dvor EÚ a prostredníctvom špecializovaných sudcov a prokurátorov na štátnej a miestnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ). |
| --- | --- |

2.1.13

| 2.1.14 | EHSV sa takisto domnieva, že v záujme zlepšenia prístupu k spravodlivosti by mali mať jednotlivci možnosť obrátiť sa priamo na Súdny dvor EÚ, ako je to v prípade Európskeho súdu pre ľudské práva, a to v prípade, že je ohrozená transpozícia právnych predpisov EÚ do vnútroštátnych právnych predpisov a vnútroštátne opravné prostriedky sú už vyčerpané. |
| --- | --- |

2.1.14

| 2.1.15 | Vzhľadom na často príliš dlhé súdne prieťahy EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila možnosť zaviesť určitý druh súdneho príkazu v iných ako neodkladných záležitostiach týkajúcich sa životného prostredia, ktorý by členské štáty museli splniť a ktorým by sa až do rozhodnutia Všeobecného súdu nariadilo zdržanie sa konania, pri ktorom hrozí bezprostredná ujma na životnom prostredí. |
| --- | --- |

2.1.15

| 2.1.16 | EHSV zároveň žiada Európsku komisiu, aby zriadila vhodný mechanizmus na investovanie finančných prostriedkov získaných z pokút uhradených za spôsobenie škôd na životnom prostredí do činností zameraných na podporu ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

2.1.16

2.2   
  Návrhy občianskej spoločnosti týkajúce sa úlohy malých a stredných podnikov, zamestnávateľov, odborových zväzov a environmentálnych organizácií pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

Úloha malých a stredných podnikov pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

| 2.2.1. | Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku (11), EHSV rovnako ako Komisia do určitej miery uznáva, že nedostatočné dodržiavanie mechanizmov zabezpečujúcich uplatňovanie právnych predpisov a vykonávanie environmentálnej správy žiaľ prispieva k nekalej hospodárskej súťaži a spôsobuje hospodárske straty. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Mikropodniky a malé a stredné podniky tvoria 99,8 % všetkých podnikov v Európe: definujú sa buď počtom zamestnancov, alebo obratom a hodnotou účtovnej súvahy (12). Príspevok malých a stredných podnikov k tvorbe hodnôt a zamestnanosti, ako aj ich vplyv na životné prostredie, sú značné. Hoci vo všeobecnosti majú jednotlivé malé a stredné podniky obmedzené ľudské a finančné zdroje, je v záujme všetkých mobilizovať a povzbudzovať ich, aby sa vo väčšej miere zameriavali na pravidlá ochrany životného prostredia. Schopnosti malých a stredných podnikov a ich zapájanie do inovácií, obnovy, tvorby pracovných miest a udržiavania sociálneho pokroku sú veľmi dôležité pre dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja OSN a plnenie celosvetových klimatických cieľov Parížskej dohody. Existuje niekoľko ďalších dôležitých oblastí, ako je zdravotníctvo, poľnohospodárstvo, výroba, cestovný ruch a stravovacie a ubytovacie služby, ako aj služby a podnikanie vo všeobecnosti, kde je kľúčovým faktorom rozvoj a harmonizácia environmentálnych noriem, ochrana udržateľného rozvoja a riešenie problematiky zmeny klímy. V tejto súvislosti je potrebné, aby Európska komisia, členské štáty a organizácie občianskej spoločnosti užšie spolupracovali s malými a strednými podnikmi. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že členské štáty budú rozvíjať, zavádzať a uplatňovať harmonizované, ekologické a udržateľné daňové systémy založené na zásade „znečisťovateľ platí“. Takýmto spôsobom sa zdroje systematicky prerozdelia medzi tých, ktorí sa usilujú o zabránenie znečisťovaniu pôdy, vody a ovzdušia. Táto zásada by sa mala vzťahovať aj na obce a iné miestne alebo regionálne samosprávy. |
| --- | --- |

2.2.3.

Úloha odborových zväzov a zamestnávateľov pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

| 2.2.4. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby určitou mierou prispievala na náklady vynaložené na odbornú prípravu zamestnancov v rámci kurzov organizovaných odborovými zväzmi a/alebo zamestnávateľmi s cieľom zabezpečiť uznávanie a vykonávanie environmentálnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré zaujíma ochrana životného prostredia, a malé a stredné podniky by sa mali vo väčšej miere zapájať do poskytovania informácií zamestnancom a formovania environmentálnej výchovy a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť, aby široká verejnosť získala v tejto oblasti základné znalosti. Túto spoluprácu by mali financovať členské štáty. Povinná výchova zameraná na klimatické a environmentálne témy (pre deti vo veku od 6 do 18 rokov) by mala byť súčasťou učebných plánov každej krajiny, pričom by organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú aktívne v oblasti životného prostredia, mali byť od roku 2020 povinne zapájané do teoretických či praktických činností. |
| --- | --- |

2.2.5.

Úloha organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zaujímajú o environmentálne otázky, pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov

| 2.2.6. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby zabezpečila, že rozpočet EÚ pokryje náklady súvisiace s príspevkami neziskových organizácií občianskej spoločnosti k postupom EÚ a členských štátov, ako aj s organizáciou správy, vykonávania a hodnotenia environmentálnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Vo všeobecnosti by členské štáty a Európska komisia mali po roku 2020 rozšíriť politickú, finančnú a odbornú podporu malých a stredných podnikov a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré sa zameriavajú na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sa zaujímajú o environmentálne otázky, by mali mať možnosť zapájať sa do rozhodovania o využívaní finančných prostriedkov EÚ na regionálnej úrovni na projekty, ktoré ovplyvňujú životné prostredie. Okrem toho by mali mať organizácie občianskej spoločnosti k týmto prostriedkom jednoduchší prístup. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Environmentálne organizácie občianskej spoločnosti musia mať navyše schopnosť poskytovať poradenstvo a podieľať sa na vypracovávaní výročných správ členských štátov týkajúcich sa environmentálnych smerníc (napr. v súvislosti so smernicou o vtáctve a smernicou o biotopoch alebo v súvislosti so stavom životného prostredia každej krajiny). Európska únia by mala byť ostražitejšia aj pri zabezpečovaní včasného vydávania týchto správ členskými štátmi (keďže niektoré štáty ich nepredkladajú v stanovenom čase, ako sa uvádza aj v článku 16 smernice o biotopoch (13) alebo v článku 9 smernice o vtáctve (14)). |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   
  Návrhy organizovanej občianskej spoločnosti v súvislosti s jej úlohou pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov v oblasti odpadu, ovzdušia a biodiverzity

Úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov v oblasti odpadu

| 2.3.1. | EHSV je hlboko znepokojený skutočnosťou, že podľa správy Európskej komisie hrozí, že polovica krajín EÚ do roku 2020 nedosiahne cieľ 50 % recyklácie komunálneho odpadu (15). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby ukončili spaľovanie a ukladanie recyklovateľného odpadu do zeme. Je najvyšší čas, aby Európska únia a členské štáty prestali akceptovať konanie lobistických skupín namierené proti naliehavo potrebnému udržateľnému, bezodpadovému a obehovému hospodárstvu a začali plniť svoje záväzky v súvislosti s ochranou životného prostredia. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | EHSV v tejto súvislosti naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby zohrávali významnú úlohu v úsilí zameranom na ochranu životného prostredia a konali v záujme jeho ochrany. Európska komisia by mala požiadať členské štáty, aby v rámci svojich vládnych štruktúr zriadili ministerstvo s portfóliom ochrany životného prostredia a udržateľného rozvoja, ktoré im umožní viac sa zamerať na koordináciu a presadzovanie environmentálnych právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | V snahe uľahčiť plnenie cieľov v oblasti odpadového hospodárstva a podporiť tento proces prostredníctvom lepšej výchovy a odbornej prípravy EHSV naliehavo vyzýva členské štáty, aby zaviedli jasné vzdelávacie a informačné kampane o predchádzaní vzniku odpadu a nakladaní s odpadom určené pre širokú verejnosť vrátane základných a stredných škôl. Na lepšie zdôraznenie celkovej sociálnej zodpovednosti za ochranu životného prostredia by Európska únia a členské štáty mali pravidelne a podrobnejšie informovať online o cielených činnostiam malých a stredných podnikov a mimovládnych organizácií v súvislosti so zberom odpadu a nakladaním s odpadom. V nadväznosti na príklad súťaže Európske hlavné zelené mesto (v roku 2019 sa ním stalo Oslo (16)) EHSV navrhuje, aby Európska komisia od roku 2020 poskytovala celoštátnym environmentálnym mimovládnym organizáciám potrebné finančné zdroje na každoročné udeľovanie podobných ekologických ocenení v členských štátoch trom vidieckym sídlam (obciam alebo mestám) na základe ich environmentálneho správania. Táto cena bude skôr symbolického charakteru, no cielený záujem miestnych a národných médií zdôrazní dôležitosť tejto problematiky. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Dane, daňové pokuty, oslobodenie od platenia určitých daní a daňové úľavy sú dôležitými stimulmi pre hospodársku správu a rast krajiny, keď zainteresované subjekty podnecujú, aby znižovali, odstraňovali a likvidovali odpad a nakladali s ním ako s užitočným zdrojom alebo ich od toho odrádzajú. S cieľom zapojiť malé a stredné podniky do efektívnejšieho nakladania s odpadovými zdrojmi a udržania lepšej kvality ovzdušia EHSV navrhuje, aby členské štáty zaviedli vyššiu sadzbu dane zo skládkovania odpadu, výrazne obmedzili alebo dokonca zakázali spaľovanie odpadu a aby sa vo všetkých členských štátoch uplatňovala zásada „plať za to, čo vyhodíš“ a zároveň ukladali sankcie za kontaminované recyklovateľné materiály. Veľmi užitočné by bolo aj zavedenie ekologických (alebo ekologicky priaznivých) daní alebo jednorazových daňových úľav pre malé a stredné podniky, ktoré zavádzajú kľúčové inovácie v oblasti odpadového hospodárstva a zhodnocovania odpadu. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | EHSV dôrazne podporuje základné ciele načrtnuté v rámcovej smernici o odpade (17), v ktorej sa stanovuje, že s odpadom by sa malo nakladať bez ohrozovania ľudského zdravia a poškodzovania životného prostredia, predovšetkým bez ohrozovania vody, ovzdušia, pôdy, rastlín alebo živočíchov, bez obťažovania okolia hlukom alebo zápachom a nepriaznivého vplyvu na krajinu alebo miesta osobitného záujmu. Európska komisia by mala následne doplniť právne predpisy a politiku EÚ v oblasti odpadového hospodárstva tým, že navrhne súbor metód zberu triedeného odpadu (podomový zber, zberné dvory, skládky, kolektívne spoločenské akcie pri zbere odpadu) a vytvorí celoštátnu sieť skládok odpadu. Zaťaženie spojené s likvidáciou odpadu sa zníži povinným zavádzaním (a presadzovaním) systémov zálohovania jednorazových obalov (PET, hliník, sklo), inteligentným využívaním veľkoobjemového odpadu (strediská opätovného použitia), rozšíreným triedeným zberom odpadu (textilný, biologicky rozložiteľný, nebezpečný) a širšou podporou domáceho a komunitného kompostovania vrátane finančnej a technickej podpory využívania kompostu. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Organizácie občianskej spoločnosti a príslušné malé a stredné podniky (najmä spoločnosti zaoberajúce sa odpadovým hospodárstvom) by mali byť vo väčšej miere zapájané do prijímania súvisiacich rozhodnutí týkajúcich sa životného prostredia a do vykonávania právnych predpisov na národnej úrovni. Členské štáty by mali zriadiť systémy finančnej podpory pre malé a stredné podniky, ktoré zohrávajú aktívnu úlohu pri zbere, recyklácii, zhodnocovaní odpadu a v obehovom hospodárstve všeobecne. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | S cieľom znížiť našu ekologickú stopu a posilniť udržateľný rozvoj EHSV vyzýva členské štáty, aby v plnej miere uplatňovali stratégie ekologického verejného obstarávania spôsobom, ktorý je pod priamym a pravidelným dohľadom Európskej komisie. Navyše by mali vyžadovať, aby sa celoštátne environmentálne mimovládne organizácie, ktoré pôsobia v členských štátoch, zapájali do príprav ekologického verejného obstarávania a finalizácie prichádzajúcich ponúk. Európska komisia by mala zároveň umožniť využívanie finančných prostriedkov EÚ s cieľom posilniť pozitívny dosah ekologického verejného obstarávania. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | Preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov (18) by sa malo pravidelne zverejňovať, pričom by sa mali priebežne poskytovať relevantné informácie. V preskúmaní vykonávania environmentálnych právnych predpisov zverejnenom 4. apríla 2019 sa odkazuje na štúdiu, v ktorej sa odhaduje, že celkové náklady pre spoločnosť v dôsledku súčasných nedostatkov vo vykonávaní environmentálnych právnych predpisov predstavujú približne 55 miliárd EUR ročne (19). |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | Partnerské výmeny odborníkov v EÚ medzi environmentálnymi agentúrami a obcami členských štátov fungovali počas posledných dvoch rokov bezchybne, pričom zvyšovali povedomie zainteresovaných strán. Nové myšlienky a osvedčené postupy by sa však mali v členských štátoch zverejňovať v oveľa väčšom rozsahu, a to zabezpečením pravidelného zverejňovania obsahu a výsledkov týchto partnerských podujatí. Zapojenie národných organizácií občianskej spoločnosti a malých a stredných podnikov vo väčšej miere môže viesť k vzniku užšej technickej alebo obchodnej spolupráce a rýchlejšiemu uznávaniu príležitostí malých a stredných podnikov. EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby každý rok uverejňovala celosvetové environmentálne údaje (20), pričom vyzýva miestne zainteresované strany v členských štátoch, aby pri mobilizácii alebo financovaní zainteresovaných strán, podnikov, organizácií občianskej spoločnosti a orgánov organizovali podujatia zamerané na zber odpadu, čistenie alebo zlepšovanie kvality ovzdušia. |
| --- | --- |

2.3.10.

Úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov v oblasti ovzdušia

| 2.3.11. | Vzhľadom na narastajúce zdravotné a environmentálne problémy by členské štáty mali zlepšiť celkovú kvalitu ovzdušia a aktívnejšie zapájať mimovládne organizácie a podniky do prevencie znečisťovania. Vykurovanie domácností pomocou uhlia a vlhkého dreva, spaľovanie komerčného (napr. plastového alebo textilného), záhradného alebo iného odpadu na otvorenom priestranstve, staré vozidlá s motormi, ktoré produkujú vyššie emisie, civilné a vojenské letectvo (21), cestná doprava, námorná doprava, riečne a zaoceánske výletné lode, ako aj niektoré priemyselné a poľnohospodárske postupy výrazne znečisťujú ovzdušie. |
| --- | --- |

2.3.11.

| 2.3.12. | EHSV v plnej miere oceňuje spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP), ktorou sa stanovili záväzné pravidlá ochrany životného prostredia s cieľom podporovať udržateľný rozvoj (článok 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ), ochrany spotrebiteľa (článok 12 ZFEÚ) a pravidlá týkajúce sa požiadaviek na dobré životné podmienky zvierat (článok 13 ZFEÚ) a pod. EHSV vyzýva Komisiu, aby pokračovala v zlepšovaní v týchto oblastiach a zaviedla nové opatrenia SPP na zlepšenie kvality ovzdušia a zníženie úrovne emisií. Na zmiernenie problémov v súvislosti s nákladmi, ktoré znášajú malé podniky a poľnohospodári, by však EÚ mala v plnej miere vykonať aj rozhodnutie o zriadení primeranej infraštruktúry pre alternatívne palivá (22), ako bolo dohodnuté v smernici 2014/94/EÚ o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (23). |
| --- | --- |

2.3.12.

| 2.3.13. | Aby sa znížilo znečisťovanie ovzdušia starými vozidlami, mala by Európska komisia ukončiť cezhraničný predaj ojazdených vozidiel starších ako päť rokov. Kľúčovými faktormi znižovania znečisťovania ovzdušia sú: zníženie intenzity cestnej nákladnej dopravy, zlepšenie podmienok železničnej, námornej a riečnej nákladnej dopravy a zriadenie nízkoemisných zón v obývaných oblastiach. Aby sa zabránilo znečisťovaniu ovzdušia a vzniku hluku, je v období od roku 2022 do roku 2027 potrebné vynaložiť výraznejšie úsilie a použiť finančné prostriedky členských štátov na náhradu vozidiel so zastaranými vznetovými motormi elektromobilmi alebo aspoň vozidlami s motormi s nižšími emisiami. |
| --- | --- |

2.3.13.

| 2.3.14. | V záujme zlepšenia kvality ovzdušia by Európska komisia mala členské štáty podporovať pri modernizácii železničných koľajových vozidiel, odstraňovaní obmedzení rýchlosti na železničných tratiach, rozširovaní elektronického cestného mýta za prejdenú vzdialenosť pre nákladné autá na všetky cesty a zavádzaní väčšej diferenciácie mýtneho systému v závislostí od emisií. Na základe pravidelného dialógu s mimovládnymi organizáciami a príslušnými malými a strednými podnikmi by členské štáty mali v hlavných mestách zaviesť poplatky za používanie ciest v mestách (vrátane zavedenia poplatkov za preťaženie do roku 2025) a vybudovať viac peších zón, väčšie parky a viac zelených plôch v mestách. Plánovanie a budovanie týchto zón by sa malo uskutočňovať za účasti mimovládnych organizácií a malých a stredných podnikov, s ktorými by mali navyše prebiehať pravidelné online konzultácie. |
| --- | --- |

2.3.14.

| 2.3.15. | EHSV naliehavo vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala nariadenia týkajúce sa väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov v snahe zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov na dodávkach elektrickej energie a tepla. Mimovládne organizácie a malé a stredné podniky by sa mali viditeľne zapájať do navrhovania nových národných energetických plánov, ktoré budú mať za následok zníženie energetickej spotreby, najmä spotreby fosílnych palív. Členské štáty by mali v tejto súvislosti prediskutovať konkrétne a uskutočniteľné návrhy. Mali by uznať aj najlepšie postupy, na ktoré je potrebné poskytnúť finančné zdroje. Členské štáty by mali pravidelne zverejňovať svoje najlepšie environmentálne postupy. |
| --- | --- |

2.3.15.

Úloha občianskej spoločnosti pri vykonávaní environmentálnych právnych predpisov v oblasti biodiverzity

| 2.3.16. | Podľa EHSV, najmä pokiaľ ide o vplyv na biodiverzitu, je nevyhnutné, aby členské štáty viedli verejné konzultácie v ranom štádiu, keď sú ešte k dispozícii všetky možnosti a existuje priestor na skutočnú analýzu alternatív. Je predovšetkým na členských štátoch a príslušných orgánoch, aby zabezpečili, že vývojári zoberú túto požiadavku vážne a podporia uskutočňovanie včasných verejných konzultácií. |
| --- | --- |

2.3.16.

| 2.3.17. | Na to, aby sa organizáciám občianskej spoločnosti umožnilo viesť skutočnú diskusiu s Európskou komisiou, by sa malo objasniť fungovanie Európskej komisie (najmä spôsob prijímania rozhodnutí) a jej očakávania (druh očakávaných informácií), napríklad v prípade nedodržania environmentálnych právnych predpisov alebo v prípade vzniku rizika poškodenia biodiverzity. |
| --- | --- |

2.3.17.

2.4.   
  Návrhy občianskej spoločnosti v súvislosti s vykonávaním environmentálnych právnych predpisov a úloha Európskej komisie ako strážkyne zmlúv

| 2.4.1. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby pri transpozícii environmentálnych právnych predpisov EÚ členskými štátmi predkladala jednotlivým národným parlamentom pripomienky. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EHSV zároveň žiada Európsku komisiu, aby na žiadosť tretích strán predložila pripomienky a oznámila ich dotknutým stranám v prípade, ak je vnútroštátny právny predpis, ktorým sa transponujú environmentálne právne predpisy EÚ, napadnutý na najvyššom súde. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby členským štátom pripomenula, že v právnych predpisoch EÚ neexistuje pojem nadmerná transpozícia a že je v rámci environmentálnych právnych predpisov EÚ potrebné, aby sa neustále prijímali opatrenia na zlepšenie stavu životného prostredia. Právne predpisy EÚ preto zakazujú akýkoľvek návrat k pôvodnému stavu. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EHSV zároveň vyzýva Európsku komisiu, aby členským štátom objasnila, že environmentálne právne predpisy EÚ, ktorými sa povoľujú výnimky z pravidiel sekundárnych právnych predpisov, vyžadujú presné vymedzenie týchto výnimiek, aby sa zamedzilo ich rozporu s cieľmi EÚ. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby pokračovala vo vypracúvaní usmernení na uľahčenie interpretácie a uplatňovania sekundárnych environmentálnych právnych predpisov, a to najmä v týchto dvoch oblastiach:






  a) | pri zohľadňovaní zdravotných problémov v environmentálnom hodnotení, |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

a)

pri zohľadňovaní zdravotných problémov v environmentálnom hodnotení,

| b) | pri definovaní mokradí podľa ich multifunkčnosti. |
| --- | --- |

b)

pri definovaní mokradí podľa ich multifunkčnosti.

| 2.4.6. | Európska únia je povinná poskytovať pomoc pri rozvoji a dodržiavaní modelov miestneho rozvoja a presadzovať ochranu životného prostredia. Je preto potrebné, aby Európska komisia uskutočňovala v členských štátoch pravidelnejšie kontroly na miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť správne vynakladanie finančných prostriedkov EÚ a riadne vykonávanie právnych predpisov a environmentálnej správy všetkými príslušnými verejnými a súkromnými zainteresovanými subjektmi. Zároveň by to umožnilo reagovať na potrebu zabezpečiť podporu ľuďom a organizáciám v odľahlých regiónoch EÚ a dosiahnuť, aby sa posudzovali ako významná súčasť EÚ. Európska komisia by mala navyše zabezpečiť, aby bol na poskytovanie prístupu k informáciám a spravodlivosti zamestnaný dostatočný počet vhodne vyškolených pracovníkov, a to najmä v oblasti inšpekcie s cieľom monitorovať riadne vykonávanie environmentálnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | EHSV vyzýva predsedu Európskej komisie, aby komisárovi zodpovednému za ochranu životného prostredia udelil väčšie právomoci, najmä pokiaľ ide o otázky životného prostredia a zdravia. Komisár by sa mal tiež zamerať na koordináciu vývoja vo vidieckych oblastiach a zlepšovanie kvality života, viac sa do nich zapájať a zabezpečiť, aby domáce podniky spĺňali dohodnuté environmentálne požiadavky EÚ. Konkurencieschopné hospodárstvo sa v budúcnosti musí stať „hospodárstvom krásy“ a zahŕňať všetko krásne a prospešné: kultúrne, umelecké a environmentálne miestne aktivity, ktoré zlepšujú kvalitu života. Jedným z našich základných cieľov by malo byť zabezpečenie rastu domáceho šťastia, t. j. celkového blahobytu, ktorý súvisí so zdravším hospodárstvom a vytvára lepšie a udržateľnejšie hospodárske, sociálne a environmentálne hodnoty, ktoré možno následne regenerovať. |
| --- | --- |

2.4.7.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83).

1

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

(2)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 33).

2

Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade

(3)  Stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83).

3

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

(4)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 33).

4

Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 33) (Závery a odporúčania, bod 1.5).

6

Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 114).

8

Preskúmanie vykonávania environmentálnych právnych predpisov

(9)  Stanovisko EHSV na tému Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 33).

9

Vykonávanie environmentálnych predpisov EÚ o kvalite ovzdušia, vode a odpade

(10)  Stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83).

10

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

(11)  Stanovisko EHSV na tému Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 83).

11

Opatrenia EÚ na zlepšenie environmentálneho súladu a správy životného prostredia

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32003H0361

12

(13)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

14

(15)  COM(2019) 149 final

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/

17

(18)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2019/SK/COM-2019-149-F1-SK-MAIN-PART-1.PDF

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates

20

(21)  Stanovisko EHSV na tému Systém obchodovania s emisiami pre letecké činnosti (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 75).

21

Systém obchodovania s emisiami pre letecké činnosti

(22)  Stanovisko EHSV na tému Akčný plán týkajúci sa infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 69).

22

Akčný plán týkajúci sa infraštruktúry pre alternatívne palivá

(23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0094&from=SK.

23

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/58

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Modré biohospodárstvo

(prieskumné stanovisko)

(2020/C 47/08)

Spravodajca: Simo TIAINEN

Pomocný spravodajca: Henri MALOSSE

| Konzultácia | fínske predsedníctvo Rady EÚ, 7.2.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 19.2.2019 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 1.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 151/1/1 |

Konzultácia

fínske predsedníctvo Rady EÚ, 7.2.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

19.2.2019

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

1.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

151/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Modré biohospodárstvo zahŕňa hospodárske činnosti a tvorbu hodnôt, ktoré sú založené na udržateľnom a inteligentnom využívaní obnoviteľných vodných zdrojov a na súvisiacich odborných poznatkoch. V súvislosti s vodou, vodnými zdrojmi a modrým biohospodárstvom v Európe existuje rozsiahle množstvo odborných znalostí, know-how a ľudských tradícií. Počet obchodných činností súvisiacich s modrým biohospodárstvom je však v Európe vzhľadom na jeho potenciál a príležitosti stále nízky. Dôvodom sú viaceré prekážky, ktoré treba prekonať. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V rámci EÚ je potrebné identifikovať plný potenciál modrého biohospodárstva a stanoviť výskumné priority na podporu jeho udržateľného rastu. Predovšetkým je potrebné zlepšiť informovanosť o využívaní vodných surovín na procesy vytvárajúce pridanú hodnotu. Posilnenie udržateľného rastu si vyžaduje financovanie cieleného výskumu na podporu inovácie, multidisciplinárneho rozvoja, podnikania a nových pracovných miest vysokej kvality. Udržateľný rast potrebuje ako operačné prostredie aj spravodlivé konkurenčné podmienky, ako aj širokú spoluprácu a vytváranie nových partnerstiev medzi odvetviami, výskumnými organizáciami, orgánmi verejnej správy a tretím sektorom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Stav vodných útvarov a vodných ekosystémov nie je v mnohých oblastiach EÚ primeraný. Dobrá kvalita vody a zdravé vodné prostredie sú však pre modré biohospodárstvo základom. Z toho dôvodu je potrebné zachovávať a obnovovať dobrý stav a biodiverzitu oceánov, morí, jazier a riek. Táto skutočnosť si vyžaduje veľké úsilie všetkých zainteresovaných strán vrátane EÚ, vnútroštátnych a regionálnych inštitúcií, univerzít a výskumných stredísk, všetkých zúčastnených odborníkov (napríklad v odvetví rybolovu a cestovného ruchu), ako aj organizácií občianskej spoločnosti. Toto úsilie musí zahŕňať primeraný výskum, odbornú prípravu a odovzdávanie know-how. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | S cieľom zabezpečiť prístup k čistej vode, jej udržateľné využívanie a primeranú hygienu pre všetkých je potrebné zvýšiť investície do riadenia vodného prostredia a sanitačných zariadení. Zároveň je potrebné prijať konkurencieschopné riešenia na odstránenie odpadu z vôd a rozvoj technológií na úsporu a recykláciu vody. Okrem toho je potrebné nájsť nové nákladovo efektívne riešenia na zníženie vypúšťania živín do prírodných vôd, na obnovu kritických biotopov a zmenených vodných útvarov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzýva EÚ a ďalších aktérov pôsobiacich v oblasti modrého biohospodárstva, aby podnikli naliehavé opatrenia na boj proti zmene klímy a jej dôsledkom. Obzvlášť potrebné je bezodkladne prispôsobiť rybolov a akvakultúru zmene klímy, a to vzhľadom na skutočnosť, že dochádza k dramatickým zmenám podmienok, čo má na tieto dôležité zdroje obživy významný vplyv. Rybolov, akvakultúra a kultivácia rias sú dôležité pre zvýšenie udržateľnej výroby produktov z rýb a vodných živočíchov v EÚ. Vývoj vodných potravinových systémov, ktoré sú odolné voči zmene klímy, si pred úspešným zavedením vyžaduje ďalší výskum a inovácie. Biomasa z rias je potenciálne dôležitým vodným zdrojom, ktorý možno použiť ako surovinu na rozličné účely. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Univerzity, výskumné centrá, MVO a odvetvie rybolovu by mali vynaložiť spoločné úsilie na rozvoj nových produktov s pridanou hodnotou z vedľajších produktov z rýb a odpadových materiálov. Na podporu technologických inovácií a služieb sú potrebné nové finančné nástroje. Nevyhnutná je aj medziodvetvová spolupráca a lepšie rozhodovacie procesy. Obnova biodiverzity morí, jazier a riek otvorí nové príležitosti najmä pre podnikanie, vrátane rodinných a malých podnikov na miestnych trhoch. Podpora nových obchodných modelov vodnej turistiky a rekreačného využívania vodných zdrojov okrem toho ponúka nové udržateľné obchodné príležitosti pre vzdialené regióny. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Medzi priority rozvojových opatrení v rámci programu modrého biohospodárstva sú: i) čistá voda a sanitácia; ii) zdravé, rozmanité a bezpečné vodné prostredie a obnova ekosystémov a biodiverzity vo vodnom prostredí; iii) udržateľná výroba potravín z rýb a iných vodných organizmov; iv) výroba nepotravinových produktov s vysokou hodnotou; v) prispôsobenie sa zmene klímy; vi) „modré zdravie“ a blahobyt; a vii) lepšia koordinácia v boji proti nezákonným činnostiam súvisiacim s vodnými zdrojmi. Investovaním do tohto rozvoja môže Európa posilniť svoje vedúce postavenie v obehovom hospodárstve. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Európska únia je povinná podporovať osvetu, vzdelávanie a odbornú prípravu zahŕňajúcu výskum, ako aj používanie a odovzdávanie know-how spoločenstiev v pobrežných a vnútrozemských vodných oblastiach, čím umožní riadenie, ktoré rešpektuje životné prostredie, a vytváranie európskych sietí odbornej prípravy v tejto oblasti. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, EÚ by sa mala zaoberať otázkou nedostatku vody. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV navrhuje, aby sa modré biohospodárstvo stalo jednou z hlavných oblastí politiky EÚ a jej politík spolupráce so susednými krajinami, ako aj v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a cieľov Parížskej dohody COP 21. V tejto súvislosti EHSV navrhuje, aby Rada EÚ a Európsky parlament požiadali Komisiu, aby začala niekoľko pilotných akcií v rôznych morských a akvakultúrnych oblastiach EÚ, pričom treba dbať na to, aby sa vybrali tie, ktoré predstavujú veľkú rozmanitosť v rámci súčasného stavu v EÚ, a zohľadniť, do akej miery im hrozí riziko kolapsu, ako aj rozvojový potenciál modrého biohospodárstva. Mal by sa zriadiť riadiaci výbor, do ktorého by boli zapojené členské štáty, regióny a zainteresované strany a ktorého súčasťou by bol aj EHSV, aby sa mohli organizovať výmeny postupov a aby sa zabezpečilo, že úspešné projekty sa budú rozvíjať vo väčšom meradle. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Modré biohospodárstvo zahŕňa hospodárske činnosti a tvorbu hodnôt, ktoré sú založené na udržateľnom a inteligentnom využívaní obnoviteľných vodných zdrojov a na súvisiacich odborných poznatkoch. Súčasťou modrého biohospodárstva sú aj podniky a prevádzky, ktoré pestujú suroviny na výrobu týchto produktov alebo extrahujú, rafinujú, spracúvajú a premieňajú biologické zlúčeniny. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Význam, charakteristické vlastnosti a príležitosti modrého biohospodárstva v rôznych členských štátoch sa značne líšia v závislosti od geografických podmienok, čo predstavuje problém, ktorým je potrebné sa zaoberať. Väčšina členských štátov má priamy prístup k oceánu alebo moru. Pre mnohé členské štáty sú pobrežné vody mimoriadne dôležité. Vo väčšine krajín navyše zohrávajú kľúčovú úlohu jazerá a rieky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V máji 2019 prijal EHSV stanovisko (1) v súvislosti s oznámením Európskej komisie, ktorým sa aktualizuje stratégia biohospodárstva z roku 2012. Závery a odporúčania uvedené v tomto stanovisku sú relevantné z hľadiska modrého biohospodárstva. V tomto stanovisku sa podrobnejšie opisujú možnosti a potenciál modrého biohospodárstva. Modré biohospodárstvo je úzko späté s koncepciou obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Čistá voda a obnoviteľné vodné zdroje poskytujú významné udržateľné obchodné príležitosti a môžu ponúkať kľúčové riešenia pre mnohé z globálnych cieľov udržateľného rozvoja (ciele 2, 3, 6, 7, 8 a 14). Cieľom tohto prieskumného stanoviska EHSV je odpovedať na otázku, ktorú vznieslo fínske predsedníctvo Rady EÚ v súvislosti s tým, ako môže EÚ podporiť rozvoj modrého biohospodárstva a aké opatrenia je potrebné uprednostniť. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné informácie

| 3.1. | Modré biohospodárstvo môže prinášať početné výhody, iba ak je vodné prostredie zdravé a produktívne. Hrozby pre biodiverzitu spojené so zmenou klímy predstavujú vysoké riziko pre výrobné kapacity vodných organizmov, ako sa uvádza v správe IPBES (Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby) z mája 2019. Nadmerné využívanie, znečisťovanie, rozvoj pobrežných oblastí, maximalizácia cestovného ruchu a dopravy predstavujú vážne výzvy najmä v tých oblastiach Európskej únie, ktoré sú týmito faktormi najviac zasiahnuté (predovšetkým oblasť Stredozemného mora). Treba prijať riešenia, ktoré budú prispôsobené rôznym prostrediam a regiónom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dopyt po biomase sa v budúcnosti zvýši a EÚ je povinná tento problém riešiť. Prechod založený na báze biomasy smerom k hospodárstvu, ktoré je neutrálne z hľadiska emisií skleníkových plynov, bude obmedzený dostupnosťou pôdy. Popri využívaní všetkých možností biohospodárstva v plnej miere je preto dôležité zvýšiť produktivitu vodných zdrojov. Zahŕňa to napríklad produkciu a využívanie rias a ďalších nových zdrojov bielkovín, ktoré majú potenciál zmierniť tlak na poľnohospodársku pôdu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Modré biohospodárstvo má čoraz väčší potenciál zvýšiť potravinovú bezpečnosť a poskytovať zdravé potraviny s malou uhlíkovou stopou, nové druhy potravín a prídavných látok do potravín, krmivá pre zvieratá, nutriceutické prípravky, farmaceutiká, kozmetiku, nové materiály, čistú vodu, nefosílnu energiu, recykláciu živín, ako aj mnohé ďalšie výhody. Rast modrého biohospodárstva závisí od zabezpečenia dobrého stavu vodných útvarov a ekosystémov, odolných systémov odvetvia rybolovu a výroby produktov z rýb a iných vodných organizmov, efektívnej systematickej spolupráce presahujúcej hranice jednotlivých odvetví, technologických inovácií, nových nástrojov financovania a zlepšenia služieb a udržateľných podnikateľských modelov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Navyše je potrebné zdôrazniť význam kultúrnych faktorov pri zavádzaní modrého biohospodárstva. Know-how obyvateľov pobrežných a vnútrozemských vodných oblastí je pre Európu mimoriadnym prínosom, najmä pokiaľ sa správne identifikuje, zachováva a odovzdáva novým generáciám. Akákoľvek činnosť, ktorá sa vykonáva v rámci modrého biohospodárstva, by preto mala zahŕňať kultúrny a ľudský rozmer a mali by sa do nej zapojiť všetky príslušné zainteresované strany, najmä miestni zástupcovia, odborníci a občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Modré biohospodárstvo a ciele udržateľného rozvoja

| 4.1. | Ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja sú úzko spojené s vodnými zdrojmi a vodným prostredím. Tieto ciele sa zaoberajú kľúčovými globálnymi problémami, ktorým čelíme, a načrtávajú, ako dosiahnuť udržateľnejšiu budúcnosť, pričom odkazujú na základné problémy, ako sú potravinová bezpečnosť, zmena klímy a predchádzanie zhoršovaniu životného prostredia. Ciele sú vzájomne úzko prepojené a v rámci tohto dokumentu sa posudzujú z hľadiska udržateľných obchodných príležitostí založených na vode a vodných prírodných zdrojoch. Medzi vodou, energiou a potravinami existuje úzka spojitosť. |
| --- | --- |

4.1.

Čistá voda a sanitácia

| 4.2. | Cieľ 6 (Čistá voda a sanitácia) sa zameriava na zabezpečenie prístupu k čistej vode, jej udržateľnému využívaniu a primeranej sanitácii pre všetkých. Viac ako miliarda ľudí na svete stále nemá prístup k pitnej vode primeranej kvality a viac ako dve miliardy ľudí sú ohrozené obmedzeným prístupom k sladkovodným zdrojom. Očakáva sa, že celosvetová potreba čerstvej vody sa do roku 2030 výrazne zvýši. EHSV sa tematike pitnej vody venoval v jednom zo svojich stanovísk v roku 2018 (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Hoci sa v rámci EÚ a ďalších regiónov nedávno dosiahol pokrok, je potrebné zvýšiť investície do riadenia sladkovodných zdrojov a sanitačných zariadení. Kľúčovým cieľom je nájsť konkurencieschopné riešenia na odstránenie odpadu z vody a vyvinúť technológie na úsporu vody a recykláciu odpadových vôd s cieľom obmedziť plytvanie vodou. Riešenia a technológie na úsporu a recykláciu vody, ako aj inteligentné riadenie vodných zdrojov a zásobovania vodou majú veľký potenciál. V súčasnosti existujú nové koncepcie sanitácie vody, ako aj nové technológie na odstraňovanie zvyškov liekov, hormónov a mikroplastov z odpadových vôd. Okrem toho sa zaviedli aj sľubné inovačné postupy, ktorými sa morská voda prostredníctvom obnoviteľných zdrojov energie premieňa na pitnú vodu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dobrá kvalita vody je základom modrého biohospodárstva. Kvalitné riadenie vodných zdrojov je nevyhnutnou súčasťou riešenia takmer všetkých hlavných svetových problémov, ako je nadmerná spotreba vodných zdrojov a potreba prispôsobiť sa zmene klímy. Riadenie životného cyklu vody si vyžaduje jasné ciele, aktuálne informácie, plánovanie a vedenie. Toto riadenie zahŕňa prijímanie digitálnych riešení pre vodohospodárske služby, monitorovanie a uplatňovanie nových všestranných technologických riešení na čistenie odpadových vôd (membránová technológia), ako aj prekonávanie uzavretého spôsobu myslenia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Európska únia má potenciál stať sa hlavným svetovým aktérom v odvetví vodného hospodárstva v úlohe poskytovateľa technológií a služieb súvisiacich s vodným hospodárstvom. Digitalizácia ponúka vodárenským podnikom nové príležitosti a môže výrazne zvýšiť efektívnosť riadenia vodných zdrojov, ako aj koncepcií výroby a služieb. Možno ich použiť na poskytovanie služieb, ktoré zodpovedajú súčasným aj budúcim potrebám zákazníkov. Európska únia môže v tejto oblasti ponúknuť konkurencieschopné a udržateľné riešenia pre celý svet. |
| --- | --- |

4.5.

Zdravé, rozmanité a bezpečné vodné prostredie

| 4.6. | Oceány, moria a vnútrozemské vody sú najväčším udržateľným zdrojom bielkovín na svete, pričom živobytie viac ako troch miliárd ľudí na celom svete závisí od morskej a pobrežnej biodiverzity. Oceány, moria a vnútrozemské vody sa rapídne znehodnocujú ľudskou činnosťou. Stav pobrežných a vnútrozemských vôd sa zhoršuje v dôsledku znečisťovania a eutrofizácie a situácia v súvislosti so stratou biotopov je alarmujúca. Všetky tieto zmeny majú ničivé účinky na fungovanie vodných ekosystémov a biodiverzitu, a tým aj na potenciálnu výrobu potravín. Dôsledné riadenie tohto významného svetového zdroja je kľúčovým prvkom udržateľnej budúcnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Cieľ 14 (Život pod vodou) sa zameriava na ochranu oceánov, morí a vodných zdrojov a na podporu ich udržateľného využívania. Na zlepšenie situácie, výrazné zníženie znečistenia vodných zdrojov všetkého druhu a účinnejšie riadenie všetkých ľudských činností je potrebné prijať niekoľko opatrení. Nové riešenia je potrebné zaviesť aj s cieľom znížiť vypúšťanie živín do prírodných vôd. Okrem toho je nutné vyvíjať a testovať nákladovo efektívne prostriedky a metódy na zlepšenie schopnosti pôdy zachytávať a viazať živiny. Eutrofizáciu možno obmedziť aj zvýšením používania nevyužívaných druhov rýb, ako aj kultiváciou a zberom rias (keďže výlovom sa živiny odstraňujú). Zároveň je potrebné nájsť nové riešenia, ako obmedziť eutrofizáciu a obnoviť rieky, jazerá a morské dno. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Zdravé vodné prostredie môže zabezpečiť výrazný počet nových pracovných miest vysokej kvality. Zdravé populácie rýb a čisté vodné toky sú základom udržateľného rybolovu a ich využívania na rekreačné účely, pričom zároveň otvárajú nové príležitosti pre modré biohospodárstvo. V snahe obnoviť poškodené biotopy, ekosystémové procesy, migráciu populácií rýb, biotické spoločenstvá vrátane služieb, ktoré poskytujú, dochádza k obnove riek a sladkovodných tokov na celom svete. Obnova migrujúcich populácií prinesie nové potenciálne zdroje obživy do riedko osídlených oblastí a poskytne ľuďom pracovné príležitosti vo forme rodinných podnikov s prístupom na miestne trhy. |
| --- | --- |

4.8.

Udržateľná výroba produktov z rýb a vodných živočíchov

| 4.9. | Očakáva sa, že svetový dopyt po potravinách sa výrazne zvýši. Cieľ 2 (Úplné odstránenie hladu) je zameraný na ukončenie hladu, dosiahnutie potravinovej bezpečnosti a lepšej výživy a na podporu udržateľnej prvovýroby do roku 2030. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rybolov a akvakultúra poskytujú výživné potraviny a prinášajú veľmi potrebné príjmy, pričom zároveň podporujú rozvoj vidieka a potenciálne chránia životné prostredie. Ryby v súčasnosti predstavujú približne 17 % celosvetových zásob živočíšnych bielkovín a 6,5 % všetkých bielkovín určených na ľudskú spotrebu. Pre stovky miliónov ľudí sú ryby hlavným zdrojom bielkovín a základných živín. Pri mnohých populáciách rýb stále dochádza k ich nadmernému využívaniu, čo si vyžaduje lepšie riadenie. Vysokými dotáciami sa udržiava závažná nadmerná kapacita rybárskych flotíl, ktorá je problémom v mnohých častiach sveta. Oceány, moria a vnútrozemské vodné toky by sa mali využívať oveľa udržateľnejším spôsobom ako v súčasnosti. Investície do akvakultúry, rybolovu a spracovávania rýb, ako aj do vývoja nových výrobkov z odpadových a vedľajších tokov sú rozhodujúce pre zvýšenie udržateľnej výroby potravín a udržanie potravinovej bezpečnosti. Konkrétne má Európska únia výraznú zápornú obchodnú bilanciu, pokiaľ ide o ryby a produkty rybolovu. Približne 60 % morských živočíchov konzumovaných v EÚ sa dováža, pričom tento dovoz nie je vždy v súlade s kritériami EÚ týkajúcimi sa udržateľnej produkcie a potravinovej bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Akvakultúra má významný potenciál pre ďalší rast. Zároveň by sa v európskej akvakultúre mohlo udržateľným spôsobom vyrábať oveľa viac biomasy zvýšením počtu živočíšnych druhov, ktoré sa v akvakultúre využívajú, vrátane nižších trofických morských druhov (napr. rias a mäkkýšov). Rozvoj akvakultúry má však množstvo prekážok. V prvom rade si rast akvakultúry vyžaduje ďalšie zdroje krmív. Úlovky rýb nízkej hodnoty sa budú v budúcnosti v čoraz väčšej miere využívať iba na priamu ľudskú spotrebu a v menšej miere ako surovina na krmivo pre zvieratá. Na zabezpečenie rastu akvakultúry sa vyžaduje ďalšia kŕmna biomasa, ktorá by mohla pochádzať z veľmi málo využívaných druhov organizmov, ako sú pancierovky a iné mezopelagické organizmy, z morských rias, ako aj zo spracovaného odpadu (vedľajšie toky). Po druhé, obmedzený priestor, ktorý je pre akvakultúrne zariadenia k dispozícii, predstavuje čoraz väčší problém, ktorým sa treba zaoberať. Kľúčom k udržateľnému rozvoju akvakultúry je dobré plánovanie morských a sladkovodných činností, v rámci ktorých sa zohľadňuje ekologický, hospodársky, sociálny a kultúrny rozmer. Po tretie, na riešenie problému s vypúšťaním živín a kontrolou chorôb je potrebné nájsť vhodnejšie opatrenia. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Prísna regulácia životného prostredia v rôznych krajinách má zásadný vplyv na náklady a konkurencieschopnosť akvakultúry. Hoci sa intenzívne vyvíjajú nové technológie, veľké množstvo hospodárskych a technologických neistôt aj naďalej pretrváva. Recirkulačné systémy akvakultúry ponúkajú niekoľko výhod, ako napríklad minimálne požiadavky na vodu, účinnú reguláciu odpadových vôd a odpadu, malé nároky na priestor, ako aj kontrolovanie výrobných podmienok. Technológie recirkulačných systémov akvakultúry majú potenciál najmä v sladkovodných systémoch. Je však pravdepodobné, že v pobrežných vodách sa bude musieť podiel morskej akvakultúry zvyšovať. Zároveň je potrebné zaviesť nové prístupy k viacúčelovému a integrovanému riadeniu vrátane územného plánovania a miestnych plánov riadenia. |
| --- | --- |

4.12.

Produkty z rýb a iných vodných organizmov s pridanou hodnotou a ich využitie na nepotravinárske účely

| 4.13. | Spracovávaním rýb a iných vodných organizmov na ľudskú spotrebu sa vytvárajú vedľajšie produkty, ktoré sa zvyčajne nepoužívajú na priamu ľudskú spotrebu. Odhaduje sa, že 30 – 70 % všetkej biomasy z výlovu rýb sa stáva vedľajším produktom nízkej hodnoty alebo odpadom. Ide o potenciálne užitočný a hodnotný materiál, ktorý by sa v priemysle mohol využiť na potravinárske a nepotravinárske účely. Z týchto materiálov možno vyvinúť vysoko kvalitné funkčné zložky pre špecializované produkty. Vývoj nových výrobkov, ako sú nutriceutické prípravky, farmaceutiká a kozmetika, môžu podporovať aj rôzne vodné organizmy. Môžu tiež poskytnúť nové enzýmy, lipidy, biopolyméry a ďalšie biomateriály. Využívanie týchto surovín ekologicky účinným spôsobom má preto zásadný význam. Celý svet čelí značnému tlaku zintenzívniť využívanie biologického materiálu, a tým znížiť tvorbu odpadu. Morská biotechnológia môže zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní pridanej hodnoty v modrom biohospodárstve. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Biomasa z rias sa v rámci modrého biohospodárstva stáva čoraz významnejším zdrojom využívaným na rôzne komerčné účely. Riasy poskytujú účinný, udržateľný a do veľkej miery nevyužívaný zdroj pre bioprocesy a výrobky z biologického materiálu. Riasy sú bohaté na živiny a energiu. Zvýšená produkcia makrorias a mikrorias získava v Európe široké uznanie ako zdroj, ktorý možno použiť ako surovinu na širokú škálu použití. Zároveň rastie záujem o zber, kultiváciu alebo spracovávanie rias s cieľom produkcie množstva rozličných výrobkov vysokej hodnoty vrátane potravín, krmív pre zvieratá, nutriceutických prípravkov a výrobkov z biologického materiálu. |
| --- | --- |

4.14.

Zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa tejto zmene

| 4.15. | Vo všeobecnosti sa uznáva, že zmena klímy ovplyvňuje celý rad environmentálnych premenných, vrátane zrážok, teploty, tokov riek, šírenia škodlivých rias či okysľovania oceánov. Cieľ 13 (Opatrenia v oblasti klímy) sa zameriava na podniknutie bezodkladných opatrení na boj proti zmene klímy a jej dôsledkom. Rastúce teploty ovplyvňujú oceány, moria a iné vodné útvary, ako aj siete živín, odvetvie rybolovu a zdroje obživy. Očakáva sa, že zmena klímy v Európe povedie k zvýšeniu množstva zimných zrážok a v súvislosti so stúpajúcimi teplotami aj k riziku eutrofizácie a zhoršeniu kvality vody. Táto skutočnosť bude mať množstvo nepriaznivých dôsledkov na populácie rýb a iné vodné zdroje, ako aj na rybolov a iné spôsoby výroby. Vysoké teploty majú navyše negatívny vplyv na život druhov rýb žijúcich v studených vodách, ako sú napríklad lososovité ryby, a podporujú šírenie mnohých škodlivých druhov a chorôb. Množstvo druhov, ktorým eutrofizácia prospieva, stále rastie. Vysoké teploty predstavujú obrovské problémy aj pre akvakultúrne farmy. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, EÚ by sa mala zaoberať otázkou nedostatku vody. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Potravinový systém sa musí v budúcnosti stať súčasťou riešenia zmeny klímy, a nie súčasťou tohto problému. Rybolov a akvakultúra predstavujú účinné spôsoby produkcie bielkovín z hľadiska emisií ovplyvňujúcich klímu. Z toho dôvodu by sa mal podporovať udržateľný rybolov a chov rýb. Okrem toho je nevyhnutné posilniť odolnosť odvetvia rybolovu a systémov výroby produktov z rýb a vodných živočíchov. Rybolovné činnosti je potrebné prispôsobiť zmeneným podmienkam, ako sú extrémne poveternostné podmienky a zimy bez mrazu. Jedným z možných spôsobov, ako sa možno v rámci akvakultúry pripraviť na teplotné maximá, je pestovanie a chov v pobrežných vodách, pri ktorom môže byť v niektorých prípadoch prospešná zvýšená priemerná teplota mora. Odvetviu akvakultúry môžu pri prispôsobovaní sa zmene klímy poskytnúť pomoc recirkulačné systémy akvakultúry. Programy určené na chov rýb môžu zlepšiť toleranciu chovaných rýb voči vyšším teplotám. |
| --- | --- |

4.16.

„Modré“ zdravie a blahobyt

| 4.17. | Cieľ 3 (Dobré zdravie a blaho) je zameraný na zabezpečenie zdravého života a podporu blahobytu pre všetkých v každom veku. Blahobyt a rekreačné služby založené na využívaní vodného prostredia majú výrazný potenciál ďalšieho rastu. Podpora udržateľného rekreačného využívania vodných zdrojov ponúka nové obchodné príležitosti pre odľahlé mimomestské regióny, čo prispeje k vytváraniu nových pracovných miest vysokej kvality. Modré biohospodárstvo vzhľadom na svoj význam a hospodársky potenciál prispieva aj k dosahovaniu cieľa 8 (Dôstojná práca a hospodársky rast). |
| --- | --- |

4.17.

5.   Prioritné kroky

| 5.1. | Prioritami rozvojových opatrení v rámci programu modrého biohospodárstva sú: i) čistá voda a sanitácia, odsoľovanie morskej vody, zníženie znečistenia; ii) zdravé, rozmanité a bezpečné vodné prostredie a obnova ekosystémov a biodiverzity vo vodnom prostredí; iii) udržateľná výroba potravín z rýb a iných vodných organizmov; iv) výroba nepotravinových produktov s vysokou hodnotou; v) prispôsobenie sa zmene klímy; vi) „modré zdravie“ a blahobyt, úspora energie a výroba energie z obnoviteľných zdrojov získavaných z mora, riek a jazier; vii) lepšie zachovanie a ochrana vodných zdrojov; a viii) lepšia koordinácia v boji proti nezákonným činnostiam súvisiacim s vodnými zdrojmi. Dôležitými rozvíjajúcimi sa témami sú tiež cenovo výhodná a čistá vodná bioenergia a využívanie organického odpadu. Investovaním do tohto druhu rozvoja môže Európa posilniť svoje vedúce postavenie v obehovom hospodárstve. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV navrhuje, aby Rada EÚ a Európsky parlament požiadali Komisiu, aby začala konkrétne pilotné akcie zamerané na zlepšenie stavu a výrobnej kapacity vodných ekosystémov vo vybraných lokalitách EÚ, pričom treba dbať na to, aby predstavovali rozmanitosť súčasného stavu a rozvojový potenciál modrého biohospodárstva. Tieto pilotné akcie by sa mali vykonávať v pobrežných a vnútrozemských vodných oblastiach (vrátane ostrovov), ktoré sú mierne alebo závažne poznačené vplyvmi ľudskej činnosti, ako je napríklad nadmerný sezónny cestovný ruch, znečistenie, zaťaženie živinami pochádzajúcimi z pevniny, zmeny vodných tokov či nadmerné využívanie vodných zdrojov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pilotné projekty by sa mali zaviesť čo najrýchlejšie, a to v spolupráci s miestnymi volenými zástupcami, univerzitami a výskumnými centrami, odborníkmi a príslušnými aktérmi občianskej spoločnosti. Projekty by mali umožniť rozvoj a testovanie kľúčových činností a opatrení, aby sa zlepšila aktuálna nevhodná situácia v pilotných lokalitách. EHSV odporúča“ aby bol vhodný počet pilotných projektov realizovaný v oblasti Stredozemného mora, Čierneho mora, na pobreží Atlantického oceánu, v Severnom mori a Baltskom mori, ako aj vo vnútrozemských vodných oblastiach, ktoré majú veľký potenciál na zlepšenie. Tieto projekty by napríklad mohli zahŕňať čistenie vôd bohatých na živiny alebo znečistených vôd v oblastiach, ako sú prístavy alebo turistické oblasti, prostredníctvom využívania špecifických živočíšnych druhov, ktoré majú filtračné schopnosti, napríklad ustrice, ježovky, mušle, resp. vodných rastlín (rias), alebo obnovenie migračných ciest a neresísk, s cieľom obnoviť životný cyklus migrujúcich rýb. Zároveň by sa v rámci týchto pilotných projektov mohla testovať aj kapacita na zachytávanie CO2 vo veľkom rozsahu. Pomocou pilotných projektov by sa tiež mohla preskúmať realizovateľnosť nových technológií na získavanie energie z morí a jazier alebo by sa mohli hľadať nové spôsoby šetrenia vodných zdrojov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Na základe výsledkov a skúseností získaných pri pilotných projektoch by mala Európska únia podporovať odbornú prípravu a odovzdávanie know-how v komunitách nachádzajúcich sa v pobrežných a vnútrozemských vodných oblastiach, čo umožní obnoviť a optimálne riadiť životné prostredie a vytvoriť európske siete odbornej prípravy v tejto oblasti, ako aj poukázať na príležitosti vytvárať v nej nové pracovné miesta vysokej kvality. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Mal by sa zriadiť riadiaci výbor pre pilotné projekty, do ktorého by boli zapojené členské štáty, regióny a zainteresované strany, a ktorého súčasťou by bol aj EHSV, aby sa mohli koordinovať výmeny postupov a aby sa zabezpečilo, že úspešné projekty sa budú rozvíjať vo väčšom meradle. Súčasne by sa mali členské štáty EÚ a príslušné regióny nabádať, aby na základe konzultácií s miestnymi zainteresovanými stranami a organizáciami občianskej spoločnosti vypracovali stratégie modrého biohospodárstva. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Odborné poznatky EÚ v oblasti modrého biohospodárstva získané prostredníctvom výskumných programov Horizont Európa, LIFE a pilotných projektov modrého biohospodárstva by sa mali za určitých podmienok sprístupňovať aj tretím krajinám, a to najmä krajinám východného susedstva, krajinám okolo Stredozemného mora a africkým krajinám, Rusku pre oblasť Baltského mora, ako aj ďalším zainteresovaným krajinám. Modré biohospodárstvo by sa malo stať hlavnou iniciatívou EÚ v rámci jej programov spolupráce s OSN a nástrojom na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody COP 21 v boji proti globálnemu otepľovaniu. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Oznámenie týkajúce sa aktualizácie stratégie pre biohospodárstvo z roku 2012 (Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 37).

1

Oznámenie týkajúce sa aktualizácie stratégie pre biohospodárstvo z roku 2012

(2)  Stanovisko EHSV na tému Kvalita vody určenej na ľudskú spotrebu (prepracované znenie) (Smernica o pitnej vode) (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 107).

2

Kvalita vody určenej na ľudskú spotrebu (prepracované znenie)

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/64

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie dôvery v umelú inteligenciu sústredenú na človeka

[COM(2019) 168 final]

(2020/C 47/09)

Spravodajkyňa: Franca SALIS-MADINIER

| Konzultácia | Európska komisia, 3.6.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 18.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 198/1/4 |

Konzultácia

Európska komisia, 3.6.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

18.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

198/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Umelá inteligencia sama osebe nie je cieľom. Ide o nástroj, ktorý môže priniesť radikálne pozitívne zmeny, ale aj riziká. Preto je potrebné riadiť jej používanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komisia by mala prijať opatrenia týkajúce sa predikcie, prevencie a zákazu v súvislosti so zneužívaním umelej inteligencie a strojového učenia a lepšie riadiť uvádzanie výrobkov na účely zneužitia na trh. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EÚ musí najmä podporovať vývoj systémov umelej inteligencie zameraných na konkrétne aplikácie s cieľom urýchliť klimatický prechod a digitálnu transformáciu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je potrebné určiť výzvy, ktoré sa budú môcť riešiť prostredníctvom etických kódexov, samoregulácie a dobrovoľných záväzkov, ako aj výzvy, ktoré sa budú musieť riešiť prostredníctvom regulačných a legislatívnych prostriedkov spolu s monitorovacími mechanizmami a so sankciami v prípade ich nedodržiavania. V každom prípade musia byť systémy umelej inteligencie v súlade s platnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Umelá inteligencia si vyžaduje prístup, ktorý zahŕňa tak technické, ako aj spoločenské a etické aspekty. EHSV víta ochotu EÚ vytvoriť prístup v oblasti umelej inteligencie sústredený na človeka a v súlade s hodnotami, na ktorých je založená: úcta k ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť a nediskriminácia, právny štát a rešpektovanie ľudských práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV opäť zdôrazňuje (1) potrebu konzultácií a informovania pracovníkov a ich zástupcov pri zavádzaní systémov umelej inteligencie, ktoré by mohli priniesť zmeny v organizácii práce, dohľade nad ňou a jej kontrole, ako aj v systémoch hodnotenia a prijímania zamestnancov. Komisia musí podporovať sociálny dialóg s cieľom zapojiť pracovníkov do používania systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje (2), že dôveryhodná umelá inteligencia znamená kontrolu človeka nad strojom a informovanie občanov, pokiaľ ide o používanie týchto systémov. Systémy umelej inteligencie musia byť vysvetliteľné alebo, ak to nie je možné, občanom a spotrebiteľom sa musia poskytnúť informácie o ich obmedzeniach a rizikách. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EÚ sa musí zaoberať novovznikajúcimi rizikami (3) v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci. Musia sa stanoviť normy, aby sa zabránilo tomu, že autonómne systémy spôsobia ujmu alebo škodu ľuďom. Pracovníci musia byť vyškolení pracovať so strojom a odstaviť ho v prípade nutnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV žiada, aby sa vypracoval spoľahlivý certifikačný systém založený na skúšobných postupoch, ktoré umožnia podnikom potvrdiť spoľahlivosť a bezpečnosť ich systémov umelej inteligencie. Transparentnosť, vysledovateľnosť a vysvetliteľnosť rozhodovacích procesov algoritmu sú technickým problémom, ktorý si vyžaduje podporu nástrojov EÚ, ako je program Horizont Európa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Úroveň dôvery občanov a spotrebiteľov v umelú inteligenciu bude závisieť od ochrany súkromia a údajov. Vlastníctvo údajov, ich kontrola a využívanie podnikmi a organizáciami sú otázky, ktoré ešte treba vo veľkej miere riešiť (najmä v súvislosti s internetom vecí). EHSV nabáda Komisiu, aby so zreteľom na technologický vývoj pravidelne revidovala všeobecné nariadenie o ochrane údajov (4) a súvisiace nariadenia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje za nevyhnutné zvážiť prínos systémov umelej inteligencie k zníženiu emisií skleníkových plynov, a to najmä v odvetviach priemyslu, dopravy, energetiky, stavebníctva a poľnohospodárstva. Žiada, aby sa navzájom prepojil prechod v oblasti klímy s prechodom na digitálnu technológiu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že kontrola systémov umelej inteligencie nemusí postačovať na vymedzenie zodpovednosti a vybudovanie dôvery. EHSV ako prioritu odporúča, aby sa vymedzili jasné pravidlá prisudzovania zodpovednosti, v prípade pochybenia, subjektom s právnou subjektivitou: fyzickým alebo právnickým osobám. EHSV tiež vyzýva Komisiu, aby prioritne preskúmala základnú otázku poistiteľnosti systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje, aby sa pre spoločnosti, ktoré spĺňajú normy, vypracovalo „európske osvedčenie dôveryhodných podnikov v odvetví umelej inteligencie“ založené okrem iného na zozname posúdení, ktorý navrhla expertná skupina na vysokej úrovni pre umelú inteligenciu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Podporovaním príslušných činností v rámci G7, G20 a dvojstranných dialógov sa EÚ musí snažiť zabezpečiť, aby regulácia umelej inteligencie presahovala európske hranice. Musí sa dosiahnuť medzinárodná dohoda pre dôveryhodnú umelú inteligenciu, ktorá umožní vytvoriť medzinárodné normy a pravidelne overovať ich relevantnosť. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Toto oznámenie vychádza z práce skupiny na vysokej úrovni, ktorú Komisia ustanovila v júni 2018. Komisia v ňom identifikuje sedem kľúčových požiadaviek na dosiahnutie dôveryhodnej umelej inteligencie, ktoré sú uvedené v bode 4. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia spustila pilotnú fázu so zapojením širokého spektra zainteresovaných strán. Táto fáza sa zameriava najmä na zoznam posúdení, ktorý vypracovala skupina na vysokej úrovni pre každú z kľúčových požiadaviek. Začiatkom roka 2020 skupina na vysokej úrovni preskúma a zaktualizuje zoznam posúdení a Komisia v prípade potreby navrhne nové opatrenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisia má v úmysle presadiť svoj prístup k oblasti umelej inteligencie na celosvetovej úrovni a bude naďalej zohrávať aktívnu úlohu, a to aj v rámci G7 a G20. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Umelá inteligencia sústredená na človeka potrebuje prístup, ktorý zahŕňa tak technické, ako aj spoločenské a etické aspekty. EHSV víta ochotu, ktorú prejavili inštitúcie EÚ, vytvoriť prístup v oblasti umelej inteligencie v súlade s hodnotami, na ktorých je Únia založená, ako sú: úcta k ľudskej dôstojnosti, sloboda, demokracia, rovnosť a nediskriminácia, právny štát a rešpektovania ľudských práv. Ako zdôrazňuje Komisia (5), umelá inteligencia sama osebe nie je cieľom, ale je to nástroj, ktorý môže priniesť radikálne pozitívne zmeny. Ako každý nástroj vytvára zároveň príležitosti a riziká. To je dôvod, prečo musí EÚ riadiť jej používanie a jasne vymedziť zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dôvera v umelú inteligenciu sústredenú na človeka vzíde z potvrdenia hodnôt a zásad, ustáleného regulačného rámca a etických usmernení, ktoré obsahujú kľúčové požiadavky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Spomedzi mnohých výziev, ktoré prináša umelá inteligencia, je potrebné spolu so všetkými zainteresovanými stranami určiť tie výzvy, ktoré sa budú musieť riešiť prostredníctvom regulačných a legislatívnych prostriedkov spolu s regulačnými monitorovacími mechanizmami, so sankciami v prípade ich nedodržiavania, a tie, ktoré sa budú musieť riešiť prostredníctvom etických kódexov, samoregulácie a dobrovoľných záväzkov. EHSV teší, že Komisia prevzala zásady, ktorými sa EHSV pôvodne zaoberal, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v tejto fáze nenavrhuje žiadne konkrétne opatrenia na riešenie oprávnených obáv v oblasti práv spotrebiteľov, bezpečnosti systémov a zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Systémy umelej inteligencie musia byť v súlade s existujúcim regulačným rámcom, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, zodpovednosť za výrobky, ochranu spotrebiteľa, nediskrimináciu, odborné kvalifikácie, ako aj informovanie pracovníkov a konzultácie s nimi na pracovisku. Malo by sa zabezpečiť, aby boli tieto právne predpisy prispôsobené novým výzvam v súvislosti s digitalizáciou a umelou inteligenciou. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ako konštatuje Komisia, „mali by sa zaviesť postupy na objasnenie a posúdenie potenciálnych rizík spojených s používaním systémov umelej inteligencie v rôznych oblastiach použitia.“ (6) EHSV prikladá najväčší význam budúcim podmienkam tohto posúdenia, ako aj vytvoreniu ukazovateľov, ktoré by sa mohli zohľadniť pri jeho vykonávaní. Návrh zoznamu hodnotení, ktorý vypracovala skupina na vysokej úrovni, je východiskom pri vykonávaní takýchto postupov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Týka sa to aj otázky spravodlivého rozdelenia očakávanej pridanej hodnoty systémov umelej inteligencie. EHSV sa domnieva, že pozitívne zmeny, ktoré prináša umelá inteligencia, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, udržateľnosť výrobných a spotrebných procesov (najmä v energetike), zlepšenie využívania zdrojov, musia byť prospešné pre všetky krajiny a všetkých ich občanov. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Ľudský faktor a dohľad

| 4.1.1. | Komisia chce zabezpečiť, aby využívanie systémov umelej inteligencie nemohlo v žiadnom prípade ohroziť nezávislosť ľudí alebo spôsobiť nepriaznivé účinky. EHSV súhlasí s týmto prístupom ľudskej kontroly nad strojom, ako to už uviedol vo svojich predchádzajúcich stanoviskách. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | To si tiež vyžaduje, aby boli občania riadne informovaní o používaní týchto systémov, aby tieto systémy boli vysvetliteľné alebo, ak to nie je možné (napr. v prípade hĺbkového učenia), aby sa používateľovi poskytli informácie o obmedzeniach a rizikách systému. V každom prípade musí byť občanom ponechaná sloboda rozhodnúť sa inak než systém umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | V podnikoch a verejných správach musia byť pracovníci a ich zástupcovia riadne informovaní a konzultovaní pri zavádzaní systémov umelej inteligencie, ktoré by mohli zmeniť organizáciu práce a mať na nich vplyv, pokiaľ ide o monitorovanie, dohľad, hodnotenie a prijímanie zamestnancov. Komisia musí podporovať sociálny dialóg s cieľom zapojiť pracovníkov do používania systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pokiaľ ide o ľudské zdroje, osobitnú pozornosť treba venovať rizikám zneužívania systémov umelej inteligencie, ako je napríklad neobmedzený dohľad, zhromažďovanie osobných údajov vrátane zdravotných, výmena týchto údajov s tretími stranami, ako aj novovznikajúcim rizikám, pokiaľ ide o zdravie a bezpečnosť na pracovisku (7). Musia sa stanoviť jasné normy, aby sa zabránilo tomu, že spolupráca medzi človekom a strojom škodí ľuďom. Norma vytvorená Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu (ISO) pre kolaboratívne roboty (8), ktorá je určená výrobcom, integrátorom a používateľom, poskytuje usmernenia pre koncepciu a organizáciu pracovného priestoru spolupráce a pre zníženie rizík, ktorým môžu byť osoby vystavené. Pracovníci musia byť vyškolení používať umelú inteligenciu a robotiku, pracovať s nimi a najmä môcť ich odstaviť v núdzovej situácii (zásada „núdzového zastavenia“). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Technická odolnosť a bezpečnosť

| 4.2.1. | EHSV žiada, aby sa zaviedli európske bezpečnostné normy a aby sa vypracoval spoľahlivý certifikačný systém založený na skúšobných postupoch, ktoré by umožnili podnikom potvrdiť spoľahlivosť ich systémov umelej inteligencie. EHSV chce tiež zdôrazniť význam otázky poistiteľnosti systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komisia sa v malej miere zaoberá predikciou, prevenciou a zákazom v súvislosti so zneužívaním umelej inteligencie a strojového učenia, pred ktorým varujú mnohí výskumní pracovníci (9). Ich odporúčania by sa mali zohľadniť, a to najmä tie, ktoré sa týkajú dvojitého využívania týchto technológií, čo sa môže týkať digitálnej bezpečnosti (rozšírenie kybernetických útokov, využívanie zraniteľnosti ľudí a umelej inteligencie, tzv. data poisoning), fyzickej bezpečnosti (hekovanie autonómnych systémov vrátane autonómnych vozidiel, drónov, automatických zbraní) alebo politickej bezpečnosti (masové zhromažďovanie osobných údajov, cielená propaganda, videomanipulácia atď.) Výskumní pracovníci, inžinieri a verejné orgány musia úzko spolupracovať s cieľom predísť týmto rizikám. Experti a ďalšie zainteresované strany, ako sú používatelia a spotrebitelia, sa musia zapojiť do diskusií týkajúcich sa týchto výziev. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Riadenie súkromia a údajov

| 4.3.1. | Komisia sa zasadzuje za to, že prístup k údajom „sa musí primerane riadiť a kontrolovať“ (10). EHSV sa domnieva, že treba presiahnuť rámec všeobecných vyhlásení. Miera dôvery, ktorú občania udelia systémom umelej inteligencie, tiež určí jej vývoj. Otázky vlastníctva údajov, ich kontroly a využívania podnikmi a organizáciami ešte treba vo veľkej miere riešiť. Množstvo a druh údajov prenesených napríklad automobilmi výrobcom automobilov sú ohromujúce (11). Napriek koncepcii privacy by design (ochrana súkromia už v štádiu návrhu), s ktorou musia byť pripojené predmety v súlade podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov, konštatujeme, že spotrebiteľ má len veľmi málo informácií alebo žiadne informácie v tejto súvislosti a nemá žiadne prostriedky na kontrolu týchto údajov. EHSV preto nalieha na Komisiu, aby so zreteľom na technologický vývoj revidovala všeobecné nariadenie o ochrane údajov a súvisiace nariadenia (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Transparentnosť

| 4.4.1. | EHSV sa domnieva, že vysvetliteľnosť rozhodovacích procesov algoritmu je zásadná pre pochopenie nie mechanizmov ako takých, ale príslušnej logiky týchto procesov, ako aj spôsobu, akým sú tieto procesy ovplyvňované systémami umelej inteligencie. Rozvoj štandardných skúšobných postupov pre systémy strojového učenia zostáva technickým problémom, ktorý by mal byť podporovaný nástrojmi EÚ, ako je program Horizont Európa. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV súhlasí s prístupom Komisie, podľa ktorého musia byť systémy umelej inteligencie identifikovateľné ako také, „čím by sa zabezpečilo, aby používatelia vždy vedeli, že komunikujú so systémom umelej inteligencie“ (13), a to aj v rámci vzťahu pacient/zdravotník a zdravotných služieb súvisiacich so zdravím a blahom občanov. EHSV tiež zdôrazňuje skutočnosť, že používatelia alebo spotrebitelia musia mať možnosť získať informácie o službách skutočne vykonávaných ľuďmi. Mnohé systémy umelej inteligencie v skutočnosti zahŕňajú veľké množstvo ľudskej práce, ktorá je často skrytá pred koncovými používateľmi (14). Za touto otázkou sa skrýva výzva v podobe nedostatku transparentnosti voči používateľom a spotrebiteľom služieb a tiež v podobe určitej formy využívania skrytej a neuznanej práce. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV sa okrem toho domnieva, že spotrebitelia musia byť vždy informovaní o integrácii systémov umelej inteligencie do výrobkov, ktoré kupujú, a musia mať vždy prístup k svojim údajom a ich kontrole. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Rozmanitosť, nediskriminácia a spravodlivosť

| 4.5.1. | Riziká týkajúce sa diskriminácie existujú v niektorých aplikáciách umelej inteligencie, ktoré umožňujú vytváranie profilov občanov, používateľov a spotrebiteľov (napríklad na prijímanie do zamestnania, prenájom nehnuteľností, určité osobné služby). EÚ prijala súbor právnych predpisov týkajúcich sa rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie (15). Systémy umelej inteligencie musia byť s nimi v súlade. Tieto právne predpisy sa však tiež musia prispôsobiť a v prípade potreby posilniť (a to aj na úrovni kontroly ich dodržiavania), aby mohli reagovať na nové skutočnosti. Existuje skutočné riziko, že algoritmické profilovanie sa stane novým silným nástrojom diskriminácie. EÚ musí zabrániť tomuto riziku. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | V smernici o boji proti rasizmu (16) a smernici o rovnakom zaobchádzaní medzi mužmi a ženami mimo pracovnej oblasti (17) sa stanovuje vytvorenie osobitných a kompetentných orgánov na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami. EHSV žiada, aby tieto orgány hrali aktívnu úlohu v monitorovaní a kontrole systémov umelej inteligencie vzhľadom na riziká priamej alebo nepriamej diskriminácie. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Spoločenský a environmentálny blahobyt

| 4.6.1. | Komisia neupresňuje, ako prepojiť klimatický prechod a digitálnu transformáciu, najmä pri používaní systémov umelej inteligencie. Je nevyhnutné zvážiť prínos systémov umelej inteligencie k zníženiu emisií skleníkových plynov, a to najmä v odvetviach priemyslu, dopravy, energetiky, stavebníctva a poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komisia tvrdí, že systémy umelej inteligencie sa môžu využiť na posilnenie spoločenských zručností, môžu však prispieť aj k ich zhoršeniu. EHSV zastáva názor, že EÚ musí lepšie posudzovať niektoré spoločenské výzvy. Štúdie napríklad poukázali na to, že niektoré aplikácie zahŕňajúce systémy umelej inteligencie sú navrhované tak, aby používatelia online služieb zostali čo najdlhšie pripojení (sociálne siete, hry, videá atď.). Cieľom je zhromaždiť čo najviac údajov o ich správaní, na čo sa využívajú stratégie od nekonečného obnovovania algoritmických odporúčaní po upomienky a oznámenia cez hry atď. Skúmal sa vplyv nadmerného pripojenia a vyžadovania pozornosti na deti (18). Výsledky ukázali zvýšenie úzkosti a agresivity, nedostatok spánku a vplyv na vzdelávanie, spoločenské vzťahy, zdravie a blaho. V záujme vybudovania dôveryhodnej umelej inteligencie musí EÚ zohľadniť takéto vplyvy a predchádzať im. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Jeden z faktorov dobrých pracovných podmienok je spojený s pocitom bezpečnosti. Účinky digitalizácie však môžu tento pocit narušiť a byť zdrojom stresu (19). Je preto vhodné pripraviť stratégie na predvídanie zmien (pred tým, než dôjde k prípadnej reštrukturalizácii) a ďalšiu odbornú prípravu pre všetkých pracovníkov. To si vyžaduje v rámci spoločností kvalitný sociálny dialóg medzi zamestnávateľmi a zástupcami pracovníkov, ktorý umožní najmä inkluzívne zavádzanie nových technológií, predovšetkým umelej inteligencie a robotiky. S cieľom posilniť dôveru medzi vedením a pracovníkmi musia byť systémy umelej inteligencie týkajúce sa riadenia, hodnotení, kontroly pracovníkov vysvetliteľné, ich parametre známe a ich fungovanie transparentné. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Zodpovednosť

| 4.7.1. | Rozhodnutia prijaté systémami strojového učenia nemajú jednoduché vysvetlenie a okrem toho sa pravidelne aktualizujú. EHSV sa domnieva, že kontrola systémov umelej inteligencie nemusí postačovať na vymedzenie zodpovednosti a vybudovanie dôvery. Preto odporúča, aby sa vymedzili pravidlá prisudzovania zodpovednosti, v prípade pochybenia, subjektom s právnou subjektivitou: fyzickým alebo právnickým osobám. EHSV odporúča, aby sa viac spoliehalo na dôveryhodné podniky alebo odborníkov než na algoritmy, a navrhuje, aby sa pre spoločnosti, ktoré spĺňajú všetky normy, vypracovalo „európske osvedčenie dôveryhodných podnikov v odvetví umelej inteligencie“ založené okrem iného na zozname posúdení, ktorý navrhla skupina na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | V smernici o zodpovednosti za výrobky (20) sa stanovuje zásada zodpovednosti bez zavinenia, ktorá sa vzťahuje na európskych výrobcov: ak chybný výrobok spôsobí škodu spotrebiteľovi, výrobca môže niesť zodpovednosť aj bez pochybenia alebo nedbanlivosti zo svojej strany. Čoraz rozsiahlejšie navrhovanie, zavádzanie a používanie systémov umelej inteligencie si vyžaduje, aby EÚ prijala prispôsobené pravidlá týkajúce sa zodpovednosti v situáciách, v ktorých môžu byť produkty s digitálnym obsahom a služby poskytované spotrebiteľom nebezpečné alebo škodlivé. Spotrebitelia musia mať možnosť prístupu k spravodlivosti v prípade ujmy spôsobenej systémom umelej inteligencie. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Potreba regulácie mimo Európy

| 5.1. | Na celosvetovej úrovni musí regulácia umelej inteligencie prekročiť európske hranice. Európa by mala podporiť rozsiahlu dohodu o umelej inteligencii v rámci G7 a G20 a pokračovať v dvojstranných dialógoch, aby sa väčšina krajín mohla zúčastňovať na procesoch normalizácie umelej inteligencie a pravidelne kontrolovať ich relevantnosť. |
| --- | --- |

5.1.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1, Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 1.

2

(3)  https://osha.europa.eu/sk/emerging-risks

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, s. 5.

6

(7)  Pozri najmä OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces.

7

OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces

(8)  ISO/TS 15066, 2016.

8

(9)  Pozri správu The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation, február 2018.

9

The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation

(10)  COM(2019) 168 final, s. 6.

10

(11)  Your car knows when you gain weight, The New York Times (medzinárodné vydanie), 22. 5. 2019.

11

Your car knows when you gain weight

(12)  Ú. v. EÚ C 190, 5.6. 2019, s. 17.

12

(13)  COM(2019) 168 final, s. 6.

13

(14)  Pozri napríklad: A white-collar sweatshop: Google Assistant contractors allege wage theft, The Guardian, 29. 5. 2019, a Bot technology impressive, except when it’s not the bot, The New York Times (medzinárodné vydanie), 24. 5. 2019.

14

A white-collar sweatshop: Google Assistant contractors allege wage theft

Bot technology impressive, except when it’s not the bot

(15)  Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22, Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16, Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37, Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23.

15

(16)  Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22).

16

(17)  Smernica Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37).

17

(18)  Pozri najmä Kidron, Evans, Afia (2018), Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design, 5Rights Foundation.

18

Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design

(19)  Správa skupiny na vysokej úrovni o vplyve digitálnej transformácie na trh práce EÚ, 2019.

19

(20)  Smernica Rady z 25. júla 1985 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o zodpovednosti za chybné výrobky (Ú. v. ES L 210, 7.8.1985, s. 29).

20

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/69

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru –

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) na roky 2021 – 2027: stimulácia inovačného talentu a inovačnej kapacity Európy

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

a

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom inovačnom a technologickom inštitúte (prepracované znenie)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Hlavný spravodajca: Antonello PEZZINI

| Konzultácia | Európsky parlament, 18.7.2019
  Rada, 26.7.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 173 ods. 3 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Rozhodnutie predsedníctva | 24.9.2019 |
| Prijaté v pléne | 31.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 168/0/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 18.7.2019

Rada, 26.7.2019

Právny základ

články 173 ods. 3 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Rozhodnutie predsedníctva

24.9.2019

Prijaté v pléne

31.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

168/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) plne podporuje synergiu medzi EIT a viacročným rámcovým programom EÚ pre výskum a inováciu, navrhovanú v revidovanom nariadení vzhľadom na racionalizáciu, ktorá sa zavádza programom Horizont Európa so zjednodušenou štruktúrou tém výskumu a inovácie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že program Horizont Európa presadzujúci otvorenú inováciu zabezpečí inovátorom s vysokým potenciálom jednotné kontaktné miesto prostredníctvom Európskej rady pre inováciu a v súčinnosti s EIT umožní zintenzívniť spoluprácu s ekosystémami a aktérmi, čím sa zabráni duplicite a prekrývaniu a zabezpečí sa skutočná komplementárnosť, ako uviedla Rada v súvislosti s návrhom programu na vykonávanie programu Horizont Európa (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V tejto súvislosti by sa mal EIT považovať za jednu z hlavných hnacích síl inovácie na dosiahnutie cieľov, ktorá umožní čeliť spoločenským výzvam v oblastiach, ako sú: udržateľné inovačné ekosystémy; inovácia a podnikateľské zručností v kontexte celoživotného vzdelávania; zvýšenie účinnosti inštitúcií vysokoškolského vzdelávania; nové riešenia globálnych výziev zamerané na trh; synergie a pridaná hodnota v rámci celého programu Horizont Európa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že EIT a jeho znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS) by mali zohrávať výraznejšiu úlohu v prostredí inovácie, a to v rámci jednotlivých krajín, regiónov aj EÚ; mali by zlepšovať svoje schopnosti v záujme väčšej a lepšej koordinácie so všetkými zainteresovanými aktérmi na rôznych úrovniach a mali by svoje úsilie zameriavať na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, s cieľom posilniť podnikateľského ducha v EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča, aby si EIT zachoval a aby zdôraznil jedinečnosť prínosu, ktorý má ako európsky líder v oblasti vysoko špecializovaného vzdelávania zameraného na podnikanie (učenie sa praxou), a aby hľadal a skúšal nové metódy výučby a učenia. Značku EIT by mali uznávať hlavné medzinárodné akreditačné orgány a mala by sa exportovať aj mimo okruhu ZIS a ich partnerov, s cieľom podporiť čoraz širšie inovačné spoločenstvo v spolupráci s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, a najmä s Áziou a USA. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že EIT by mal podporovať vývoj nových produktov so silnou obchodnou hodnotou, ktoré budú vylepšené vďaka vzdelávacím skúsenostiam šíreným na medzinárodnej úrovni podľa vzoru priemyselných doktorátov. Určite by sa tým uľahčilo väčšie a aktívnejšie zapojenie nových obchodných partnerov do činností ZIS. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V záujme lepšieho zapojenia MSP by mali ZIS preskúmať nové spôsoby, ako využívať a podporovať geografickú blízkosť, najmä so zapojením územných stredísk, ktoré by mali regionálnym a miestnym aktérom umožňovať prístup k celosvetovým inovačným platformám. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EIT a ZIS by mali vypracovať vlastné stratégie financovania podnikov a rozvoja s cieľom podporiť konsolidáciu inovatívnych spoločností. Okrem toho by sa mali posilniť spojenia so svetom financií a s fondmi rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby rozmiestnenie ZIS viac rešpektovalo geopolitickú rovnováhu a lepšie pokrývalo územie EÚ, počnúc ZIS v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu, s cieľom zahrnúť aj oblasti, ako sú Jadran a Balkán, a aj Čínu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pokiaľ ide o navrhované rozhodnutie o strategickom inovačnom programe (SIP) na roky 2021 – 2027, EHSV sa domnieva, že tento proces by mal byť charakterizovaný holistickým prístupom a mal by zahŕňať všetky typy partnerstiev (P2P, verejno-súkromné partnerstvá, EIT – ZIS, FET – Flagships), ako sa požaduje v záveroch Rady, aby sa zabezpečil kompletný prehľad o tom, čo sa realizuje prostredníctvom partnerstiev, ako aj na dosiahnutie politických cieľov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV v zásade súhlasí so strategickým inovačným programom predostretým v uvedenom návrhu rozhodnutia, keďže navrhované opatrenia sa budú realizovať v plnom súlade so strategickým plánom programu Horizont Európa, ako sa uvádza v spoločnej pozícii EP a Rady v súvislosti s 9. rámcovým programom (2). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV oceňuje avizovaný zámer, že EIT bude „pokračovať v úsilí zameranom na zjednodušovanie s cieľom zmierniť zbytočnú administratívnu záťaž pre ZIS, čo im umožní pružne a efektívne vykonávať svoj ročný obchodný plán a viacročnú stratégiu“. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zastáva názor, že EIT by mal predložiť správu o všetkých úspešných inovačných produktoch, ktoré boli uvedené na trh počas jeho desaťročnej existencie (efektívne využívanie finančných prostriedkov). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV taktiež považuje za dôležité: podávanie správ a monitorovanie s presnými ukazovateľmi vplyvu; hodnotenie prevádzkovej výkonnosti ZIS; skutočne dosiahnuté výsledky; výsledky a pokrok pri dosahovaní cieľov v súlade s rámcom programu Horizont Európa. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Úvod

| 2.1. | Ťažkosti Európy premeniť vynálezy na výrobky a služby, s ktorými možno obchodovať, viedli EÚ k tomu, aby prehodnotila svoju politiku v oblasti výskumu a pokúsila sa nájsť spôsob, ako svoju excelentnosť v základnom výskume pretaviť na trhovo orientovanú inováciu, čo sa jej doposiaľ veľmi nedarilo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT), ku ktorému už mal EHSV možnosť vyjadriť sa (3), vytvorila Európska únia v roku 2008 s cieľom posilniť svoje inovačné schopnosti a je neoddeliteľnou súčasťou európskeho rámcového programu pre výskum a inováciu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EIT je v súčasnosti najväčším integrovaným inovačným ekosystémom v Európe. Združuje partnerov z podnikov, ako aj z výskumných a vzdelávacích inštitúcií, a podporuje ZIS. Tieto spoločenstvá sú širokými európskymi partnerstvami, ktoré dokážu riešiť konkrétne globálne výzvy a posilňovať rozvojové ekosystémy a podporujú spojenie vzdelávania a výskumu s cieľom vytvoriť prostredie priaznivé pre inováciu a podnecovať vytváranie inovatívnych podnikov, a to v úzkej komplementárnosti s Európskou radou pre inováciu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Súčasný rámcový program na roky 2014 – 2020 Horizont 2020 financuje jednoznačne inováciu prostredníctvom nových verejných nástrojov, ktoré boli zavedené na posilnenie inovácie v Európe a na podnietenie účasti podnikov na inovačnej činnosti, ako sú: verejno-súkromné partnerstvá (napríklad STI), systémy úverových záruk (napríklad RSFF) a rizikový kapitál (napríklad GIF) (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | S rozpočtom viac než 300 miliónov EUR na roky 2008 – 2013, 2,7 miliardy EUR na roky 2014 – 2020 a 3,1 miliardy EUR na roky 2021 – 2027 by mal EIT zohrávať dôležitú úlohu v rámci stratégie Európa 2020 (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom EIT je zlepšenie inovačných postupov spojením vzdelávania a podnikania s výskumom a inováciou, pričom hlavným zámerom je dosiahnuť hmatateľné výsledky a konkrétne výhody (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Činnosť EIT sa rozvíja prostredníctvom ZIS: sú to rozsiahle európske partnerstvá, ktoré sa zaoberajú špecifickými spoločenskými výzvami tým, že spájajú vzdelávacie, výskumné a podnikateľské organizácie. EIT poskytuje ZIS granty a musí monitorovať ich činnosť, pričom zabezpečuje účinnú kontrolu a šírenie výsledkov. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EIT je odteraz integrovaný v programe Horizont Európa ako súčasť jeho piliera III („Inovatívna Európa“). Bolo by však potrebné vytvárať synergie a zaistiť komplementárnosť aj s ostatnými zložkami programu (7). ZIS sa ako integrálna súčasť EIT považujú za „inštitucionalizované európske partnerstvá“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Všeobecné ciele EIT sa odrážajú v jeho oblastiach činnosti vymedzených v programe Horizont Európa, v ktorom sú tiež stanovené: kritériá výberu, realizácia, monitorovanie, hodnotenie a ukončenie európskych partnerstiev vrátane partnerstiev ZIS – EIT. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Je vhodné pripomenúť hlavné oblasti činnosti:






  — | posilňovanie udržateľných inovačných ekosystémov po celej Európe, |
| --- | --- | --- |

2.9.1.

—

posilňovanie udržateľných inovačných ekosystémov po celej Európe,

| — | podporovanie rozvoja podnikateľských a inovačných zručností v kontexte celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podporovanie rozvoja podnikateľských a inovačných zručností v kontexte celoživotného vzdelávania,

| — | podpora podnikateľskej transformácie univerzít, |
| --- | --- |

—

podpora podnikateľskej transformácie univerzít,

| — | prinášanie nových riešení na trh v snahe reagovať na globálne spoločenské výzvy. |
| --- | --- |

—

prinášanie nových riešení na trh v snahe reagovať na globálne spoločenské výzvy.

| 2.10. | EIT pôsobí ako decentralizovaný orgán EÚ. Sídlo má v Budapešti. EIT nie je výskumným strediskom a priamo neprispieva na financovanie jednotlivých projektov, ale poskytuje granty ZIS. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ZIS sa vyberajú prostredníctvom otvorenej výzvy na základe prioritných tém s vysokým sociálnym dosahom. EIT v súčasnosti podporuje 8 ZIS, ktoré v rámci cezhraničných partnerstiev združujú podniky, univerzity a výskumné strediská (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Každé ZIS sa usiluje posilňovať inovačné schopnosti, pričom spravuje vyvážené portfólio aktivít v troch sektoroch:






  — | projekty na podporu inovácie s cieľom podporovať a vyvíjať nové produkty, služby a inovatívne riešenia, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

projekty na podporu inovácie s cieľom podporovať a vyvíjať nové produkty, služby a inovatívne riešenia,

| — | vzdelávanie, inovatívne programy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré každé ZIS poskytuje v podobe postgraduálnych programov (MSc/PhD); kurzy ďalšieho manažérskeho a profesionálneho rozvoja; programy celoživotného vzdelávania; letné školy, so značkou kvality EIT, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie, inovatívne programy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré každé ZIS poskytuje v podobe postgraduálnych programov (MSc/PhD); kurzy ďalšieho manažérskeho a profesionálneho rozvoja; programy celoživotného vzdelávania; letné školy, so značkou kvality EIT,

| — | aktivity v oblasti vytvárania a podpory podnikov, programy pre startupy, s cieľom pomôcť podnikateľom a potenciálnym podnikateľom premeniť svoje nápady na úspešnú činnosť, pričom sa pozornosť zameriava najmä na prístup na trh, financovanie v rámci sietí, mentorstvo a inštruktorstvo. |
| --- | --- |

—

aktivity v oblasti vytvárania a podpory podnikov, programy pre startupy, s cieľom pomôcť podnikateľom a potenciálnym podnikateľom premeniť svoje nápady na úspešnú činnosť, pričom sa pozornosť zameriava najmä na prístup na trh, financovanie v rámci sietí, mentorstvo a inštruktorstvo.

| 2.13. | Súbežne musí každé ZIS v rámci svojej informačnej stratégie vyvíjať osvetovú činnosť, informačnú a propagačnú činnosť a rozvíjať regionálny inovačný program (RIS) v úzkej spolupráci s EIT. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV už zdôraznil, že ZIS by „mali zaručiť zastúpenie rôznych európskych krajín, najmä pokiaľ ide o umiestnenie centier inovácií“ a že by sa malo „posilniť podnikanie podporované akademickým pilierom“ (9). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV taktiež poukázal na to, že ZIS sú sústredené len v niekoľkých krajinách, a vyjadril želanie, „aby sa v čo najväčšom počte členských štátov podnikli konkrétne kroky s cieľom vytvoriť prepojenia medzi laboratóriami, podnikmi a výskumnými inštitúciami“ (10). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Európsky parlament vyzval Komisiu, aby zachovala ZIS v súčasnej štruktúre EIT, pričom zdôraznil význam transparentnosti a väčšieho zapojenia zainteresovaných strán, a žiadal Komisiu „aby analyzovala, ako môžu EIT a ZIS spolupracovať s EIC“ (Európskou radou pre inováciu) (11). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Európsky parlament okrem iného konštatoval, že podľa správy Dvora audítorov ZIS plne nevyužili granty, ktoré im inštitút udelil, najmä v dôsledku neúplnej realizácie podnikateľských plánov (12). Dvor audítorov navyše vo svojej osobitnej správe uviedol, že komplexný operačný rámec EIT a problémy s riadením bránili jeho celkovej účinnosti a boli zistené rôzne nedostatky. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Rada uznala potvrdenú pridanú hodnotu strategických partnerstiev a iniciatív, ako je napríklad EIT a akcie Marie Skłodowska-Curie (13), a v dohode o budúcom programe Horizont Európa sa tretí pilier (Inovatívna Európa) stanovením Európskej rady pre inováciu zameria na rozšírenie prelomových a prevratných inovácií. Európska rada pre inováciu bude jednotným kontaktným miestom pre inovátorov s vysokým potenciálom (14). |
| --- | --- |

2.18.

3.   Návrhy Európskej komisie

| 3.1. | Cieľom návrhov je zvýšiť otvorenosť a transparentnosť ZIS a zosúladiť EIT s nasledujúcim programom EÚ pre výskum a inováciu (2021 – 2027), a najmä s navrhovaným prístupom pre európske partnerstvá v rámci programu Horizont Európa v snahe ďalej zvyšovať inovačný potenciál EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Očakáva sa, že s navrhovaným rozpočtom vo výške 3 miliardy EUR, čo je zvýšenie o 600 miliónov EUR (+ 25 %) v porovnaní so súčasným strategickým inovačným programom (2014 – 2020), bude môcť EIT efektívne financovať existujúce činnosti a nové ZIS a podporovať inovačné kapacity 750 inštitúcií vysokoškolského vzdelávania. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EIT by mal vykonávať činnosti zamerané na:






  — | posilňovanie udržateľných inovačných ekosystémov po celej Európe, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

posilňovanie udržateľných inovačných ekosystémov po celej Európe,

| — | podporovanie rozvoja podnikateľských a inovačných zručností v kontexte celoživotného vzdelávania a na podporu podnikateľskej transformácie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v EÚ, |
| --- | --- |

—

podporovanie rozvoja podnikateľských a inovačných zručností v kontexte celoživotného vzdelávania a na podporu podnikateľskej transformácie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v EÚ,

| — | prinášanie nových riešení na trh v snahe reagovať na globálne výzvy. |
| --- | --- |

—

prinášanie nových riešení na trh v snahe reagovať na globálne výzvy.

| 3.4. | Návrh prepracovaného znenia nariadenia o EIT (15) má za cieľ zabezpečiť väčšiu právnu zrozumiteľnosť a lepšie zosúladenie s rámcovým programom EÚ pre výskum a inováciu, poskytuje nový právny základ a okrem iného sa ním zavádza zjednodušený model financovania, ktorý má účinnejšie podnecovať dodatočné verejné a súkromné investície, a posilňuje administratívna štruktúra EIT. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Návrh rozhodnutia o strategickom inovačnom programe (SIP) na roky 2021 – 2027, ktorý musí byť v súlade s rámcovým programom pre výskum a inováciu Horizont Európa, sa zameriava na tieto ciele:






  — | zvýšenie regionálneho vplyvu ZIS vďaka posilneným sieťam EIT, pričom by sa mal zvýšiť počet zapojených inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, podnikov a výskumných organizácií, a to v prepojení s regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

zvýšenie regionálneho vplyvu ZIS vďaka posilneným sieťam EIT, pričom by sa mal zvýšiť počet zapojených inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, podnikov a výskumných organizácií, a to v prepojení s regionálnymi stratégiami pre inteligentnú špecializáciu,

| — | posilnenie inovačnej kapacity vysokoškolského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

posilnenie inovačnej kapacity vysokoškolského vzdelávania,

| — | spustenie nových ZIS. EIT zriadi dve nové ZIS, vybrané v oblastiach, ktoré budú najvhodnejšie z hľadiska priorít programu Horizont Európa. Prvé bude zamerané na kultúrny a kreatívny priemysel a druhé sa určí neskôr, v nasledujúcej fáze v roku 2025. |
| --- | --- |

—

spustenie nových ZIS. EIT zriadi dve nové ZIS, vybrané v oblastiach, ktoré budú najvhodnejšie z hľadiska priorít programu Horizont Európa. Prvé bude zamerané na kultúrny a kreatívny priemysel a druhé sa určí neskôr, v nasledujúcej fáze v roku 2025.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV oceňuje úlohu, ktorú EIT zohráva pri podpore konkurencieschopnosti EÚ prostredníctvom podpory inovačného ekosystému, keďže inštitút dokázal prispieť k rozvoju tzv. vedomostného trojuholníka. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV je presvedčený, že otvorená inovácia zabezpečí inovátorom s vysokým potenciálom jednotné kontaktné miesto prostredníctvom Európskej rady pre inováciu a v súčinnosti s EIT umožní zintenzívniť spoluprácu s ekosystémami a aktérmi inovačných procesov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V tejto súvislosti by mal byť EIT jednou z hlavných hybných síl inovácie na dosiahnutie cieľov, ktorá umožní čeliť spoločenským výzvam v oblastiach, ako sú:






  — | udržateľné inovačné ekosystémy v celej Európe, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

udržateľné inovačné ekosystémy v celej Európe,

| — | inovácia a podnikateľské zručnosti z perspektívy celoživotného vzdelávania vrátane zvyšovania kapacít inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, |
| --- | --- |

—

inovácia a podnikateľské zručnosti z perspektívy celoživotného vzdelávania vrátane zvyšovania kapacít inštitúcií vysokoškolského vzdelávania,

| — | nové riešenia globálnych výziev zamerané na trh, |
| --- | --- |

—

nové riešenia globálnych výziev zamerané na trh,

| — | synergie a pridaná hodnota v rámci celého programu Horizont Európa. |
| --- | --- |

—

synergie a pridaná hodnota v rámci celého programu Horizont Európa.

| 4.4. | EIT a ZIS by mali zohrávať výraznejšiu úlohu v prostredí inovácie v EÚ, a to v rámci jednotlivých krajín i regiónov a mali by zlepšovať svoje schopnosti v záujme väčšej a lepšej koordinácie so všetkými zainteresovanými aktérmi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EIT by sa mal zameriavať na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, s cieľom posilniť podnikateľského ducha v EÚ zapojením všetkých spoločenských síl, a mal by vytvárať synergie s Európskou radou pre inováciu (EIC) a dodávať pridanú hodnotu mnohým projektom v rámci programu Horizont Európa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že EIT a ZIS by sa mali prioritne zameriavať jednak na systematické upevňovanie vzťahov medzi veľkými a strednými podnikmi, ktoré aktívne pôsobia v ZIS, jednak na nové podniky a startupy, ktoré treba do iniciatív ZIS zapojiť. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EIT a ZIS by mali vypracovať vlastné stratégie financovania podnikov s cieľom podporiť posilnenie inovatívnych spoločností prostredníctvom vhodných spojení so svetom financií a s fondmi rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa domnieva, že finančná podpora EIT by mala byť vyvážená v závislosti od veľkosti, typu a vyspelosti danej oblasti. Malé a stredné podniky majú väčšie ťažkosti znášať administratívnu záťaž a mala by sa im poskytovať finančná podpora. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V záujme lepšieho zapojenia MSP by mali ZIS preskúmať spôsoby, ako využívať a podporovať geografickú blízkosť, najmä prostredníctvom územných stredísk, ktoré by mali regionálnym a miestnym aktérom umožňovať prístup k celosvetovým inovačným platformám a poskytovať štruktúru a podporu pre MSP. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV sa domnieva, že územné strediská majú rozhodujúci význam pre budúcnosť ZIS. Pre budúcu finančnú udržateľnosť ZIS je kľúčové ich začlenenie do miestnych inovačných systémov a účinné filtrovanie, pokiaľ ide o externých partnerov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Otvorenosť a transparentnosť ZIS by sa mali zvýšiť. Postupy a kritériá výberu partnerov ZIS (riadny člen, pridružený člen atď.) by mali byť prístupné verejnosti. Pravidlá výberu aktivít a projektov (napríklad návrhov inovácií) by sa mali vo veľkom sprístupňovať a šíriť po celej EÚ a mali by sa zaviesť vhodné mechanizmy spätnej väzby, ktoré by monitorovali nezávislé organizácie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV odporúča, aby si EIT zachoval a aby zdôraznil jedinečnosť svojho prínosu v oblasti vzdelávania, ktorý má ako európsky líder vo vzdelávaní na vysokej úrovni, a aby rozvíjal špecializované zručnosti zamerané na podnikanie v teréne (učenie sa praxou). Značku EIT by mali uznávať hlavné medzinárodné akreditačné orgány. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV sa domnieva, že EIT by mal podporovať vývoj nových produktov so silným zastúpením na trhu spojeným so vzdelávacími skúsenosťami na medzinárodnej úrovni podľa vzoru priemyselných doktorátov. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | EHSV plne podporuje zosúladenie EIT s viacročným rámcovým programom EÚ pre výskum a inováciu, ako sa navrhuje v revidovanom nariadení, v rámci programu Horizont Európa a navrhovaných európskych partnerstiev. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Podľa EHSV treba fungovanie EIT ešte viac zjednodušiť a posilniť jeho riadenie, pričom treba zjednodušiť aj ZIS, ktoré by mali podľa rovnakých pravidiel vypracúvať výročné správy a prijímať obchodné plány, nie však ročné, ale viacročné. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné účinne reagovať na pripomienky Európskeho dvora audítorov, pokiaľ ide o niektoré kľúčové aspekty modelu EIT, ktoré neboli vhodne navrhnuté na to, aby sa zabezpečilo, že bude účinným a inovatívnym verejným systémom. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Pokiaľ ide o navrhované rozhodnutie o strategickom inovačnom programe (SIP) na roky 2021 – 2027, EHSV sa domnieva, že v tomto procese by sa mal zaujať holistický prístup a mal by zahŕňať všetky súčasné typy partnerstiev (P2P, verejno-súkromné partnerstvá, EIT – ZIS, FET – Flagships), ako sa požaduje v záveroch Rady. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruseli 31. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Medziinštitucionálny spis 2018/0225 (COD) – 8550/19 z 15. 4. 2019.

1

(2)  Medziinštitucionálny spis 2018/0224 (COD) – 7942/19 z 27. 3. 2019.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 28; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 122; Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 33.

3

(4)  STI (spoločné technologické iniciatívy) boli zavedené, aby sa mohlo lepšie reagovať na potreby priemyslu v špecializovaných oblastiach výskumu. Sú to nezávislé orgány EÚ s účasťou priemyslu a v niektorých prípadoch členských štátov. RSFF (finančný nástroj s rozdelením rizika) bol zriadený na zlepšenie prístupu k dlhovému financovaniu pre výskumné inštitúcie, najmä v prípade investícií do výskumu, technologického rozvoja a inovácie s vyšším rizikom. GIF (nástroj pre rýchlorastúce a inovačné MSP) v rámci Programu pre konkurencieschopnosť a inovácie poskytuje rizikový kapitál pre inovačné MSP a MSP s vysokým potenciálom rastu.

4

(5)  Článok 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1292/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 294/2008, ktorým sa zriaďuje Európsky inovačný a technologický inštitút (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 174).

5

(6)  Rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady č. 1312/2013/EÚ z 11. december 2013 o strategickom inovačnom programe Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT): príspevok EIT k vytváraniu inovatívnejšej Európy (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 892).

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

7

(8)  EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond; EIT Digital: For a strong, digital Europe; EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers; EIT Health: Together for healthy lives in Europe; EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy; EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing; EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe; EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

8

Drivers of climate innovation in Europe and beyond

For a strong, digital Europe

EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers

Together for healthy lives in Europe

Pioneering change in sustainable Energy

Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing

Developing raw materials into a major strength for Europe

Smart, green and integrated transport

(9)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 33.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 122.

10

(11)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 o hodnotení vykonávania programu Horizont 2020 so zreteľom na jeho predbežné hodnotenie a návrh deviateho rámcového programu (Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 30).

11

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu (EÚ) 2019/1483z 26. marca 2019 s poznámkami, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho inovačného a technologického inštitútu za rozpočtový rok 2017 (Ú. v. EÚ L 249, 27.9.2019, s. 229).

12

(13)  Závery Rady o formovaní vízie európskeho vzdelávacieho priestoru, 23. 5. 2018.

13

(14)  Rada EÚ – tlačová správa z 27. 3. 2019.

14

(15)  Nariadenie (EÚ) č. 1292/2013.

15

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a smernica 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní, pokiaľ ide o obranné úsilie na základe rámca Únie

[COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

(2020/C 47/11)

Spravodajca: Benjamin RIZZO

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 13.5.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 17.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 204/2/5 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 13.5.2019

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

17.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

204/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva cieľ Komisie zabezpečiť rovnaký prístup, pokiaľ ide o DPH, k ozbrojeným silám členských štátov, ktoré pracujú spoločne na základe rámca EÚ, ako k ozbrojeným silám NATO využívaným v EÚ, na ktoré sa už oslobodenie od DPH vzťahuje. Je vhodné, aby v tejto súvislosti platili rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV chápe, prečo boli od roku 2000 vytvorené určité štruktúry EÚ, ktoré umožňujú riadiť ozbrojené sily nasadené v EÚ pre jej bezpečnosť a obranu. Vytvorením funkcie generálneho riaditeľa zodpovedného za obranu sa odteraz zaistí lepšie využívanie týchto štruktúr a lepší dohľad nad nimi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV chápe, že Komisia stanovila v návrhu tieto dve podmienky na oslobodenie od dane: na jednej strane musia byť ozbrojené sily nasadené mimo svojho členského štátu, na druhej strane sa musia podieľať na spoločnom európskom obrannom úsilí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV akceptuje skutočnosť, že toto nové oslobodenie sa na niektoré oblasti nevzťahuje. Konkrétne ide o bezpečnostné účely, humanitárne a záchranné úlohy alebo o prípady, keď sa využije doložka o solidarite. Z toho vyplýva, že oslobodenie od DPH sa vo všeobecnosti obmedzuje len na „vojenské operácie“, pričom sa uplatňuje reštriktívny výklad tohto pojmu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že rôzne vnútroštátne daňové orgány by mali mať jeden systém, v rámci ktorého sa nové oslobodenie bude uplatňovať. Preto sa odporúča, aby Komisia prostredníctvom svojej skupiny pre kontrolu DPH zriadila na tento účel osobitný systém, do ktorého sa faktúry oslobodené od DPH vystavené dodávateľmi pre ozbrojené sily budú musieť vložiť, aby sa na ne vzťahovalo oslobodenie stanovené v návrhu Komisie. Vo všetkých členských štátoch sa tak bude používať jednotný systém. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že by sa mali lepšie vyčísliť náklady/prínosy vyplývajúce z oslobodenia stanoveného v návrhu Komisie, aby bola čoskoro k dispozícii realistickejšia správa o takomto oslobodení. Podporí sa tým lepšie a transparentnejšie podávanie správ členským štátom a verejnosti vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Európska komisia zverejnila 24. marca 2019 návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES (1) o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a smernica 2008/118/ES (2) o všeobecnom systéme spotrebných daní, pokiaľ ide o obranné úsilie na základe rámca Únie. V tomto návrhu predstavila svoj plán, ktorým sa dodávky pre ozbrojené sily oslobodzujú od dane z pridanej hodnoty (DPH) a spotrebných daní, keď sú tieto sily nasadené mimo územia svojho členského štátu a podieľajú sa na európskom obrannom úsilí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podľa článku 2 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty sa rozsah pôsobnosti DPH vzťahuje na všetky dodania tovaru a poskytnutia služieb za protihodnotu zdaniteľnou osobou na území členského štátu a na všetok dovoz tovaru do Európskej únie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V smernici sa vymedzuje spoločný zoznam oslobodení od DPH s cieľom zabezpečiť, aby sa vlastné zdroje EÚ vo všetkých členských štátoch vyberali jednotným spôsobom. V súčasnosti sa v zozname oslobodení nenachádza dodanie tovaru a poskytnutie služieb na bezpečnostné a obranné účely. Preto tovar dodaný, resp. služby poskytnuté ozbrojeným silám alebo tovar dovezený ozbrojenými silami podliehajú DPH. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V smernici o DPH sa však v súčasnosti stanovuje oslobodenie od dane v prípade dodania tovaru a poskytnutia služieb ozbrojeným silám akéhokoľvek štátu, ktorý je stranou Severoatlantickej zmluvy, ak sa tieto sily podieľajú na spoločnom obrannom úsilí mimo územia svojho štátu. Takéto oslobodenie sa zaviedlo s cieľom riešiť situácie, keď je „kolobeh príjmov a výdavkov narušený, keďže DPH na takéto dodania, resp. poskytnutia by zvyčajne predstavovala príjem pre štát, v ktorom sú ozbrojené sily umiestnené, a nie pre ich domovský štát“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V smernici 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní sa stanovuje podobné oslobodenie od spotrebnej dane pre prepravu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani ozbrojeným silám akéhokoľvek štátu, ktorý je členom Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Spotrebné dane sa podľa práva EÚ uplatňujú na alkoholické nápoje, tabakové výrobky a energetické výrobky (pohonné hmoty a vykurovacie palivá ako benzín a nafta, elektrina, zemný plyn a uhlie). Štruktúra daní a minimálne sadzby sú harmonizované na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hoci obranné úsilie NATO je oslobodené od dane aj podľa smernice o DPH (od roku 1977), aj podľa smernice o spotrebnej dani (od roku 1993), v súčasnosti neexistuje žiadne oslobodenie od dane pre dodania tovaru a poskytnutia služieb súvisiace so spoločným obranným úsilím na základe rámca EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP) (3) – pôvodne vytvorená (v roku 2000) pod názvom európska bezpečnostná a obranná politika (EBOP) – je kľúčovým nástrojom postupného budovania spoločnej obrannej politiky Únie. Lisabonská zmluva k vytvoreniu SBOP značne prispela okrem iného tým, že sa ňou zriadila Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby pomáhala vysokej predstaviteľke pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku so všetkými jej povinnosťami vrátane SBOP. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ZEÚ obsahuje aj doložku o vzájomnej pomoci a členským štátom umožňuje posilniť svoje ozbrojené sily prostredníctvom tzv. stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) (4). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vojenský výbor Európskej únie (VVEÚ) (5), zriadený v roku 2001, je najvyšší vojenský orgán Rady, ktorý riadi „všetky vojenské činnosti na základe rámca EÚ a poskytuje poradenstvo k plánovaniu a vykonávaniu vojenských misií a operácií v rámci SBOP a k vývoju vojenských spôsobilostí“. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie (EGS) (6) sa v júni 2016 položili základy pre ďalší rozvoj SBOP smerom k dosahovaniu troch kľúčových priorít, ktorými sú: reakcia na vonkajšie konflikty a krízy, budovanie kapacít partnerov a ochrana Únie a jej občanov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V marci 2018 Komisia a vysoká predstaviteľka predložili spoločné oznámenie o akčnom pláne vojenskej mobility (7). V tomto akčnom pláne sa uznáva potreba „rovnakého prístupu k obrannému úsiliu, aby sa znížilo administratívne zaťaženie, čím by sa v rámci vojenskej mobility znížili zdržania i náklady“. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Konkrétnejšie sa v spoločnom oznámení uvádza: „Podpora vojenskej mobility sa týka aj pravidiel daní z pridanej hodnoty. Obranné odvetvie, a najmä vojenská mobilita si vyžadujú rôzne podporné dodávky ako výcvik, cvičebné materiály, ubytovanie, stravovacie/jedálňové služby, palivo atď. Tie v zásade podliehajú dani z pridanej hodnoty. Členské štáty v ad hoc pracovnej skupine pre vojenskú mobilitu identifikovali potrebu zaistiť rovnocenné zaobchádzanie s obrannými činnosťami, aby sa znížilo administratívne zaťaženie, čím by sa v rámci vojenskej mobility znížili zdržania i náklady, a aby členské štáty mali motiváciu spolupracovať.“ |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | V nadväznosti na túto požiadavku je cieľom predloženého návrhu Komisie v čo najväčšej miere zosúladiť pravidlá v oblasti DPH aj oslobodenia od spotrebnej dane uplatniteľné na obranné úsilie vyvíjané na základe rámca EÚ a rámca NATO. Podľa návrhu sa oslobodenie od dane vzťahuje na tieto činnosti SBOP: i) vojenské misie a operácie; ii) bojové skupiny; iii) vzájomná pomoc. Okrem toho budú zahrnuté aj činnosti PESCO a Európskej obrannej agentúry) EDA. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Treba poznamenať, že na základe návrhu Komisie sa dodania tovaru, resp. poskytnutia služieb ozbrojeným silám a sprevádzajúcim civilným zamestnancom môžu oslobodiť od dane, len ak sa tieto sily podieľajú na obrannom úsilí vykonávanom na účely implementácie činnosti Únie v rámci SBOP. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Oslobodenie od dane sa preto nevzťahuje na nasadenie ozbrojených síl výlučne na bezpečnostné účely, humanitárne a záchranné úlohy alebo pri využití doložky o solidarite stanovenej v článku 222 ZFEÚ, ktorá nemá žiadne obranné dôsledky. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Podľa obozretného odhadu by sa z celkových výdavkov na obranu vo výške 5,3 miliardy EUR mohlo 530 miliónov EUR vyčleniť na externalizované činnosti, na ktoré sa bude vzťahovať návrh Komisie, čo by mohlo viesť k strate príjmov z DPH pre všetky členské štáty vo výške približne 80 miliónov EUR (pri predpokladanej priemernej sadzbe DPH 18 %). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Pokiaľ ide o spotrebné dane, hlavnými výrobkami, na ktoré by sa malo vzťahovať oslobodenie od dane, by mali byť energetické výrobky a elektrická energia. Podobne ako pri DPH možno usudzovať, že oslobodenie od spotrebnej dane by sa v budúcnosti vzťahovalo približne na 10 % týchto nákladov. K dispozícii však nie sú žiadne údaje, na základe ktorých by bolo možné kvantifikovať vplyv tohto oslobodenia od dane. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Členské štáty budú musieť najneskôr do 30. júna 2022 prijať a uverejniť zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s novými pravidlami, pričom znenie týchto ustanovení oznámia Komisii. |
| --- | --- |

2.19.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Návrhom Komisie sa dopĺňa akčný plán v oblasti DPH z roku 2016 na modernizáciu systému DPH s cieľom premeniť ho na jednoduchší model odolnejší voči podvodom a priaznivejší pre podniky. Uvedené zmeny týkajúce sa vojenskej oblasti sú preto začlenené do širšej reformy a stanú sa súčasťou nového systému od samého jeho začiatku. Tak sa zabráni prípadným problémom spojeným s budúcimi zmenami už zavedeného systému. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrhom Komisie sa mení súčasný zoznam uvedený v smernici 2006/112/ES a zavádza sa nové oslobodenie. Táto podstatná zmena by mala zabezpečiť rovnaké podmienky z hľadiska DPH pre operácie NATO, ako aj pre operácie, ktoré ozbrojené sily členských štátov vykonávajú na základe spoločného rámca. Tak sa dosiahne konzistentnosť a rozsah pôsobnosti oslobodenia od dane bude podobný pre obranné úsilie Únie a obranné úsilie NATO. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poznamenáva, že v súčasnosti platné oslobodenie od dane pre obranné činnosti NATO, ktoré je už vymedzené a jeho rozsah pôsobnosti je obmedzený, nebude rozšírené, keďže sa zavedie len zosúladenie v prospech vojenských operácií vykonávaných na základe spoločného rámca. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rozhodnutie vypracovať nové ustanovenia smernice, ktoré by odzrkadľovali existujúce odseky, kde sa odkazuje na ozbrojené sily NATO, je v súlade s konečným cieľom Komisie dosiahnuť, aby sa k týmto operáciám a k vojenskému úsiliu vykonávanému na základe spoločného rámca EÚ pristupovalo rovnako. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV poznamenáva, že na rozpočet EÚ to nebude mať žiadny negatívny vplyv, keďže vlastným zdrojom založeným na hrubom národnom dôchodku (HND) sa kompenzujú všetky výdavky, ktoré nie sú pokryté z tradičných vlastných zdrojov a vlastného zdroja založeného na DPH. Nevybrané vlastné zdroje založené na DPH z niektorých členských štátov vykompenzujú všetky členské štáty prostredníctvom vlastného zdroja založeného na HND. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže právne predpisy EÚ sú na koordináciu uplatnenia DPH na špecifické vojenské operácie na celom vnútornom trhu vhodnejšie než viacero vnútroštátnych pravidiel. S členskými štátmi sa konzultovalo v skupine pre budúcnosť DPH a vo všeobecnosti potvrdili, že je potrebné konať na úrovni EÚ, čím sa odôvodňuje voľba návrhu smernice. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zdá sa tiež, že návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie cieľov zmlúv spojených s postupným vymedzením spoločnej obrannej politiky v rámci SBOP. EHSV podporuje takýto dlhodobý a ambiciózny cieľ. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zdá sa, že rozhodnutie zachovať konzistentnosť medzi DPH a spotrebnými daňami tým, že obe oslobodenia budú predmetom jedného návrhu, je rozumné a dá sa ním odôvodniť jeden zo zriedkavých prípadov, keď sa spotrebné dane a DPH regulujú v rámci právnych predpisov EÚ spoločne. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV však odporúča, aby sa rozsah uplatňovania oslobodenia od dane, ktoré sa udelí v systéme DPH aj v systéme spotrebnej dane, lepšie spresnil. Je skutočne nevyhnutné presne vymedziť hranice takéhoto oslobodenia od dane, aby sa zabezpečila právna istota a predvídateľnosť systémov DPH a spotrebnej dane. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pokiaľ ide o potrebu jednoznačnosti a predvídateľnosti práva, treba poznamenať, že udelené oslobodenia od dane budú uplatňovať a vyhodnocovať (z rôznych hľadísk) hlavne vnútroštátni dodávatelia pôsobiaci vo vojenskej oblasti a vnútroštátne daňové orgány. Vnútroštátne daňové orgány poskytnú vnútroštátnym dodávateľom pôsobiacim vo vojenskej oblasti pokyny v súvislosti s tým, ako vyhotovovať faktúry DPH pre vojsko. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV v tomto ohľade Komisii odporúča, aby pre vnútroštátne daňové orgány a podniky vydala podrobné pravidlá vykonávania – prostredníctvom vysvetľujúceho oznamu alebo usmernení Výboru pre DPH – s cieľom zabrániť technickým komplikáciám v členských štátoch. Určité počiatočné usmernenia by nepochybne mohla poskytnúť doterajšia prax súvisiaca s oslobodením od dane pre NATO. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV napokon zdôrazňuje, že nový mechanizmus oslobodenia od dane – taký, ako sa stanovuje v návrhu Komisie, – si určite bude vyžadovať primerané mechanizmy kontroly, aby sa dohliadalo na jeho konkrétne uplatňovanie. EHSV preto navrhuje, aby Komisia prostredníctvom skupiny pre kontrolu DPH vytvorila a spustila primeraný systém, ktorý by sa zaviedol vo všetkých členských štátoch s cieľom kontrolovať nový režim oslobodenia od dane a ktorý by, ak je to možné a uskutočniteľné, zhromažďoval všetky relevantné praktické informácie od vnútroštátnych daňových orgánov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Takýto systém môže prispieť k účinnému a zároveň transparentnému uplatňovaniu nového oslobodenia od dane a tiež umožniť vypracovať presnú analýzu posúdenia vplyvu ex post. Členské štáty by si tak mohli osvojiť spoločnú platformu a namiesto rôznych systémov v rôznych krajinách by sa vytvoril systém, ktorý by uplatňovali všetky členské štáty. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Odporúča sa vykonať podrobnejší a efektívnejší odhad nákladov v snahe pochopiť dosah tohto oslobodenia od DPH, keďže ide o súčasť daní, ktoré platí široká verejnosť, a preto sa odporúča aj väčšia transparentnosť. Takisto je zrejmé, že v prípade veľkých prírodných katastrof by náklady spojené s týmto oslobodením mohli byť oveľa vyššie. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Smernica Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

1

(2)  Smernica Rady 2008/118/ES o všeobecnom systéme spotrebných daní a o zrušení smernice 92/12/EHS (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 12).

2

(3)  Spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP) je neoddeliteľnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie (SZBP)[1]. Rámcom pre SBOP je Zmluva o Európskej únii (ZEÚ). V článku 41 je načrtnuté financovanie SZBP a SBOP a táto politika sa podrobnejšie opisuje v hlave V kapitole 2 oddiele 2 (Ustanovenia o spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike) článkoch 42 až 46, v protokoloch č. 1, č. 10 a č. 11 a vo vyhláseniach 13 a 14. Špecifická úloha Európskeho parlamentu v SZBP a SBOP sa opisuje v článku 36 ZEÚ.

3

(4)  Ustanovenia o PESCO sú zakotvené v článku 46 ZEÚ a v Protokole č. 10 o stálej štruktúrovanej spolupráci zriadenej článkom 42 ods. 6 ZEÚ.

4

(5)  Vojenský výbor Európskej únie (VVEÚ), je najvyšší vojenský orgán zriadený v rámci Rady (rozhodnutie Rady z 22. januára 2001, ktorým sa zriaďuje Vojenský výbor Európskej únie).

5

(6)  Shared vision, common action: a stronger Europe – a global strategy for the European Union’s foreign and security policy (Spoločná vízia, spoločné postupy: Silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie).

6

(7)  Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade – Zlepšovanie vojenskej mobility v Európskej únii [JOIN(2017) 41 final].

7

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v Európskej únii

[COM(2019)12 final]

(2020/C 47/12)

Spravodajca: Jean-Marc ROIRANT

| Konzultácia | Komisia, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 15.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 213/1/5 |

Konzultácia

Komisia, 12.3.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

15.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

213/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) súhlasí s výzvou na postupné ukončenie všetkých systémov pre investorov, ktorú Európsky parlament formuloval vo svojej nedávnej správe (1), a naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa riadili týmto odporúčaním alebo aby v opačnom prípade poskytli primerané argumenty a dôkazy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznáva, že dovtedy, kým sa tak nestane, by sa skupina odborníkov členských štátov zriadená Európskou komisiou v záujme toho, aby sa riešili riziká spojené so systémami udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré sa podrobne uvádzajú v kapitole 3, a v záujme plnenia si svojej hlavnej úlohy, mala zamerať na nasledujúce aspekty:






  i) | minimálne normy povinnej starostlivosti a bezpečnostných kontrol, ktoré sú prispôsobené rizikovému profilu žiadateľa o udelenie občianstva investorom a žiadateľa o udelenie povolenia na pobyt investorom a ktoré sú v súlade s platnými pravidlami EÚ v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

minimálne normy povinnej starostlivosti a bezpečnostných kontrol, ktoré sú prispôsobené rizikovému profilu žiadateľa o udelenie občianstva investorom a žiadateľa o udelenie povolenia na pobyt investorom a ktoré sú v súlade s platnými pravidlami EÚ v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti,

| ii) | minimálne normy operačnej spoľahlivosti systému vrátane opatrení v oblasti transparentnosti a riadenia, ako aj regulačných opatrení pre toto odvetvie v súlade s príslušných právnym rámcom, a |
| --- | --- |

ii)

minimálne normy operačnej spoľahlivosti systému vrátane opatrení v oblasti transparentnosti a riadenia, ako aj regulačných opatrení pre toto odvetvie v súlade s príslušných právnym rámcom, a

| iii) | usmernenia a mechanizmy na výmenu informácií medzi členskými štátmi, ako aj medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci členských štátov. |
| --- | --- |

iii)

usmernenia a mechanizmy na výmenu informácií medzi členskými štátmi, ako aj medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v rámci členských štátov.

| 1.3. | Tieto opatrenia musia byť sprevádzané dôkladným monitorovaním a zabezpečením vykonávania sankcií zo strany Komisie, ak to umožňuje acquis Európskej únie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča vyzvať členské štáty, aby uplatňovali povinnú starostlivosť, na ktorú sa nebudú vzťahovať osobitné časové obmedzenia a ktorá bude prispôsobená vysokorizikovému profilu žiadateľov, t. j. prísnejšie normy povinnej starostlivosti, ako sa podrobne uvádza v piatej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí (2). To by malo zahŕňať všetkých darcov v prípade, že žiadatelia majú pri investovaní možnosť použiť tretie strany. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča, aby Komisia zaviedla koordinačný mechanizmus, ktorý členským štátom umožní vymieňať si informácie o úspešných a zamietnutých žiadostiach o udelenie občianstva a povolenia na pobyt. Tento mechanizmus by mohol mať podobu prepojených centrálnych registrov obsahujúcich informácie o postupe povinnej starostlivosti, v rámci ktorého bola žiadosť zamietnutá, a o hlavných dôvodoch takéhoto rozhodnutia, v snahe odrádzať od vyhľadávania najvýhodnejších podmienok vo viacerých členských štátoch. Pri zverejnení dôvodov zamietnutia by sa mali zohľadniť všetky prípadné obavy bezpečnostných agentúr z dôvodov verejnej bezpečnosti alebo medzinárodnej spolupráce medzi agentúrami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby všetci zástupcovia a sprostredkovatelia poskytujúci služby žiadateľom podliehali pravidlám v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti stanoveným v piatej smernici o praní špinavých peňazí. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV ďalej odporúča, aby EÚ nabádala všetkých zástupcov poskytujúcich služby žiadateľom, aby boli akreditovaní a viazaní kódexom správania, ktorý stanovuje minimálne kritériá a požiadavky harmonizované na úrovni EÚ. Tak by bolo možné sankcionovať zástupcov, ktorí nepripravia dôkladnú a spoľahlivú dokumentáciu na prijatie žiadosti žiadateľa, a odobrať im licenciu/akreditáciu v prípade, že tak urobia viac ako jedenkrát. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV uznáva, že verejné orgány pravdepodobne budú musieť poveriť vykonávaním týchto nevyhnutných kontrol špecializované agentúry, avšak zdôrazňuje, že hlavnú zodpovednosť za prijímanie alebo zamietnutie žiadateľov stále nesú verejné orgány. Verejné orgány musia tiež prijať súbor opatrení, aby sa predišlo konfliktu záujmov alebo rizikám súvisiacim s úplatkárstvom. Špecializované agentúry by sa mali vyberať najmä na základe spoľahlivých zásad obstarávania, ktoré priorizujú vysokokvalitné služby pred realizačnými nákladmi, a mal by pre ne platiť zákaz predávať tieto systémy žiadateľom alebo poskytovať im ďalšie služby, pričom ich odmena nesmie závisieť od výsledku žiadostí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Takisto je mimoriadne dôležité, aby sa každá správa týkajúca sa zvýšenej povinnej starostlivosti, v ktorej sa identifikujú riziká, prediskutovala s príslušnou štátnou inštitúciou, aby sa zabezpečilo, že všetky dotknuté členské štáty majú úplný obraz o povahe a úrovni rizika a že sú si plne vedomí toho, v akom rozsahu sú zdroje a výskumné techniky, ktoré používa špecializovaná agentúra, v súlade so zásadami osvedčených postupov. Príslušné poznámky a dokumenty týkajúce sa prijatých rozhodnutí by sa mali uchovávať počas celej premlčacej doby na stíhanie trestného činu falšovania dokumentov a trestného činu úplatkárstva. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby programy fungovali so silnými mechanizmami riadenia a dohľadu a podliehali verejnej kontrole. Občania by mali byť informovaní o cieľoch, rizikách a výhodách, ktoré prinášajú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby informácie o žiadateľoch o takéto programy boli verejne dostupné, a žiada Komisiu, aby nabádala členské štáty, aby systematicky zhromažďovali a uverejňovali informácie o príslušných programoch vo formáte otvorených dát na harmonizovanom a porovnateľnom základe. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby členské štáty vykonávali pravidelné posúdenia vplyvu a v prípade potreby urobili potrebné úpravy, aby vykonávali nezávislý dohľad nad týmito systémami a aby pravidelne vykonávali audity a v súlade s platnými právnymi predpismi uverejňovali výsledky. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Členské štáty by tiež mali zaistiť spoľahlivé postupy oznamovania protispoločenskej činnosti, aby zamestnanci a občania mohli oznamovať akékoľvek obavy a protiprávne konanie. Mali by zároveň obsahovať mechanizmy odňatia občianstva a práva na pobyt v prípade odhalenia nových dôkazov o korupcii alebo trestnom čine. Každé rozhodnutie týkajúce sa odňatia občianstva by sa malo prijať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontext a zhrnutie správy Komisie

| 2.1. | Štátna príslušnosť je zväzkom medzi občanom a štátom. Občianstvo krajiny je tradične založené na jeho nadobudnutí pri narodení, či už na základe pôvodu (ius sanguinis) alebo narodením na danom území (jus soli). Štáty môžu tiež udeliť občianstvo osobám, ktoré spĺňajú určité požiadavky alebo ktoré môžu preukázať skutočné prepojenie s danou krajinou (naturalizácia). To zahŕňa požiadavku nadobudnúť a zachovávať si trvalý pobyt v príslušnom členskom štáte ako prejav úmyslu žiadateľa previesť niektoré svoje záujmy do daného členského štátu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V posledných desaťročiach veľký počet členských štátov EÚ zaviedol systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktorých cieľom je prilákať investície výmenou za občianstvo alebo právo na pobyt v príslušnej krajine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európsky parlament vo svojom uznesení zo 16. januára 2014 (3) vyjadril znepokojenie nad tým, že vnútroštátne systémy zahŕňajúce „priamy alebo nepriamy predaj“ občianstva Únie oslabujú samotnú koncepciu občianstva Únie. V rozprave, ktorá sa uskutočnila 30. mája 2018, Európsky parlament diskutoval o celom rade rizík súvisiacich s uvedenými systémami (4). O tejto otázke sa ďalej rokovalo v Osobitnom výbore pre finančnú trestnú činnosť, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové úniky (TAX3) Európskeho parlamentu. V záverečnej správe výboru TAX3 (5) sa stanovuje niekoľko kľúčových zmierňujúcich opatrení na zníženie rizík, ktoré predstavujú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom vrátane výzvy členským štátom, aby všetky existujúce systémy čo najskôr ukončili. Komisia sa v správe vyzýva, aby až do definitívneho zrušenia týchto systémov dôsledne monitorovala vykonávanie povinnej starostlivosti vo vzťahu k žiadateľom, zabezpečila lepší zber údajov a koordinovala výmenu informácií medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia 23. januára 2019 vydala správu (6), v ktorej preskúmala príslušné vnútroštátne právne rámce a postupy a opísala hlavné riziká, výzvy a obavy spojené s týmito systémami. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia vo svojej správe vysvetľuje, že opatrenia predstavujú riziká z hľadiska bezpečnosti, legalizácie príjmov z trestnej činnosti, daňových únikov a obchádzania pravidiel EÚ. Tieto riziká sa podľa správy ešte prehlbujú nedostatočnou transparentnosťou v spôsobe, akým uvedené systémy fungujú, a nedostatočnou spoluprácou členských štátov. Komisia sa zaviazala ďalej monitorovať súlad systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom s právnymi predpismi EÚ a v prípade potreby podniknúť príslušné kroky. V záujme zlepšenia tohto procesu a určenia konkrétnych opatrení na riešenie výziev vyplývajúcich z týchto systémov Komisia zriadila skupinu odborníkov, ktorá sa tento rok stretla už dvakrát, aby preskúmala riziká spojené so systémami udeľovania občianstva investorom a vymedzila opatrenia na ich zmiernenie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Väčšina týchto systémov bola zavedená po finančnej kríze v roku 2007. Pre viaceré európske krajiny, ktoré boli krízou tvrdo zasiahnuté, mohli byť tieto opatrenia príležitosťou na obnovenie hospodárstva. V kontexte konkurencie medzi členskými štátmi s cieľom prilákať priame zahraničné investície to mohlo motivovať k prijatiu rôznych noriem a požiadaviek. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   Riziká a hrozby pre EÚ

| 3.1.1. | EHSV víta správu Komisie, ktorá poskytuje dôkladnú analýzu a jasný opis jednotlivých druhov rizík, ktoré tieto systémy predstavujú pre všetkých občanov EÚ a EÚ ako celok. Poukazuje sa v nej najmä na to, že ak sa systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom náležite neuplatňujú, môžu predstavovať riziká spojené s korupciou, legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, bezpečnosťou a daňovými únikmi, a tak vystavovať týmto hrozbám jednotlivé členské štáty, ktoré tieto programy uplatňujú, a celú EÚ. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Výbor sa domnieva, že tieto systémy môžu vyvolávať otázky svojej zlučiteľnosti so zásadami a cieľmi EÚ vrátane zásady lojálnej spolupráce. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Nerozlišovanie medzi systémami udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom

| 3.2.1. | EHSV súhlasí s tým, že by sa nemal robiť rozdiel v spôsobe, akým sa pristupuje k rizikám, ktoré predstavujú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Hoci sa účinky udelenia pasu alebo víza výrazne líšia z hľadiska práv, ktoré sa nimi priznávajú, oba typy systémov nesú rovnakú úroveň bezpečnostných rizík, a preto by mali byť sprevádzané opatreniami na zmiernenie rizika s podobne vysokými štandardmi. Je to osobitne dôležité, aby sa zabránilo tomu, že najrizikovejší žiadatelia namiesto občianstva požiadajú o povolenie na pobyt. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Hoci sa systémy udeľovania povolení na pobyt investorom môžu zdať z dôvodu svojej dočasnej povahy menej riskantné, fungujú tiež ako brána k trvalému štatútu. V niektorých krajinách môžu osoby, ktorým bolo udelené povolenie na pobyt investorom, požiadať o povolenie na trvalý pobyt alebo občianstvo len po niekoľkých rokoch. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Riziká spojené s legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a korupciou

| 3.3.1. | V správe Komisie sa poukazuje na to, ako v dôsledku podstupovania rizika v kombinácii s nedostatočnými bezpečnostnými kontrolami a kontrolami povinnej starostlivosti vo vzťahu k žiadateľom by sa na územie EÚ mohli dostať osoby s korupčným správaním. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | V správe Komisie sa zdôrazňuje viacero možných medzier a šedých oblastí týkajúcich sa bezpečnostných kontrol a kontroly povinnej starostlivosti. Uvádzajú sa v nej najmä obavy týkajúce sa spracúvania žiadostí o občianstvo vnútroštátnymi orgánmi a spôsobu, ako tieto postupy súvisia s pravidlami EÚ. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV poznamenáva, že napriek vysokorizikovému profilu žiadateľov vo všeobecnosti neexistuje systematická posilnená povinná starostlivosť. Závislé osoby alebo darcovia ako tretie strany poskytujúce finančné zdroje na podporu žiadateľa sa navyše systematicky nepodrobujú kontrolám povinnej starostlivosti a iným kontrolám. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV sa domnieva, že jedným z hlavných aspektov atraktívnosti týchto programov je ponuka zrýchleného prístupu k získaniu občianstva alebo udeleniu pobytu, niekedy v priebehu niekoľkých mesiacov. Je bežné, že sa to výslovne propaguje. Profil a pôvod žiadateľov však často sťažujú vykonanie adekvátnych kontrol povinnej starostlivosti a bezpečnostných kontrol a vypracovanie spoľahlivých správ o citlivých obchodných informáciách v stanovenej lehote. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Vzhľadom na nedostatočné minimálne normy možno usudzovať, že nie všetky členské štáty postupujú pri výbere žiadateľov rovnako, čo vyvoláva pochybnosti o prísnosti previerok a kontrol vykonávaných na žiadateľoch. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Niektoré členské štáty, ktoré uplatňujú systémy udeľovania pobytu investorom, nemajú podľa všetkého zavedený postup na proaktívne riešenie bezpečnostných otázok, ktoré sa môžu vyskytnúť až po udelení povolenia na pobyt. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EHSV ďalej zdôrazňuje, že existuje značné riziko obchádzania právnych predpisov EÚ v oblasti prania špinavých peňazí, keďže sprostredkovatelia a subjekty, ktorými prechádzajú finančné prostriedky vyplatené žiadateľmi, sa v zmysle piatej a štvrtej smernice o praní špinavých peňazí nepovažujú za povinné subjekty. Okrem toho nie všetky členské štáty požadujú, aby sa investície uskutočňovali prostredníctvom národných bánk, na ktoré sa vzťahujú povinnosti EÚ v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti, a právne predpisy EÚ v oblasti legalizácie príjmov z trestnej činnosti sa nevzťahujú ani na prevody, keď sa platby uskutočňujú v hotovosti priamo vládnym organizáciám. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Nedostatky v oblasti riadenia a transparentnosti

| 3.4.1. | EHSV znepokojuje, že vplyvom nedostatočnej zodpovednosti a obmedzenej transparentnosti systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom by sa korupcia mohla zvyšovať. Korupčným rizikám sú vzhľadom na nedostatočnú transparentnosť a spoľahlivosť vystavení aj samotný štát a zamestnanci verejnej správy. Štrukturálne nedostatky systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom môžu zahŕňať: veľké diskrečné právomoci pri prijímaní rozhodnutí, nedostatok riadneho nezávislého dohľadu a riziko konfliktu záujmov súkromných zástupcov a sprostredkovateľov, ktorí sa zúčastňujú na postupe podávania žiadostí a postupe povinnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV osobitne vyjadruje znepokojenie nad tým, že takéto štrukturálne nedostatky a neprehľadnosť v odvetví s vysokým peňažným tokom a majetnými klientmi môžu vystavovať vlády neprimeranému vplyvu, zneužívaniu moci a úplatkárstvu. Stručne povedané, tieto systémy vytvárajú nielen riziko, že na územie členských štátov sa dostanú osoby s korupčným správaním, ale že aj samotné orgány budú konať korupčne. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV si je vedomý toho, že v niektorých jurisdikciách vykonávajú povinnú starostlivosť samotné verejné orgány, zatiaľ čo v iných jurisdikciách sú vykonávaním kontrol poverené špecializované agentúry, na ktorých kontroly sa potom prihliada pri konečnom rozhodnutí. Ďalej poznamenáva, že vlády musia v každom prípade naďalej niesť hlavnú zodpovednosť za prijatie alebo zamietnutie žiadostí a odôvodniť svoje rozhodnutie na základe zistení v rámci postupu povinnej starostlivosti. V prípadoch, keď je tento zásadný krok v priebehu podávania žiadosti zverený špecializovaným agentúram, EHSV varuje pred možnými rizikami konfliktu záujmov a úplatkárstva a je presvedčený, že tieto agentúry by nemali mať možnosť uzatvárať so štátom zmluvu o vykonávaní povinnej starostlivosti vo vzťahu k žiadateľom a zároveň poskytovať žiadateľom služby a poradenstvo. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV by uvítal, keby bolo k dispozícii viac oficiálnych údajov o rozsahu tohto javu (výška investícií, počet žiadateľov, príjemcov, štátna príslušnosť, výška a vplyv investície atď.), a vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek zvyšujúcemu sa záujmu verejnosti sa naďalej držia v tajnosti aj tie najzákladnejšie informácie o žiadateľoch o udelenie občianstva a povolení na pobyt investorom a o ich investíciách. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Rozmer EÚ

| 3.5.1. | Komisia vo svojej správe poukazuje na to, že tento problém má európsky rozmer. Nielenže sa EÚ používa ako hlavný aspekt na prilákanie investorov, ale rozhodnutie určitého členského štátu udeliť pas alebo vízum môže mať negatívny vplyv aj na ďalšie členské štáty a EÚ ako celok, pretože týmto rozhodnutím sa udeľuje prístup do celého schengenského priestoru a na vnútorný trh. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV súhlasí s tým, že dobré meno občianstva EÚ, ako aj spoločný súbor práv a hodnôt sú ohrozené, a pripomína pozíciu Európskeho parlamentu a slová bývalého komisára, že občianstvo EÚ by nemalo byť na predaj (7). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Udelenie občianstva a povolenia na pobyt – jeho výhody, etické dôsledky a riziká – sa preto dotýka všetkých občanov EÚ. EHSV poznamenáva, že napriek tejto skutočnosti občania EÚ stále nevedia, ako tieto programy fungujú, či ich národné vlády prijímajú alebo neprijímajú opatrenia na zmiernenie nevyhnutných rizík spojených so systémami udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, a kde investície v rámci týchto programov končia. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EHSV uznáva, že nedostatočne harmonizované normy a postupy na úrovni EÚ môžu podporovať znižovanie úrovne noriem povinnej starostlivosti a transparentnosti spolu s „nakupovaním“ pasov vysokorizikovými osobami v jednotlivých jurisdikciách. V správe Komisie sa zdôrazňuje, že toto riziko sa ďalej zvyšuje vzhľadom na to, že konzultácie a výmena informácií medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o žiadateľov o občianstvo pre investorov, sú v súčasnosti nedostatočné. V praxi to znamená, že žiadosť, ktorá je v jednom členskom štáte zamietnutá z dôvodov bezpečnosti a legalizácie príjmov z trestnej činnosti, môže uspieť v inom členskom štáte. EHSV preto považuje za užitočné, aby členské štáty zaviedli povinnosť predložiť platné schengenské víza ako súčasť žiadosti o občianstvo pre investorov. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EHSV sa domnieva, že aj napriek rozdielom vo fungovaní systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom v jednotlivých krajinách je na riešenie tejto otázky potrebný koordinovaný prístup na úrovni EÚ, pretože individuálny prístup zameraný na špecifické problémy zistené v jednotlivých krajinách nebude stačiť. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Daňové úniky a iné druhy rizika

| 3.6.1. | Ako nedávno podrobne opísal Európsky parlament (8) a Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) (9), systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom by sa prípadne mohli zneužívať na daňové úniky, pretože investorom umožňujú zachovať si daňovú príslušnosť vo svojej domovskej krajine a zároveň využívať daňové výhody týchto systémov. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Systémy ponúkajúce prístup k osobitným daňovým režimom boli označené za mimoriadne riskantné a vytvárajúce priestor pre daňové úniky. Umožňujú najmä jednotlivcom obchádzať podávanie správ podľa spoločného štandardu oznamovania (CRS). OECD zaradila dva členské štáty EÚ do svojho zoznamu jurisdikcií, ktoré ponúkajú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom s potenciálne vysokým rizikom pre spoľahlivosť CRS (10). |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | V štúdii Európskeho parlamentu uvedenej v bodoch 2.3 a 3.6.1 sa poukazuje na iné druhy rizík, ktoré predstavujú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ako sú makroekonomické riziká spôsobené volatilitou tohto druhu investičných tokov, sociálno-ekonomické riziká vyplývajúce z cenovej inflácie na trhu s nehnuteľnosťami alebo politické riziká vrátane rizika zhoršujúcej sa dôvery v inštitúcie EÚ a poškodenia povesti občianstva EÚ, čím sa môže v budúcnosti ohroziť mobilita občanov EÚ a sloboda pohybu. Okrem toho poukazuje na riziká zvyšujúcej sa diskriminácie medzi kategóriami migrantov. Je preto dôležité, aby členské štáty objasnili, aké riziká sú pripravené znášať vzhľadom na očakávané prínosy a vplyv, a aby vykonávali pravidelné posúdenia vplyvu v snahe zabezpečiť, aby prínosy prevážili nad týmito rizikami. |
| --- | --- |

3.6.3.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Úloha súkromného sektora

| 4.1.1. | EHSV pri posudzovaní úlohy súkromných spoločností pri riadení systémov udeľovania povolení na pobyt investorom uznáva existenciu dvoch odlišných typov spoločností. Prvé sú spoločnosti, s ktorými štát uzatvára zmluvu o riadení programu, spracovávaní žiadostí a preverovaní žiadateľov, a druhými sú spoločnosti, ktoré poskytujú služby investorom a pomáhajú im s ich žiadosťami, či už sú akreditované alebo nie. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV uznáva, že súkromné spoločnosti, s ktorými štát uzavrel zmluvu, môžu zohrávať užitočnú úlohu pri vykonávaní povinnej starostlivosti vo vzťahu k žiadateľom tým, že vykonajú potrebné previerky a pripravia správy obsahujúce citlivé obchodné informácie, avšak varuje pred tým, aby mali tieto spoločnosti na starosti posudzovanie rizika alebo rozhodovanie. Výbor zdôrazňuje, že túto zodpovednosť by mali niesť príslušné verejné orgány. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV je veľmi znepokojený propagovaním práv EÚ a občianstva EÚ ako produktu na predaj. Je tiež mimoriadne znepokojený existenciou konfliktu záujmov v prípadoch, keď spoločnosti, s ktorými bola uzavretá zmluva o preverení žiadateľov, vykonávajú zároveň súvisiace obchodné činnosti alebo poskytujú možným investorom dodatočné služby. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pokiaľ ide o súkromné subjekty a spoločnosti poskytujúce služby investorom, ktorí žiadajú o udelenie občianstva a povolenia na pobyt investorom, EHSV ľutuje, že napriek rizikovému profilu ich želaných klientov podniky a jednotlivci, ktorí pracujú v odvetví systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, nepodliehajú systematicky zákonnej regulácii, ani sa nepovažujú za povinné subjekty v rámci pravidiel v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | EHSV okrem toho poznamenáva, že nie všetky členské štáty poskytujúce služby žiadateľom požadujú akreditáciu sprostredkovateľov a/alebo udeľovanie licencií sprostredkovateľom, t. j. povinnosť zložiť skúšku odbornej kvalifikácie a splniť niekoľko minimálnych kritérií akreditácie vrátane potvrdenia, že sprostredkovateľ je regulovaným povolaním, zverejnenia informácií o skutočnom vlastníkovi a vyhlásenia o záujmoch. EHSV preto víta zavedenie povinného kódexu správania, dohľadu nad regulovanými povolaniami zo strany príslušného orgánu členského štátu a poskytovania informácií o regulovaných povolaniach prostredníctvom verejne prístupného registra poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Vonkajší rozmer

| 4.2.1. | EHSV je znepokojený rizikami, ktoré pre EÚ predstavujú systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom zavedené tretími krajinami, s ktorými EÚ uzavrela dohody o bezvízovom styku, ako sú napríklad prístupové krajiny, krajiny Východného partnerstva a karibské a tichomorské krajiny. Podporujeme odporúčanie Komisie, aby bolo udeľovanie bezvízového režimu tretím krajinám podmienené najprísnejšími možnými normami pri vykonávaní systémov udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom a aby sa na základe týchto noriem preskúmali existujúce bezvízové režimy. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV odporúča, aby súbežne s postupným ukončením existujúcich systémov v EÚ pristupujúce krajiny nemali po svojom pristúpení možnosť uplatňovať systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, aby k súčasným systémom nepribúdali nové systémy. |
| --- | --- |

4.2.2.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_SK.html

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

2

https://eur-lex.europa.eu/legalcontent/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=SK.

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2014 o občianstve EÚ na predaj (Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 117) https://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//SK

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/CRE-8-2018-05-30-ITM-019_SK.html.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0240_SK.html

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1568356422255&uri=CELEX:52019DC0012.

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf.

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

9

(10)  http://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

10

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/87

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ – „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Spravodajca: Andreas THURNER

Pomocný spravodajca: Antonello PEZZINI

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Európska komisia, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22.1.2019 (v predstihu k žiadosti) |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 1.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 162/0/1 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Európska komisia, 18.2.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22.1.2019 (v predstihu k žiadosti)

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

1.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

162/0/1

1.   Závery a politické odporúčania

EHSV...

| 1.1. | požaduje aktualizovanú stratégiu lesného hospodárstva EÚ po roku 2020 ako súčasť Európskeho ekologického dohovoru. Nová stratégia by mohla byť reálne zameraná do roku 2050 s cieľom zabezpečiť koherentné vykonávanie široko uznávaných politických záväzkov, ako je strategický plán OSN pre lesy, ciele udržateľného rozvoja OSN a Parížska dohoda. Význam lesov, lesného hospodárstva a drevospracujúceho priemyslu pri dosahovaní týchto cieľov by sa mal uznať v rámci všetkých sektorov a viesť k optimalizácii medzisektorovej spolupráce; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | zdôrazňuje zmenu klímy ako hlavnú výzvu pre planétu s okamžitými, najmä negatívnymi dôsledkami pre samotný sektor lesného hospodárstva. Zároveň má drevospracujúci priemysel veľký potenciál poskytnúť riešenia v oblasti zmierňovania prostredníctvom udržateľného a obehového biohospodárstva pod podmienkou, že sa v správnom čase vykonajú účinné adaptačné stratégie. Plný potenciál sekvestrácie CO2 sa musí ďalej rozvinúť podporou udržateľnej mobilizácie dreva, zvýšením nahrádzania fosílnych surovín a energie a posilnením ukladania uhlíka v drevených výrobkoch s dlhou trvanlivosťou. Lesy, ktoré sa skladajú z rôznych druhov, sú klimaticky prospešnejšie ako monokultúry, ktoré môžu mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | zdôrazňuje význam ďalšieho rozvíjania harmonizovaných informačných systémov pre lesy s cieľom posilniť vedomosti a údaje o dostupnosti a stave lesných zdrojov a príležitostiach, ktoré ponúkajú, s cieľom poskytovať spoločnosti viacnásobné služby vrátane obnoviteľných surovín, energie a iných lesníckych výrobkov; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | zdôrazňuje význam multifunkčnej úlohy lesov a konštatuje, že zmena klímy ohrozuje ekosystémové služby. Predpokladá sa, že v dôsledku zmeny klímy sa zvýši pravdepodobnosť výskytu prírodných rušivých faktorov, ako sú lesné požiare, záplavy, suchá a škody spôsobené škodcami (napríklad lykožrútom). Primeraná kombinácia finančných nástrojov je nevyhnutná na zabezpečenie pokračujúcich investícií do moderných technológií, ako aj do opatrení v oblasti klímy a životného prostredia s cieľom posilniť multifunkčnú úlohu lesov. Pokiaľ ide o súkromné lesnícke podniky, je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa rešpektovali vlastnícke práva a aby sa rozhodnutia týkajúce sa lesov prijímali v partnerstve s vlastníkmi lesov; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | odporúča mapovať súčasný stav pracovnej sily a predvídať potrebu pracovnej sily v európskom lesníckom sektore, najmä pokiaľ ide o pracovnú silu v lesoch. Pre ďalšie rozvíjanie hodnotového reťazca lesného hospodárstva a zabezpečenie vitality ekosystémov je nutné mať presný obraz o príťažlivosti sektora a jeho kvalifikovanej pracovnej sile. Dôstojné pracovné miesta a pracovné podmienky sú nevyhnutným predpokladom na prilákanie ľudí do sektora lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | pokiaľ ide o politiky EÚ v oblasti lesného hospodárstva, podporuje silné ex ante zapojenie Stáleho lesníckeho výboru, skupiny pre občiansky dialóg o lesníctve a korku a skupiny odborníkov EÚ pre drevospracujúci priemysel a otázky spojené s týmto odvetvím s cieľom plne využiť dostupné odborné znalosti; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | zdôrazňuje význam zníženia globálneho odlesňovania a degradácie lesov posilnením aktívneho a udržateľného obhospodarovania lesov, napríklad prostredníctvom celoeurópskej dohody, mobilizáciou miestne vyrábanej biomasy v Európe a podporou prechodu na udržateľné modely spotreby. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecné pripomienky

EHSV...

| 2.1. | víta správu Európskej komisie o pokroku pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a poznamenáva, že väčšina opatrení viacročného plánu vykonávania (Forest-MAP) bola vykonaná tak, ako sa predpokladalo; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | víta závery Rady o pokroku vo vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a odporúčania týkajúce sa nového strategického rámca pre lesy; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | opätovne poukazuje na význam subsidiarity členských štátov, pokiaľ ide o politiku lesného hospodárstva, a zdôrazňuje zásadnú úlohu stratégie lesného hospodárstva EÚ ako nástroja pre politickú koordináciu a súdržnosť rôznych lesníckych politík s cieľom posilniť celostný pohľad na udržateľné obhospodarovanie lesov a hodnotový reťazec sektora lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | zdôrazňuje význam sektora lesného hospodárstva, pokiaľ ide o prechod z hospodárstva závislého od fosílnych zdrojov na biohospodárstvo. Silná úloha sektora lesného hospodárstva v obehovom biohospodárstve poskytne európskemu hospodárstvu vynikajúce príležitosti na dosiahnutie vedúcej úlohy v oblasti technológií v tomto sektore na celosvetovej úrovni; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | zdôrazňuje, že zmena klímy je hlavná výzva pre ľudstvo a našu planétu a už v závažnej miere zasiahla lesy a sektor lesného hospodárstva (napr. vplyv na kvantitu a kvalitu dodávok dreva a obrovské množstvo poškodeného dreva). V dôsledku toho sú nevyhnutné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a obhospodarovanie lesov a ich prispôsobenie meniacim sa klimatickým podmienkam. Zdravé a odolné lesy majú v tejto súvislosti rozhodujúcu úlohu. Aktívne a udržateľné obhospodarovanie vrátane zachovania biodiverzity lesov je nevyhnutné pre dlhodobú ochranu ich odolnosti a vitality. Ďalší rozvoj mobilizácie dreva (napr. prostredníctvom digitalizácie a nových techník) a používania dreva a drevených výrobkov sú kľúčové prvky pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy. Plný potenciál sekvestrácie CO2 sa musí ďalej rozvíjať zvýšením nahrádzania fosílnych surovín a energie a posilnením ukladania uhlíka v drevených výrobkoch s dlhou trvanlivosťou; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | zdôrazňuje význam výskumu a inovácií pri hľadaní riešení v záujme udržateľnejších hodnotových reťazcov v oblasti drevnej biomasy. Tým sa podporí pokrok v znižovaní emisií skleníkových plynov z hľadiska technológií spracovania, ako aj rozvoja nových inovačných riešení v oblasti drevnej biomasy pre trhy. Ďalší rozvoj a zavádzanie digitálnych a technologických riešení podporí technológie presného lesného hospodárstva a ponúkne zlepšenia na podporu udržateľného obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | uznáva význam multifunkčnej úlohy lesov a poskytovania viacerých ekosystémových služieb a taktiež uznáva, že zmena klímy predstavuje hlavnú hrozbu pre lesy pri plnení tejto úlohy. Preto sú potrebné primerané zdroje s cieľom zabezpečiť, aby pokračovali rôzne ekosystémové služby vrátane ochrannej funkcie lesov, ako aj udržateľná dodávka dreva pre spoločnosť, a pritom zachovať biodiverzitu a zabezpečiť adaptáciu na zmenu klímy. Primeraná kombinácia finančných nástrojov (napr. EIB, EFSI, SPP, ESF, vnútroštátne a súkromné finančné prostriedky) zabezpečí pokračovanie investícií do moderných technológií, ako aj do opatrení v oblasti klímy a životného prostredia s cieľom posilniť multifunkčnú úlohu lesov. V budúcom VFR by sa malo zvážiť zriadenie osobitného fondu na opatrenia zamerané na zmiernenie značných strát v lesnom hospodárstve v dôsledku zmeny klímy; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | zdôrazňuje významnú úlohu aktívne obhospodarovaných lesov a drevospracujúceho priemyslu pri vytváraní ďalších ekologických pracovných miest a rastu vo vidieckych a v mestských oblastiach vrátane tých, ktoré súvisia s ekoturistikou, rekreáciou a so zdravotnými službami; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | poukazuje na to, že nové a moderné techniky v lesníckom sektore si vyžadujú kvalifikovanú pracovnú silu a dôstojné pracovné podmienky. V súčasnosti sa nedostatok kvalifikovaných mladých pracovníkov javí ako celoeurópsky problém. Preto sa musia prijať primerané opatrenia s cieľom riešiť túto výzvu a prilákať mladých ľudí do sektora lesného hospodárstva. V tejto súvislosti by bolo užitočným krokom mapovanie pracovnej sily; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | zdôrazňuje, že je potrebné podporiť včasné plánovanie, spoluprácu a investície, pokiaľ ide o prevenciu a riešenie prírodných rušivých faktorov, ako sú lesné požiare, záplavy, sucho a škody spôsobené škodcami (napr. lykožrútom) a choroby; |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | zdôrazňuje význam ochrannej úlohy lesov pred eróziou, lavínami, pádom skál a záplavami, najmä v horských oblastiach; |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | konštatuje, že lesy vrátane obhospodarovaných lesov predstavujú prirodzené biologicky rozmanité ekosystémy. Priemyselné monokultúry, najmä pokiaľ ide o nepôvodné druhy, často nie sú biologicky rozmanité, predstavujú zvýšené riziko katastrof a v niektorých prípadoch neslúžia na čistú sekvestráciu uhlíka. Udržateľné lesné hospodárstvo musí nevyhnutne zahŕňať lesný porast so zmiešanými druhmi, ktorý sa spravuje v rámci modelu lesného hospodárstva s kontinuálnym pokrytím. Lesy, ktoré sa skladajú z rôznych druhov, sú klimaticky prospešnejšie ako monokultúry, ktoré môžu mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť; |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | podporuje lepšie ex ante začlenenie odborných znalostí Stáleho lesníckeho výboru, skupiny pre občiansky dialóg o lesníctve a korku a skupiny odborníkov EÚ pre drevospracujúci priemysel a otázky spojené s týmto odvetvím do politík EÚ v oblasti lesného hospodárstva. Tým sa posilní vedomostná základňa týkajúca sa hodnotového reťazca lesného hospodárstva pri rozhodovaní, kampaniach na zvyšovanie povedomia verejnosti a komunikačných kampaniach a pri schvaľovaní a vykonávaní politických rozhodnutí; |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | zdôrazňuje, že miestne samosprávy a regionálne orgány zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní udržateľného využívania lesov a vitality sektora lesného hospodárstva a majú príležitosť zvážiť tieto faktory v rámci postupov verejného obstarávania; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | považuje vhodné komunikačné a informačné opatrenia týkajúce sa udržateľného obhospodarovania lesov za dôležité pre zabezpečenie podpory spoločnosti. V tejto súvislosti ponúkajú mestské a prímestské lesy veľký potenciál, keďže existujú silné prepojenia medzi spoločnosťou (miestna rekreácia) a sektorom lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať proces smerujúci k právne záväznej dohode o lesoch s cieľom posilniť politický rámec pre lesy v paneurópskom regióne. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1.   Lesy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri riešení zmeny klímy

| 3.1.1. | Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je obrovskou výzvou aj príležitosťou a vyžaduje si značné zníženie fosílnych emisií, ako aj podstatný nárast sekvestrácie uhlíka. Nahrádzanie surovín a palív z fosílnych surovín má obrovský potenciál, pokiaľ ide o dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Účinné pohlcovanie CO2 si vyžaduje nepretržitý a zvyšujúci sa nárast rastu biomasy a primerané metódy ťažby a načasovanie. Dlhodobé ukladanie biogénneho uhlíka si vyžaduje posilnené (väčšie, lepšie, dlhšie) využívanie drevených výrobkov. Aktívne a udržateľné obhospodarovanie lesov a využívanie dreva, pri ktorom sa efektívne hospodári so zdrojmi, sú kľúčovými prvkami pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy (ako sa zdôrazňuje v predchádzajúcom stanovisku o dôsledkoch klimatickej a energetickej politiky (1) a stanovisku o spoločnom úsilí a odvetví LULUCF (2)). Úsilie posilniť využívanie drevených výrobkov by sa mohlo podporiť uznaním širšej škály „produktov z vyťaženého dreva“ podľa nariadenia o LULUCF (3), a v každom prípade, tým, že by produkty z vyťaženého dreva získali dlhší čas, pokiaľ ide o hodnotu polčasu rozpadu, prostredníctvom využívania vhodných technológií na ochranu dreva. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Jeden m3 dreva zachytáva približne jednu metrickú tonu CO2 (4). Narastajúci objem biomasy má preukázanú schopnosť absorbovať CO2. Aktívne obhospodarovanie lesov podľa postupov udržateľného obhospodarovania lesov (5) a neustála regenerácia lesov sú preto nevyhnutné na dosiahnutie maximálneho udržateľného nárastu, ktorý podporuje dostupnosť biomasy. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Multifunkčné lesy a ekosystémové služby si vyžadujú primerané odmeňovanie

| 3.2.1. | Lesy poskytujú okrem drevených a iných ako drevených výrobkov (napr. korok, hríby, bobuľové plody) rôznorodé ekosystémové služby, od ktorých závisia vidiecke, prímestské a mestské spoločenstvá (napr. voda, vzduch, priestor na rekreáciu, zdravotné služby). Zmeny podmienok v dôsledku zmeny klímy zvyšujú tlak na lesy a riziko výskytu prírodných nebezpečenstiev. Preto musia primerané opatrenia na ochranu klímy a úsilie o zmiernenie a adaptáciu posilniť odolnosť a multifunkčnú úlohu lesov. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Napriek zložitej situácii na trhu spôsobenej kalamitami, ktoré zhoršuje zmena klímy (napr. rozšírenie lykožrúta, vývraty, lesné požiare, povodne a sucho), je mimoriadne dôležité zabezpečiť kontinuitu ekosystémových služieb s cieľom zachovať túto multifunkčnú úlohu lesov. Preto je nevyhnutné, aby vhodné nastavenie trhu zaručilo dodávku dreva a drevnej biomasy pre drevospracujúci priemysel. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Takisto by mohlo byť užitočné zamerať sa na komercializáciu kompenzácií za emisie CO2 prostredníctvom dobrovoľných trhov s uhlíkom (6). Napríklad pilotný projekt programu Life s názvom CARBOMARK (7) sa zaoberá rozvojom dobrovoľných miestnych trhov s uhlíkom na zmiernenie zmeny klímy. Cieľom je podporiť miestny trh pre obchodovanie s uhlíkovými kreditmi na dobrovoľnom základe ako prostriedok posilnenia politík EÚ v oblasti boja proti zmene klímy:






  — | zmiernenie účinkov skleníkových plynov podporou zachytávania uhlíka; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

zmiernenie účinkov skleníkových plynov podporou zachytávania uhlíka;

| — | tvorba zisku pre znevýhodnené oblasti odhadovaním hodnoty služby zachytávania uhlíka, ktorú poskytuje lesný ekosystém; |
| --- | --- |

—

tvorba zisku pre znevýhodnené oblasti odhadovaním hodnoty služby zachytávania uhlíka, ktorú poskytuje lesný ekosystém;

| — | podpora prijatia stratégií započítavania zo strany miestnych správnych orgánov; |
| --- | --- |

—

podpora prijatia stratégií započítavania zo strany miestnych správnych orgánov;

| — | väčšia spoluzodpovednosť malých a stredných podnikov, a tým ich podpora, aby zmierňovali svoj vlastný environmentálny vplyv. |
| --- | --- |

—

väčšia spoluzodpovednosť malých a stredných podnikov, a tým ich podpora, aby zmierňovali svoj vlastný environmentálny vplyv.

Je však dôležité zabezpečiť, aby mechanizmus kompenzácie nebol žiadnym spôsobom nerovnomerný a nebránil udržateľnej mobilizácii dreva a udržateľnému hospodáreniu s týmto zdrojom.

3.3.   Udržateľné a obehové biohospodárstvo poskytuje hospodárske príležitosti pre sektor lesného hospodárstva s veľkým potenciálom zmierňovať zmenu klímy (ako už bolo uvedené v predchádzajúcom stanovisku (8))

| 3.3.1. | Udržateľné biohospodárstvo prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy prostredníctvom viacerých mechanizmov: sekvestrácie CO2 z atmosféry v biomase prostredníctvom fotosyntézy, ukladania uhlíka vo výrobkoch z biologického materiálu a nahradenia surovín, materiálov, výrobkov a palív z fosílnych zdrojov. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Drevené výrobky sú schopné dlhodobo ukladať uhlík a udržiavať ho tak mimo atmosféry. Výrobky z dreva s dlhou trvanlivosťou, ako sú budovy a nábytok vysokej kvality, sú najefektívnejším spôsobom ukladania uhlíka. Opätovné použitie a recyklácia výrobkov z biologického materiálu s kratšou životnosťou zaručia, aby uhlík zostal uložený. Všetky tieto výrobky vrátane vyspelých biopalív, textílií a ekologických chemikálií majú veľký potenciál nahradiť fosílne suroviny a výrobky, ktoré sú hlavnou príčinou zmeny klímy. Výrobky z biologického materiálu môžu byť navyše na konci svojej prevádzkovej životnosti použité ako nové výrobky z biologického materiálu alebo ako bioenergia a môžu tak nahradiť fosílne zdroje energie. Samozrejme je potrebné podporiť aj vedľajšie toky hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Uľahčenie vytvorenia fungujúcich hodnotových reťazcov využívajúcich biologické materiály a drevo prostredníctvom medzisektorovej spolupráce môže zohrať kľúčovú úlohu pri rozvoji nových podnikateľských ekosystémov a príležitostí pre tento sektor. V tejto súvislosti je dôležité uprednostniť výskum, inovácie a posilnenie inovácií, ako aj vzdelávanie, odbornú prípravu a rozvoj zručností s cieľom podporiť tieto hodnotové reťazce využívajúce drevo a obehové biohospodárstvo vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Posilnenie udržateľného obhospodarovania lesov a zastavenie svetového odlesňovania musia zostať jasnými cieľmi stratégie lesného hospodárstva EÚ

| 3.4.1. | Udržateľné obhospodarovanie lesov je vnútroštátnou právomocou členských štátov EÚ a spoločne schválené vymedzenie udržateľného obhospodarovania lesov je začlenené do právnych predpisov na štátnej a nižšej ako štátnej úrovni, ktoré sa vykonávajú v EÚ. Udržateľné lesnícke postupy sú založené na systémoch správy lesov na vnútroštátnej úrovni. Dobrovoľné trhovo orientované nástroje, ako napríklad certifikácia, môžu byť jedným zo spôsobov, ako preukázať udržateľnosť. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Zníženie globálneho odlesňovania a degradácie lesov posilnením aktívneho a udržateľného obhospodarovania lesov prostredníctvom celoeurópskej dohody, dostatočne spoľahlivými kapitolami o udržateľnosti v obchodných dohodách, mobilizáciou miestne vyrábanej biomasy v Európe a podporou prechodu na udržateľné modely spotreby sú kľúčom k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja. Okrem toho je potrebné vyvíjať spoločné úsilie na podporu činností spojených so zalesňovaním na celom svete. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV v tejto súvislosti víta oznámenie Európskej komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (9). |
| --- | --- |

3.4.3.

4.   Dôvod vypracovania stanoviska z vlastnej iniciatívy

| 4.1. | Európska komisia uverejnila 7. decembra 2018 správu o preskúmaní stratégie v polovici trvania (10) s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ. Správa ponúka pohľad na pokrok pri vykonávaní každej z ôsmich prioritných oblastí, ako sú uvedené v stratégii lesného hospodárstva EÚ (11):






  1. | Podpora našich vidieckych a mestských komunít |
| --- | --- | --- |

4.1.

1.

Podpora našich vidieckych a mestských komunít

| 2. | Podpora konkurencieschopnosti a udržateľnosti drevospracujúceho priemyslu EÚ, bioenergie a rozsiahlejšieho ekologického hospodárstva |
| --- | --- |

2.

Podpora konkurencieschopnosti a udržateľnosti drevospracujúceho priemyslu EÚ, bioenergie a rozsiahlejšieho ekologického hospodárstva

| 3. | Lesy v meniacej sa klíme |
| --- | --- |

3.

Lesy v meniacej sa klíme

| 4. | Ochrana lesov a posilnenie ekosystémových služieb |
| --- | --- |

4.

Ochrana lesov a posilnenie ekosystémových služieb

| 5. | Aké lesy máme a ako sa menia? |
| --- | --- |

5.

Aké lesy máme a ako sa menia?

| 6. | Nové a inovatívne lesné hospodárstvo a produkty s pridanou hodnotou |
| --- | --- |

6.

Nové a inovatívne lesné hospodárstvo a produkty s pridanou hodnotou

| 7. | Spolupráca na súdržnom obhospodarovaní a lepšom poznaní našich lesov |
| --- | --- |

7.

Spolupráca na súdržnom obhospodarovaní a lepšom poznaní našich lesov

| 8. | Lesy z globálneho hľadiska. |
| --- | --- |

8.

Lesy z globálneho hľadiska.

| 4.2. | Vo viacročnom pláne vykonávania lesného hospodárstva (12) (Forest-MAP) sa uvádza zoznam priorít pre Európsku komisiu do roku 2017. Správa sa pokúša aj pomôcť určiť priority na zostávajúce obdobie 2018 – 2020. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V správe sa dospelo k záveru, že vykonávanie stratégie lesného hospodárstva EÚ vo veľkej miere pokročilo. Nesplnené prvky sa buď vykonávajú, alebo sa vykonajú do roku 2020. Správa sa však netýka obdobia po roku 2020. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Rada prijala 15. apríla 2019 závery Rady (13) o pokroku vo vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a vyzvala Komisiu, aby „začala uvažovať o možnostiach pre novú stratégiu lesného hospodárstva EÚ po roku 2020“. Takýto strategický rámec by sa mal logicky týkať lesov a sektora lesného hospodárstva ako celku. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Európsky výbor regiónov prijal stanovisko (14) o vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ na svojom plenárnom zasadnutí v apríli 2019. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve, (Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 1).

1

Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve

(2)  Stanovisko EHSV na tému Spoločné úsilie do roku 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF), (Ú. v. EÚ C 75, 10.03.2017, s. 103).

2

Spoločné úsilie do roku 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

(4)  Zdroj: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, s. 4)

4

(5)  Rezolúcia H1 – Všeobecné usmernenia pre udržateľné obhospodarovanie lesov v Európe, MCPFE 1993.

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends (Postrehy týkajúce sa dobrovoľného trhu s uhlíkom: Vyhliadky na rok 2018 a trendy v prvom štvrťroku).

6

(7)  CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation (CARBOMARG – Zlepšenie politík zameraných na miestne dobrovoľné trhy s uhlíkom v záujme zmiernenia zmien klímy)

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Biohospodárstvo – príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky, ako aj cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 45).

8

Biohospodárstvo – príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky, ako aj cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja

(9)  COM(2019) 352 final

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims (Stratégia lesného hospodárstva EÚ na správnej ceste k dosiahnutiu svojich cieľov vytýčených na rok 2020).

10

(11)  COM(2013) 659 final

11

(12)  SWD(2015) 164 final

12

(13)  Závery Rady o pokroku vo vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a o novom strategickom rámci pre lesy

13

(14)  Stanovisko VR: Vykonávanie stratégie lesného hospodárstva EÚ (Ú. v. EÚ C 275, 14.8.2019, s. 5)

14

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/92

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní akčného plánu pre obehové hospodárstvo

[COM(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Spravodajca: Peter SCHMIDT

| Konzultácia | Komisia, 11.4.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 19.3.2019 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 1.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 31.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 164/2/0 |

Konzultácia

Komisia, 11.4.2019

Právny základ

článok 29 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

19.3.2019

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

1.10.2019

Prijaté v pléne

31.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

164/2/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta správu Komisie o vykonávaní akčného plánu pre obehové hospodárstvo, najmä skutočnosť, že sa v nej uznáva, že zapojenie zainteresovaných strán bude zohrávať pri prechode na obehové hospodárstvo rozhodujúcu úlohu. Výbor tiež podporuje plány na spustenie európskej zelenej dohody a navrhuje, aby sa nový akčný plán pre obehové hospodárstvo zameriaval na konkrétne odvetvia, ako napríklad textil a stavebníctvo, stanovené v politických usmerneniach dezignovanej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyen (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európska platforma pre obehové hospodárstvo je platforma určená na spájanie komunity pre obehové hospodárstvo v Európe. Ide o spoločnú iniciatívu výboru a Európskej komisie z roku 2017 na základe odporúčaní v stanovisku EHSV na tému Súbor predpisov o obehovom hospodárstve (2). Partnerstvo týchto dvoch inštitúcií bolo kľúčom k úspechu platformy, a je teda dôležité, aby toto partnerstvo aj naďalej pokračovalo a rozširovalo sa aj na nový akčný plán pre obehové hospodárstvom aby sa zabezpečilo, že aktéri z radov občianskej spoločnosti budú v centre tohto prechodu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je pevne presvedčený, že platforma zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní zapojenia zainteresovaných strán, čo je úloha, ktorá by mala pokračovať aj v budúcnosti a mala by sa posilniť. Platforma by sa mala najmä ďalej rozvíjať tak, aby zabezpečila holistický prístup k obehovému hospodárstvu, zohľadňovala vzájomné prepojenia s inými oblasťami politiky (napr. energetika, zmena klímy, sociálna politika, zapojenie občanov, blahobyt, sociálna integrácia/začlenenie, práva a povinnosti občanov/spotrebiteľov a pod.) a medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy (európska, národná, regionálna a miestna), ako aj identifikovala prekážky brániace prechodu na obehové hospodárstvo, predovšetkým v kľúčových odvetviach, akými sú textilné odvetvie, potravinárstvo, stavebníctvo, elektronika a (mikro)plasty. Treba zhromaždiť dôkazy o výhodách, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, prístup k službám, úsporu nákladov a spoluspotrebiteľské modely. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Narastajúci význam a viacrozmernosť obehového hospodárstva by sa mali odzrkadliť v skutočnosti, že v nasledujúcom období by medzi členmi koordinačnej skupiny, ktorá podporuje platformu, mohli byť aj ďalší významní aktéri (napr. z radov mládeže alebo finančného sektora), a jej členovia by mohli pomôcť rozvíjať možné postupy na posilnenie vzájomného prepojenia medzi sektormi v budúcnosti, mohli by sa stretávať pravidelnejšie a stať sa vyslancami platformy aj na fórach mimo komunity pre obehové hospodárstvo. Medzi ďalšie aktivity koordinačnej skupiny by v budúcnosti mohlo patriť testovanie riešení v rámci obehového hospodárstva v praxi prostredníctvom pilotných činností a živých laboratórií s cieľom poskytnúť podklady pre tvorbu politiky. Koordinačná skupina bola, je a bude neoddeliteľným prvkom úspechu platformy a preto by sa s ňou malo konzultovať ďalšie politické smerovanie nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že prechod na obehové hospodárstvo musí byť stimulovaný na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ak má byť inkluzívny. Je dôležité, aby boli činnosti prispôsobené miestnym problémom a aby využívali miestne silné stránky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Decentralizovaný prístup môže byť mimoriadne vhodným nástrojom na preskúmanie toho, ako môže obehové hospodárstvo prispievať k zlepšeniu života občanov. EHSV odporúča vytvoriť Citizen Insights Panel (skupinu pre kompetencie občanov), ktorá by pomohla pri hodnotení správania občanov, ich motivácie a prekážok, ktoré im bránia zapojiť sa do riešení v rámci obehového hospodárstva. Základom pre túto skupinu by bol Consumer Insight Action Panel (skupina pre kompetencie spotrebiteľov), iniciatíva členov koordinačnej skupiny európskej platformy pre obehové hospodárstvo, ktorá sa zameriava na lepšie pochopenie zapojenia spotrebiteľov a občanov a urýchlenie prechodu na návyky obehového hospodárstva, ktoré sú to najdôležitejšie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Financie už zohrávajú významnú úlohu pri umožňovaní tohto prechodu. S cieľom ešte viac decentralizovať obehové hospodárstvo a prispôsobovať riešenia miestnym podmienkam by mali mať miestne finančné inštitúcie možnosť viac využívať obehové hospodárstvo, napríklad prostredníctvom rozšírenia programu Európskej investičnej banky pre mestá prechádzajúce na obehové hospodárstvo (Circular City) aj na dediny prechádzajúce na obehové hospodárstvo. Ďalším návrhom ako nasmerovať hospodárstvo k prijatiu zásad obehového hospodárstva je využiť DPH ako hospodársky nástroj, ktorý pomôže zabezpečiť predĺženie životnosti výrobkov prostredníctvom opätovného použitia a opravy. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tým, že vyzdvihne dôležitú úlohu maloobchodníkov pri dosahovaní väčšej obehovosti výrobkov, môže pracovná skupina pre obehovosť v maloobchode pomôcť pri ďalšom začleňovaní zásad obehového hospodárstva do všetkých častí hodnotového reťazca, vrátane umožnenia návykov obehového hospodárstva. EHSV navrhuje, aby Komisia túto pracovnú skupinu stimulovala prostredníctvom už existujúceho Maloobchodného fóra. Organizácie občianskej spoločnosti a organizácie odborníkov na udržateľné správanie/udržateľný životný štýl by mali mať možnosť zapojiť sa do tohto procesu s cieľom zabezpečiť zastúpenie občanov a integrovaný prístup k obehovej výrobe a spotrebe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Verejné obstarávanie môže byť jednou z kľúčových hnacích síl urýchľovania transformácie. V záujme podpory vyššieho využívania produktov, prác a služieb, ktoré sú v súlade so zásadami obehového hospodárstva, a na rozvinutie ich potenciálu posúvať vpred obehovosť je potrebné inštitucionalizovať obehové verejné obstarávanie, vybudovať kapacity a rozvíjať poznatky príslušných aktérov, zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a podporovať realizáciu obehového verejného obstarávania. V tejto súvislosti by bol užitočný program odbornej prípravy pre oblasť obehového verejného obstarávania. Účinným nástrojom by mohol byť aj rad seminárov po celej Európe na zabezpečenie účasti trhu, ktoré by sa zameriavali na obehovosť. S cieľom minimalizovať negatívne environmentálne vplyvy a vznik odpadu počas celého životného cyklu a v najlepšom prípade im dokonca predísť, EHSV odporúča, aby sa minimálne environmentálne kritériá pre verejné obstarávanie, ktoré už boli stanovené v smernici EÚ, stali povinnými vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Informovanosť a zapojenie spotrebiteľov majú takisto zásadný význam pre úspech prechodu na obehové hospodárstvo. Zavedenie označenia pre obehové hospodárstvo by mohlo urýchliť prechod naň a podporiť spotrebiteľov pri udržateľnom výbere, malo by však byť sprevádzané celoeurópskou informačnou kampaňou. Budovanie kapacít je jedným zo základov, ktoré podporujú zainteresované strany pri osvojovaní si prechodu EÚ na obehové hospodárstvo a integrovaní sa doňho. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Akčný plán pre obehové hospodárstvo

| 2.1. | V stratégii Európa 2020 sa inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast vyzdvihuje ako spôsob, ako zlepšiť konkurencieschopnosť a produktivitu Európy a podporiť udržateľné sociálne trhové hospodárstvo. Obehové hospodárstvo je kľúčovou cestou k realizácii tejto stratégie a zabezpečeniu blahobytu pre ľudí a planétu. Európska komisia zverejnila v roku 2015 akčný plán pre obehové hospodárstvo s cieľom podporiť a stimulovať prechod z lineárneho hospodárskeho modelu na obehový model v Európe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci tohto plánu (3) sa stanovil ambiciózny program obsahujúci 54 opatrení v rámci viacerých hodnotových reťazcov, ktoré sa týkajú okrem iného výroby, spotreby, nakladania s odpadom a druhotných surovín. V tomto akčnom pláne Európska komisia odkazuje na zapojenie a spoluprácu zainteresovaných strán s cieľom umožniť prechod na obehový hospodársky model. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal v roku 2016 stanovisko k balíku predpisov o obehovom hospodárstve (4) s návrhom vytvoriť platformu, prostredníctvom ktorej by sa zainteresované strany v komunite v oblasti obehového hospodárstva mohli angažovať v oblasti osvedčených postupov, vedomostí a skúseností a vymieňať si ich. Výbor a Európska komisia spoločne vytvorili Európsku platformu pre obehové hospodárstvo (5) – virtuálny priestor, ktorý spája zainteresované strany online aj osobne na každoročnej konferencii. Túto platformu podporuje koordinačná skupina, ktorú tvorí 24 osôb zastupujúcich organizácie občianskej spoločnosti z celej Európy pôsobiacich ako vyslanci platformy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V roku 2019 prijala Európska komisia správu (6) o vykonávaní tejto platformy, v ktorej predstavila hlavné úspechy dosiahnuté v rámci plánu a budúce výzvy. Táto správa sa zaoberá témami ako budovanie obehového hospodárstva a urýchlenie prechodu. V rámci prechodu Komisia špecificky odkazuje na to, že je potrebné silné zapojenie zainteresovaných strán. EHSV konštatuje, že sprievodné dokumenty k správe (SWD(2019) 90/91/92) sú dostupné len v anglickom jazyku, čo bráni osvojeniu si a širšej účasti v členských štátoch. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV víta túto aktualizovanú správu a najmä uznanie rozhodujúcej úlohy, ktorú bude zohrávať angažovanosť zainteresovaných strán pri prechode na obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV konštatuje, že obehové hospodárstvo by malo byť taktiež súčasťou energetických a klimatických plánov jednotlivých krajín a že v tejto súvislosti by sa mal viac zdôrazňovať sociálny rozmer. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebná úplná analýza všetkých materiálových tokov do a z EÚ, ktorá by bola súčasťou širšej analýzy vplyvov obehového hospodárstva na obchod. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Zapojenie zainteresovaných strán do budúceho akčného plánu pre obehové hospodárstvo

| 3.1. | Európska platforma pre obehové hospodárstvo sa už stala úspešným a viditeľným fórom na úrovni EÚ určeným na uľahčenie medzisektorových dialógov viacerých zainteresovaných strán a výmenu osvedčených postupov, stratégií a poznatkov o širokej škále tém týkajúcich sa obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teraz nastal čas, aby sa tento typ úspešného zapojenia viacerých zainteresovaných strán preniesol na regionálnu, národnú a miestnu úroveň v snahe znásobiť pozitívne účinky v rámci členských štátov a zvýšiť zapojenie občanov. Je dôležité, aby boli činnosti decentralizované, prispôsobené miestnym problémom a aby využívali miestne silné stránky. Z dôvodu rozmanitosti kultúr a kontextov v celej Európe sú pre jednotlivé krajiny dôležité rôzne oblasti zamerania a rôzne odvetvia. To je zdôraznené v štúdii Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building (7), ktorej vypracovanie zadal EHSV. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Správanie občanov, motivácia a prekážky, ktoré im bránia zapojiť sa do postupov v rámci obehového hospodárstva, sú rovnako závislé od situácie, čo len zvyšuje význam umožňovania viacerých decentralizovaných experimentov zameraných na lepšie pochopenie a urýchlenie návykov, ktoré sú v súlade so zásadami obehového hospodárstva, čo je to, na čom skutočne záleží. Zapojenie by malo mať miestny rozmer, byť zamerané na konkrétne činnosti a súvisieť s konkrétnymi implementačnými aktivitami v rôznych krajinách, a tak uspokojovať potreby a zvyšovať blahobyt ľudí. Túto a ďalšie stratégie zamerané na správanie občanov v súčasnosti posudzuje Consumer Insight Action Panel a odporúča sa, aby sa ďalej rozširovali. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Decentralizovaný prístup môže byť mimoriadne vhodným nástrojom na preskúmanie toho, ako môže obehové hospodárstvo prispievať k zlepšeniu života občanov tým, že budú obsahovať sociálne ukazovatele na meranie úspešnosti aktivít na miestnej úrovni zameraných na obehové hospodárstvo. Aspekty ako úroveň sociálnej interakcie a integrácie, možné prostredníctvom spoločného využívania iniciatív, či uspokojenie z nadobudnutých zručností, ktoré umožňujú opravovať výrobky alebo vyrábať vlastné potraviny či odevy, sú príkladmi takéhoto prepojenia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mohlo by to mať podobu podujatí na národnej, regionálnej alebo mestskej úrovni (8) so zameraním na problémy miestneho významu a na posilnenie zapojenia zainteresovaných strán na miestnej úrovni. Kľúčovými aktérmi by boli miestne MSP, vlády, organizácie občianskej spoločnosti a najmä spotrebitelia, ktorí by všetci spoločne:






  — | upozorňovali na konkrétne výzvy miestneho významu, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

upozorňovali na konkrétne výzvy miestneho významu,

| — | načrtli, akým spôsobom prispieva obehové hospodárstvo k osobnému blahu, |
| --- | --- |

—

načrtli, akým spôsobom prispieva obehové hospodárstvo k osobnému blahu,

| — | určili, ako môže obehové hospodárstvo umožniť šťastie a zvýšiť kvalitu života, |
| --- | --- |

—

určili, ako môže obehové hospodárstvo umožniť šťastie a zvýšiť kvalitu života,

| — | vypracovali možnosti, ktoré by občanom umožnili viesť udržateľný a obehový spôsob života, |
| --- | --- |

—

vypracovali možnosti, ktoré by občanom umožnili viesť udržateľný a obehový spôsob života,

| — | boli prepojení s miestnymi agentúrami a infraštruktúrou (alebo investovali do novej tam, kde to chýba), |
| --- | --- |

—

boli prepojení s miestnymi agentúrami a infraštruktúrou (alebo investovali do novej tam, kde to chýba),

| — | vytvárali možnosti sprostredkovania spolupráce pri riešení miestnych problémov, |
| --- | --- |

—

vytvárali možnosti sprostredkovania spolupráce pri riešení miestnych problémov,

| — | zapojili odborové organizácie do nadobúdania zručností pre miestnych zamestnancov, |
| --- | --- |

—

zapojili odborové organizácie do nadobúdania zručností pre miestnych zamestnancov,

| — | naštartovali centrá vzdelávania, ktoré by pokračovali aj po podujatí, |
| --- | --- |

—

naštartovali centrá vzdelávania, ktoré by pokračovali aj po podujatí,

| — | diskutovali o procesoch normalizácie podľa vzoru talianskeho „Prassi di Riferimento“ (9) pre obehové hospodárstvo. |
| --- | --- |

—

diskutovali o procesoch normalizácie podľa vzoru talianskeho „Prassi di Riferimento“ (9) pre obehové hospodárstvo.

| 3.6. | Takéto podujatia a platformy budú mať osobitný význam v krajinách a regiónoch, kde prebieha len málo obehových aktivít. Podujatia by mali naštartovať nové činnosti v oblasti obehového hospodárstva a angažovanosť s cieľom zabezpečiť širšie osvojenie a zavedenie obehového hospodárstva v celej EÚ. Budúce akčné plány pre obehové hospodárstvo by mali podporovať miestne zainteresované strany a miestne riešenia s cieľom úspešne uplatňovať stratégiu EÚ a zlepšiť blahobyt vo všetkých krajinách Európy. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Na podnietenie miestnych riešení v oblasti obehového hospodárstva a podporu širšieho prevzatia takýchto postupov je potrebné názorne ukázať a previesť do väčšieho meradla opakovateľné projekty obehového hospodárstva v rôznych situáciách – napr. 100 obehových štvrtí, 100 obehových komunít, 100 obehových dedín, 10 obehových univerzitných areálov a 10 obehových ostrovov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Financie už zohrávajú významnú úlohu pri umožňovaní tohto prechodu. S cieľom ešte viac decentralizovať obehové hospodárstvo a prispôsobovať riešenia miestnym podmienkam by mali mať miestne finančné inštitúcie možnosť viac využívať obehové hospodárstvo, počnúc lepším pochopením zásad obehového hospodárstva až po lepšiu podporu prechodu prostredníctvom výrobkov, služieb a činností. Napríklad Európska investičná banka by mohla využiť existujúce nástroje zamerané na veľké mestá, ako napríklad program Circular City, a rozšíriť ho aj na dediny prechádzajúce na obehové hospodárstvo. Miestne banky by v tomto procese mali zohrávať aktívnejšiu rolu. Naďalej by sa mal skúmať vzájomný súvis medzi zmenou klímy a financovaním obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Environmentálne krízy sú systematicky späté aj s kritickými situáciami týkajúcimi sa nerovnosti, migrácie a demokracie. Tieto krízy sa rodia (nie však výlučne) z obrovskej nerovnosti, ktorá je finančnému kapitalizmu vlastná, ako aj zo sústavného narúšania demokracie, a sú dôsledkom trhovej spoločnosti, ktorou sme sa stali. Žiadna z týchto kríz sa nedá primerane riešiť izolovane a dobre navrhnuté obehové hospodárstvo môže pomôcť zmierniť zraniteľnosť hospodárskeho, environmentálneho a sociálneho systému. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Systémový prechod by mal riešiť aj sprievodné sociálne a environmentálne výzvy prepojené s krízami vyplývajúcimi z nerovnosti či narúšania demokracie. Treba povzbudzovať dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti. aby sa riešili potenciálne riziká a hlbšie problémy obehového hospodárstva a budovali kompetencie príslušných organizácií občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť rovnomernejší/spravodlivý prechod. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Prechod na obehové hospodárstvo si vyžaduje, aby zainteresované strany rozvíjali nové zručnosti/schopnosti potrebné pre obehové zmýšľanie a postupy, počnúc prehĺbením poznatkov o materiálovom zložení až po lepšie pochopenie obchodných modelov a sociálneho správania, predovšetkým v kľúčových odvetviach ako textil, stavebníctvo, potraviny, elektronika a (mikro)plasty. Je dôležité rozvíjať a zlepšovať kompetencie zainteresovaných strán, napríklad podnikateľov, výrobcov, maloobchodníkov, verejných obstarávateľov a občanov, súvisiace s obehovým hospodárstvom. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Na stimulovanie prechodu by mali byť podnikatelia, výrobcovi, odborové zväzy a podnikatelia podporovaní pri rozvíjaní inteligentného obehového hospodárstva založeného na IKT. Existuje viacero spôsobov, ako to dosiahnuť, napríklad prostredníctvom rozvoja kompetenčných centier pre inteligentné obehové hospodárstvo, ktoré by mohli byť integrované do miestnych centier s cieľom podporiť výmenu a sprostredkovať spoluprácu, či prostredníctvom vytvorenia pracovnej skupiny s hlavnými zainteresovanými stranami zo sektora IKT. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Mala by sa preskúmať možnosť využiť daň z pridanej hodnoty (DPH) ako spôsob na dosiahnutie predĺženia životnosti výrobkov prostredníctvom opätovného použitia a opravy. Viacero členských štátov EÚ už podniklo kroky na zníženie DPH na použitý tovar, ako aj na opravárenské služby (10). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Existujú tiež možnosti na to, aby sa využili existujúce rámce, ktoré už podniky používajú, napríklad nástroje environmentálneho auditu, ako je schéma pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), medzinárodné nástroje, ako sú napríklad tie, ktoré vypracovala ISO (napr. ISO 14001 alebo pripravované ISO/TC 323 týkajúce sa obehového hospodárstva), či minimálne environmentálne kritériá (definované v smerniciach EÚ, avšak ich uplatňovanie v členských štátoch nie je povinné). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Maloobchodníci už zohrávajú dôležitú úlohu pri dosahovaní väčšej obehovosti výrobkov, napríklad obmedzovaním obalov. Maloobchodníci by tiež mohli mať väčší vplyv na životný štýl spotrebiteľov, keďže oni rozhodujú o tom, z čoho si môže spotrebiteľ vyberať, ovplyvňujú, čo spotrebiteľ kupuje a dokonca aj to, ako spotrebiteľ výrobok používa a ako ho zlikviduje. Pracovná skupina pre obehovosť v maloobchode, podobná Maloobchodnému fóru, môže pomôcť pri ďalšom začleňovaní zásad obehového hospodárstva do všetkých častí hodnotového reťazca, vrátane umožnenia návykov obehového hospodárstva, a mala by byť rozšírená o organizácie zameriavajúce sa na občanov/návyky a spotrebiteľov, ako aj o odborové zväzy. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Verejné obstarávanie je jednou z kľúčových hnacích síl urýchľovania transformácie a európska platforma pre obehové hospodárstvo stanovila kroky na uľahčenie integrácie zásad obehového hospodárstva do verejného obstarávania. Prvé kroky sa už vykonali a boli vyvodené aj prvé ponaučenia. Čoraz viac sa diskutuje o tom, čo vlastne znamená obehové verejné obstarávanie a akú významnú úlohu by toto obehové verejné obstarávanie mohlo zohrávať pri podpore rozvoja obehového hospodárstva – napr. ako ťažná sila (t. j. rozšírenie trhu existujúcich riešení v oblasti obehového hospodárstva o kúpnu silu) alebo dokonca prípadne ako hnacia sila (t. j. spoluvytváranie nových riešení na uspokojenie potrieb verejných obstarávateľov). V záujme podpory vyššieho využívania obehového verejného obstarávania a na rozvinutie jeho potenciálu rozvoja inovácií je potrebné inštitucionalizovať obehové verejné obstarávanie, vybudovať kapacity a poznatky príslušných aktérov, zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a podnecovať dialóg o obehovom verejnom obstarávaní. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Zmena životného štýlu alebo návykov na obehové môže byť doplňujúcim ukazovateľom na meranie systémového prechodu na obehové hospodárstvo a odrazom vplyvu infraštruktúry pre obehové hospodárstvo, podnikania a politiky na úrovni občanov. Je dôležité, aby európski občania mohli posúdiť, čo a ako používame, opravujeme či likvidujeme dnes v porovnaní s tým, čo a ako sme používali, požičiavali si, opravovali alebo likvidovali v minulosti. Na úrovni miest by mali byť vytvorené nástroje ako „živé laboratóriá“. Tieto „živé laboratóriá“ predstavujú skutočné prostredie, ako sú domácnosti, organizácie alebo dokonca mestské časti, v ktorých sa dajú zriaďovať prototypy obehových riešení a postupov, testovať v reálnom prostredí a dá sa v nich informovať o stratégiách v oblasti obehového hospodárstva. Malo by sa rozhodnejšie bojovať proti predčasnému zastarávaniu, ako to EHSV odporúčal vo svojom stanovisku na tému Smerom k udržateľnejšej spotrebe: životnosť priemyselných výrobkov a informácie pre spotrebiteľov v záujme obnovy dôvery. Konkrétne by sa mala zvážiť možnosť rozšírenia záruky na minimálne 5 rokov. Consumer Insight Action Panel sa v spolupráci s podnikmi, MVO a organizáciami spotrebiteľov zaoberá riešeniami a modelmi na podporu modelov celoživotnej záruky. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Obehové hospodárstvo je kľúčovým nástrojom na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a nízkouhlíkového hospodárstva. Na urýchlenie prechodu na obehové hospodárstvo je potrebné podnecovať dialóg a výmenu medzi zainteresovanými stranami o tom, ako sa dá obehové hospodárstvo využiť ako nástroj na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a ďalších príslušných cieľov. Ak sa má zabezpečiť, aby obehové a udržateľné hospodárstvo fungovalo pre všetky zainteresované strany, treba podporovať zamestnancov prostredníctvom existujúcich rámcov, napríklad odborná príprava, aby boli súčasní aj budúci zamestnanci vybavení zručnosťami potrebnými na tento prechod. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Dôležité je preskúmať a názorne ukázať, ako inovácie v záujme obehového hospodárstva môžu podnietiť konkurencieschopnosť v prospech udržateľnejšieho a nízkouhlíkového hospodárstva. Univerzity a výskumné centrá by sa mali stať potenciálnymi centrami obehových inovácií a rozvíjať, testovať a šíriť inovácie, keďže univerzity majú dobré možnosti realizovať výskum riešení, pokiaľ ide o výzvy súvisiace s obehovým hospodárstvom. Učenie a odborná príprava založené na riešení problémov majú veľký význam pre budúcich novátorov, podnikateľov a výskumníkov, ktorí rozvíjajú svoju kariéru na univerzitách. Univerzity s vysokou hustotu zaľudnenia a vysokými dopytom po zdrojoch môžu poslúžiť ako živé laboratóriá na testovanie riešení pred tým, ako sa spustia v praxi. Na rozvoj a demonštráciu rozšíriteľných prístupov a riešení pre obehové univerzitné areály sú potrebné pilotné projekty, a sieť obehových univerzitných areálov môže pomôcť ďalej podporovať výmenu poznatkov. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Prechod na obehové hospodárstvo v Európe bezpochyby ovplyvní zainteresované strany na medzinárodnej úrovni, napríklad prostredníctvom obchodných dohôd. Vďaka inováciám na prechod na obehové hospodárstvo môže Európa stanoviť medzinárodné normy pre spravodlivejšie hospodárstvo, ktoré funguje pre všetkých jej občanov – rozmanité a prispôsobiteľné vidieckym i mestským oblastiam. To si vyžaduje miestny, regionálny a národný prístup zapájajúci zainteresované strany občianskej spoločnosti do vytvárania, rozvoja, zavádzania do praxe a monitorovania stratégií v oblasti obehového hospodárstva (11), ktoré v týchto regiónoch fungujú (t. j. boj proti chudobe, poskytovanie kvalitných pracovných miest a vyššej kvality života, fungovanie v rámci ekologických hraníc). Za osvedčenú prax v tejto súvislosti možno považovať prístup Slovincov k ich plánu prechodu na obehové hospodárstvo. EHSV nabáda rozhodujúcich činiteľov zapojených do vypracúvania obehových stratégií a plánov, aby nasledovali tento príklad. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Úloha Európskej platformy pre obehové hospodárstvo

| 4.1. | Európska platforma pre obehové hospodárstvo je platforma určená na spájanie komunity pre obehové hospodárstvo v Európe. Ide o spoločnú iniciatívu výboru a Európskej komisie z roku 2017 na základe odporúčaní v stanovisku EHSV na tému Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo (12). Cieľom platformy je uľahčiť konzultácie s občianskou spoločnosťou, spoluprácu medzi národnými, regionálnymi a odvetvovými sieťami a výmenu odborných znalostí, informácií a najlepších postupov. EHSV zabezpečuje sekretariát pre túto platformu a zaisťuje prepojenie medzi občianskou spoločnosťou a tvorcami politiky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Platformu podporuje koordinačná skupina zložená z 24 odborníkov z celej Európy, zástupcov vybraných organizácií občianskej spoločnosti, podnikov a odborových zväzov, skupín expertov, výskumných centier a verejných orgánov, ktoré sú zainteresovanými stranami v obehovom hospodárstve. Táto rôznorodá skupina zainteresovaných strán zastupuje európsku platformu prostredníctvom svojich činností a úloh na miestnej, regionálnej a národnej úrovni. EHSV a Európska komisia tieto činnosti úspešne podporujú prostredníctvom virtuálnej platformy (13). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koordinačná skupina riadi aktivity platformy, vrátane centrálnej témy počas druhého dňa každoročnej európskej konferencie o obehovom hospodárstve (ktorá sa doteraz konala trikrát), a jej členovia pôsobia ako vyslanci platformy. Táto skupina sa stretáva formálne raz ročne a má mandát do roku 2020. Skupina bola zriadená na základe výzvy na prejavenie záujmu a referenčný rámec stanovili EHSV a Európska komisia. V budúcnosti by sa členovia koordinačnej skupiny mali stretávať pravidelnejšie alebo tematicky k špecifickým otázkam a byť vyslancami aj mimo komunity obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Partnerstvo týchto dvoch inštitúcií bolo kľúčom k úspechu platformy, a je teda dôležité, aby toto partnerstvo aj naďalej pokračovalo a rozširovalo sa aj na nový akčný plán pre obehové hospodárstvom aby sa zabezpečilo, že aktéri z radov občianskej spoločnosti budú v centre tohto prechodu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Koordinačná skupina platformy disponuje súborom potenciálnych poznatkov a skúseností na úrovni členských štátov, ktorý by európske inštitúcie, napríklad Európska komisia, Európska investičná banka atď., mali vnímať ako výhodu. Takéto poznatky a skúsenosti by sa mali pestovať prostredníctvom aktívnejšieho zapojenia koordinačnej skupiny a konzultácií s ňou. Zapojenie koordinačnej skupiny bolo, je a bude zásadným prvkom úspechu platformy a malo by byť neoddeliteľnou súčasťou nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Nový mandát platformy by mal byť odrazom tejto skutočnosti a jeho snahou by malo byť ďalej rozvíjať úlohu, ktorú už títo aktéri z radov občianskej spoločnosti zohrávajú, napríklad pokiaľ ide o spotrebiteľov, financie, biohospodárstvo, vzdelávanie a inovácie. S koordinačnou skupinou by sa preto malo konzultovať ďalšie politické smerovanie nového akčného plánu pre obehové hospodárstvo. V tejto súvislosti bude EHSV naďalej zohrávať svoju dôležitú úlohu integrovať zainteresované strany do procesu tvorby politiky. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Poznatky EHSV, pokiaľ ide o dosahovanie konsenzu a začleňovanie, sú nezastupiteľné. Dôležitá práca, ktorú výbor odvádza tým, že zabezpečuje sekretariát a webovú stránku európskej platformy pre obehové hospodárstvo, sa uznáva a podporuje. Táto štruktúra zohrala zásadnú rolu pri dosahovaní širšej úspešnosti platformy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Webová stránka platformy je živou studnicou poznatkov a osvedčených postupov, pričom európskej platforme pre obehové hospodárstvo pomáha poskytnúť „virtuálne jednotné kontaktné miesto“ pre obehové hospodárstvo. Tento kľúčový online nástroj musí aj naďalej mať primeranú inštitucionálnu podporu a mať k dispozícii priestor a nástroje na svoj ďalší rozvoj, aby mohol aj naďalej šíriť inovatívne riešenia, nevyhnutné poznatky a kľúčové kontakty potrebné na plné využitie potenciálu zainteresovaných strán smerom k prechodu na obehové hospodárstvo v celej Európe. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 31. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ambicióznejšia Únia: Môj plán pre Európu

1

(2)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98.

2

(3)  COM(2015) 614 final

3

(4)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98.

4

(5)  Európska platforma pre obehové hospodárstvo

5

(6)  COM(2019) 190 final

6

(7)  Štúdia s názvom Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building (Stratégie obehového hospodárstva a plány ich realizácie v Európe – identifikácia synergií a potenciálu spolupráce a vytvárania aliancií) a sprievodné stanovisko EHSV na tému Vytváranie synergie medzi rôznymi plánmi obehového hospodárstva (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

7

(8)  Napríklad iniciatíva Európskej komisie na podporu obehového hospodárstva s názvom Circular Economy – Virtuous Circle Tour.

8

Circular Economy – Virtuous Circle Tour

(9)  Pozri UNI.

9

(10)  Reduced taxation to support re-use and repair (Znížené sadzby dane na podporu opätovného použitia a opravy).

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému Vytváranie synergie medzi rôznymi plánmi obehového hospodárstva (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98.

12

(13)  Európska platforma pre obehové hospodárstvo

13

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/98

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločne pri dosahovaní cieľov energetickej únie a opatrení v oblasti klímy – Položenie základov pre úspešný prechod na čistú energiu

[COM(2019) 285 final]

(2020/C 47/15)

Spravodajca: Tommaso DI FAZIO

| Konzultácia | Komisia, 22.7.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 16.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/0/1 |

Konzultácia

Komisia, 22.7.2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

16.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta iniciatívu Európskej komisie (EK) začať hodnotenie návrhov národných energetických a klimatických plánov (NECP), ktoré predložili členské štáty, v nadväznosti na nový model riadenia, ktorý zaviedli Rada a Parlament v decembri 2018, s cieľom zabezpečiť (spolu s členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi samosprávami, organizovanou občianskou spoločnosťou a občanmi) proces konvergencie a konzistentnosti činností na európskej úrovni zameraných na prechod na čistú energiu a ochranu klímy prostredníctvom viacúrovňového interaktívneho dialógu, ktorý v plnej miere zapája občiansku spoločnosť a verejné a súkromné subjekty na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta skutočnosť, že Európska únia je prostredníctvom konkrétnych národných energetických a klimatických plánov prvou veľkou svetovou ekonomikou, ktorá prijala právne záväzný rámec na splnenie záväzkov prijatých v roku 2015 v rámci Parížskej dohody COP 21 a Agendy 2030 OSN, v rámci ktorej boli členské štáty vyzvané, aby vypracovali návrhy „integrovaných“ národných energetických a klimatických plánov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV tiež víta, že Európska únia sa tak stáva normatívnym aj správnym referenčným bodom pre celú planétu v boji proti neustále sa zhoršujúcemu celosvetovému stavu klímy. Dosiahnutie cieľa v oblasti klímy do roku 2030, ktorý predstavuje základy pre najambicióznejší a nevyhnutný cieľ do roku 2050 (úplná dekarbonizácia), môže byť výsledkom len komplexného a pilotného postupu členských štátov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor dôrazne podporuje zavedenie spoločnej, stabilnej a harmonizovanej platformy na odstránenie rozdielov (medzi politikami a odvetviami, medzi orgánmi verejnej správy, medzi zúčastnenými stranami a občanmi, medzi jednotlivými štátmi) a spoločné smerovanie k dosiahnutiu cieľov do roku 2030, čo zahŕňa udržateľný a konkurencieschopný rozvoj, neutralitu klímy, postupný proces dekarbonizácie a integrovaný a systematický prístup. Výbor sa domnieva, že úspech týchto plánov možno najlepšie zabezpečiť, ak ich jednomyseľne prijme verejnosť prostredníctvom procesu zapojenia zdola nahor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zastáva názor, že nevyhnutný a prioritný je rozvoj rozsiahlej kultúry udržateľnosti, ktorá by sprevádzala proces energetickej transformácie a klimatickej neutrality a bola všadeprítomná vo vzdelávacom a školiacom systéme na všetkých úrovniach od detstva, pre proaktívnu a uvedomelú účasť všetkých zložiek spoločnosti: podľa EHSV je nevyhnutné odporučiť, aby činnosti v tomto zmysle boli neoddeliteľnou súčasťou NECP. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor pokladá za potrebné odporučiť v NECP antropocentrický prechod na inkluzívnejší, udržateľnejší, hospodársky, spravodlivejší a bezpečnejší globálny energetický systém, ktorý poskytuje riešenia globálnych výziev súvisiacich s energetikou a klímou na základe spoločenského konsenzu, ale aj tvorby hodnoty pre podniky a spoločnosť bez toho, aby sa ohrozila rovnováha energetického trojuholníka: bezpečnosť a prístup; environmentálna a sociálna udržateľnosť; hospodársky rozvoj a konkurencieschopný rast. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Účinné dobudovanie európskeho trhu s energiou, ktorý ešte nie je úplne prepojený, interoperabilný a transparentný, s výraznými cenovými rozdielmi v oblasti plynu a elektrickej energie v súčasnosti, musí byť podľa názoru EHSV ďalším prioritným odporúčaním spolu so záväzkami, ktoré sa týkajú úplného vykonávania a presného overovania správneho vykonávania právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Príspevok odvetvia energetiky a dopravy k dekarbonizácii by sa podľa EHSV mal rozvíjať na základe stimulov pre spotrebiteľov a podporou šírenia kľúčových technológií na dosiahnutie cieľa „nulové emisie“ v roku 2050. EHSV odporúča prijatie osobitných stratégií pre energeticky náročné odvetvia a regióny – aj s využitím mechanizmov ETS a trhu s uhlíkom v rámci LULUCF – ktoré by sa mali výslovne zahrnúť do NECP, ako aj reforiem zavedených na integrovanejšom dekarbonizovanom veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou, plynom a tepelnou energiou a transparentnejšom európskom maloobchodnom trhu. EHSV odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala spravodlivému uplatňovaniu systému ETS na účely konkurencieschopnosti zavedením primeranej carbon border tax (hraničnej dane z uhlíka) pre vysokoenergetické výrobky dovážané do EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV súhlasí s hodnotením Európskej komisie, podľa ktorej sú plány nevyhnutné na zabezpečenie kolektívneho dosiahnutia spoločných cieľov do roku 2030 v oblasti klímy a energetiky, pod podmienkou, že prinesú podnikom a finančnému sektoru jednoznačnosť a potrebnú a predvídateľnú istotu s cieľom stimulovať investície v celej Európe. Národné plány by mali okrem toho pomôcť členským štátom zamerať financovanie – plánované vo výške približne 25 % z celkovej sumy – v nasledujúcom finančnom rámci na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor zdôrazňuje, že je dôležité odporučiť väčšiu zrozumiteľnosť v NECP, pokiaľ ide o dodatočné investičné sumy potrebné na vykonávanie plánovaných opatrení, ktoré si vyžadujú široký politický a sociálny konsenzus, spolu s platformami, ktoré podporujú spoluprácu a spoločné záujmy v rámci plurality názorov zainteresovaných strán. Pokiaľ ide o investície plánované v NECP, EHSV sa nazdáva, že treba vyhodnotiť spôsob a formy ich oslobodenia od obmedzení Paktu stability alebo ich dokonca posudzovať osobitne vzhľadom na ich účely z hľadiska neutrálnosti, prierezový charakter a spoločný vysoký cieľ, ktorý treba dosiahnuť. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala sociálnemu konsenzu a riešeniu problémov, ktoré sa vyskytnú pri vykonávaní plánov, najmä v prípadoch, ak bude dosiahnutie cieľa čistej energie zahŕňať reštrukturalizáciu alebo dokonca uzavretie celých výrobných odvetví. V samotných plánoch by sa mal stanoviť spôsob premiestnenia pracovníkov do nového zamestnania. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča, aby Komisia overila, či sú v NECP v prípade všetkých členských štátov jasne uvedené kapitoly o sociálnej udržateľnosti procesov, ktoré sa plánujú začať, a o vykonávacích opatreniach, ktoré musia podporovať inkluzívny rast, spravodlivé rozdelenie prínosov a zaťaženia a transparentné informácie pre občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor považuje za užitočné odporučiť aktiváciu siete hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov v členských štátoch na proaktívne zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do koncipovania a monitorovania NECP, ktorých príspevok by sa mal zahrnúť do osobitnej kapitoly v plánoch, spolu s pripomienkami verejných a súkromných aktérov na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV žiada EK, aby sa konečné hodnotenie definitívnych NECP predložilo Rade, Parlamentu, Výboru regiónov a EHSV a vyjadruje želanie, aby bolo predmetom medziinštitucionálnej konferencie za účasti zástupcov občianskej spoločnosti a miestnych a regionálnych orgánov s cieľom účinne nadviazať na efektívne poznatky a povedomie o procese energetickej a klimatickej transformácie. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV sa okrem toho domnieva, že v NECP by mali figurovať primerané opatrenia a finančné prostriedky na trvalé osvetové kampane a aktualizáciu údajov, ktoré by médiám zabránili znižovať svoju pozornosť a ostražitosť v čase, keď otázka energetiky a klímy z dôvodu prílišného množstva informácií už nebude na titulných stranách. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV sa nazdáva, že vďaka všeobecne uznávanej dôležitosti klimatického cieľa a potreby vykonať národné energetické a klimatické plány je potrebné, aby sa táto otázka zaradila medzi hlavné a stále témy európskeho semestra. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Úvod

| 2.1. | V súlade s regulačným rámcom týkajúcim sa energetickej únie a opatreniami v oblasti klímy, ktoré nadobudli účinnosť 24. decembra 2018 (1), krajiny EÚ sa podujali:






  — | vypracovať NECP, ktoré sa vzťahujú na päť rozmerov energetickej únie – energetickú bezpečnosť, vnútorný trh s energiou, energetickú efektívnosť, dekarbonizáciu, výskum, inovácie a konkurencieschopnosť – na obdobie rokov 2021 – 2030 (a každé nasledujúce desaťročné obdobie) na základe spoločného modelu, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

vypracovať NECP, ktoré sa vzťahujú na päť rozmerov energetickej únie – energetickú bezpečnosť, vnútorný trh s energiou, energetickú efektívnosť, dekarbonizáciu, výskum, inovácie a konkurencieschopnosť – na obdobie rokov 2021 – 2030 (a každé nasledujúce desaťročné obdobie) na základe spoločného modelu,

| — | predložiť návrh NECP Európskej komisie do 31. 2018 a po preskúmaní a vyhodnotení Komisiou byť pripravení predložiť konečné plány do 31. 2019, |
| --- | --- |

—

predložiť návrh NECP Európskej komisie do 31. 2018 a po preskúmaní a vyhodnotení Komisiou byť pripravení predložiť konečné plány do 31. 2019,

| — | podať správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní príslušných NECP vo výročných správach o stave energetickej únie s prvou revíziou NECP do roku 2024. |
| --- | --- |

—

podať správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní príslušných NECP vo výročných správach o stave energetickej únie s prvou revíziou NECP do roku 2024.

| 2.2. | Oznámenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, je súčasťou tohto rámca a týka sa odporúčaní EK vychádzajúcich z hodnotení návrhov NECP, ktoré predložili členské štáty a ktoré sa týkajú najmä:






  — | úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä cieľov energetickej únie do roku 2030 v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov z hľadiska energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, ako aj úrovne prepojenia elektrických sietí do roku 2030, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov na kolektívne dosiahnutie zámerov energetickej únie, a najmä cieľov energetickej únie do roku 2030 v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov z hľadiska energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, ako aj úrovne prepojenia elektrických sietí do roku 2030,

| — | politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členských štátov a EÚ, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom, |
| --- | --- |

—

politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členských štátov a EÚ, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom,

| — | všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť potrebné v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch, |
| --- | --- |

—

všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť potrebné v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch,

| — | vzájomného pôsobenia a súladu medzi existujúcimi politikami a opatreniami zahrnutými do NECP v rámci jedného rozmeru a medzi piatimi rozmermi energetickej únie, |
| --- | --- |

—

vzájomného pôsobenia a súladu medzi existujúcimi politikami a opatreniami zahrnutými do NECP v rámci jedného rozmeru a medzi piatimi rozmermi energetickej únie,

| — | dosiahnutia cieľov, pričom sa zaručí ochrana konkurencieschopnosti a sociálnej spravodlivosti v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

dosiahnutia cieľov, pričom sa zaručí ochrana konkurencieschopnosti a sociálnej spravodlivosti v plnom rozsahu.

| 2.3. | Pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie, odporúčania EK adresované členským štátom sú založené na vzorci uvedenom v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktoré je založené na objektívnych kritériách, a majú za cieľ jednak posúdiť celkové ambície na úrovni Únie, jednak zaručiť každému dotknutému členskému štátu dostatok času na dosiahnutie primeraného sociálneho konsenzu a pristúpenie ku konečným NECP, ktoré budú po formalizovanom iteratívnom procese opäť predmetom analýzy a hodnotenia zo strany Komisie. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Oznámenie Komisie

| 3.1. | EK pripravila predmetné oznámenie, ktoré:






  — | analyzuje návrhy NECP a ich súvisiace súhrnné účinky na plnenie cieľov energetickej únie do roku 2030, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

analyzuje návrhy NECP a ich súvisiace súhrnné účinky na plnenie cieľov energetickej únie do roku 2030,

| — | Toto oznámenie dopĺňa podrobné analýzy na národnej (2) a európskej úrovni (3) a odporúčania pre jednotlivé členské štáty (4). |
| --- | --- |

—

Toto oznámenie dopĺňa podrobné analýzy na národnej (2) a európskej úrovni (3) a odporúčania pre jednotlivé členské štáty (4).

Cieľom je pomôcť členským štátom vypracovať NECP do konca roku 2019 na vykonávanie odporúčaní prostredníctvom nepretržitého a iteratívneho dialógu.

Podľa Komisie budú potrebné ďalšie vylepšenia prichádzajúce od členských štátov a v spolupráci s nimi, najmä pokiaľ ide o: individuálne ciele, cezhraničnú spoluprácu, prepojenie medzi politikou v oblasti klímy a kvalitou ovzdušia, väčšiu pozornosť venovanú investíciám, konkurencieschopnosti a sociálnej spravodlivosti.

| 3.2. | Podľa Komisie by konečné plány mali okrem iného:






  — | obsahovať rozsiahle informácie o politikách a opatreniach, ktorými sa podporuje včasné dosiahnutie navrhnutých cieľov a príspevkov energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

obsahovať rozsiahle informácie o politikách a opatreniach, ktorými sa podporuje včasné dosiahnutie navrhnutých cieľov a príspevkov energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | byť dôkladnejšie a obsahovať jasnejšie informácie o trajektóriách energetickej spotreby a identifikovať nedostatky a najlepšie postupy, rozsah, časový rámec a očakávané úspory energie z plánovaných politík a opatrení, najmä na plnenie záväzkov týkajúcich sa úspor energie a dlhodobej stratégie obnovy, ako aj investičné potreby a zdroje financovania, |
| --- | --- |

—

byť dôkladnejšie a obsahovať jasnejšie informácie o trajektóriách energetickej spotreby a identifikovať nedostatky a najlepšie postupy, rozsah, časový rámec a očakávané úspory energie z plánovaných politík a opatrení, najmä na plnenie záväzkov týkajúcich sa úspor energie a dlhodobej stratégie obnovy, ako aj investičné potreby a zdroje financovania,

| — | identifikovať v NECP riziká pre energetickú bezpečnosť, ako sú riziká spojené so zásobovaním surovinami, vplyvmi zmeny klímy alebo náhodnými hrozbami, hrozbami spôsobenými človekom, prírodnými alebo teroristickými hrozbami pre kritickú energetickú infraštruktúru, najmä riziká spojené s počítačovou bezpečnosťou a digitalizáciou, |
| --- | --- |

—

identifikovať v NECP riziká pre energetickú bezpečnosť, ako sú riziká spojené so zásobovaním surovinami, vplyvmi zmeny klímy alebo náhodnými hrozbami, hrozbami spôsobenými človekom, prírodnými alebo teroristickými hrozbami pre kritickú energetickú infraštruktúru, najmä riziká spojené s počítačovou bezpečnosťou a digitalizáciou,

| — | špecifikovať ciele, programy a časy pre reformy trhu s energiou v súlade s právnymi predpismi prijatými v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov a s platnými sieťovými predpismi a usmerneniami – s podporou reforiem veľkoobchodného trhu a rozvoja konkurenčných maloobchodných trhov – so zreteľom na monitorovanie národných regulačných orgánov a Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, |
| --- | --- |

—

špecifikovať ciele, programy a časy pre reformy trhu s energiou v súlade s právnymi predpismi prijatými v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov a s platnými sieťovými predpismi a usmerneniami – s podporou reforiem veľkoobchodného trhu a rozvoja konkurenčných maloobchodných trhov – so zreteľom na monitorovanie národných regulačných orgánov a Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky,

| — | zapojiť v tomto procese všetky segmenty spoločnosti do postupu „spoločnej tvorby“, ktorý by zainteresovaným stranám umožnil skutočne sa stotožniť s danou akciou. |
| --- | --- |

—

zapojiť v tomto procese všetky segmenty spoločnosti do postupu „spoločnej tvorby“, ktorý by zainteresovaným stranám umožnil skutočne sa stotožniť s danou akciou.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta oznámenie Komisie, ktorého cieľom je prvýkrát zaviesť nový model, ktorý spolu s členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, organizovanou občianskou spoločnosťou a občanmi zabezpečí proces zbližovania a súdržnosti opatrení na európskej úrovni zameraných na prechod na čistú energiu, udržateľný a konkurencieschopný rozvoj, dekarbonizáciu a integrovaný a systematický, technologicky neutrálny prístup, obehové hospodárstvo ako páku pre inovatívne riešenia v oblasti zmeny klímy, spravodlivosť založenú na európskom pakte o energii (5), ktorý stavia spotrebiteľov do centra systému a má v pláne bojovať proti energetickej chudobe. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdôrazňuje, že medzi občanmi EÚ vždy existovala a neustále rastie podpora (6) cieľov energetickej únie a ambicióznejšej politiky v oblasti klímy a energetiky, zároveň sa posilnila podpora cieľov EÚ energetickej únie v európskom podnikateľskom prostredí, tak v odvetví energetiky (7), ako aj mimo neho. Okrem toho EHSV uvítal (8) nadobudnutie účinnosti nariadenia o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy a vyzval organizovanú občiansku spoločnosť, aby zohrávala maximálne aktívnu úlohu pri zabezpečovaní riadneho vykonávania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že „je naliehavo potrebné konať v oblasti zmeny klímy, pretože už cítime jej vplyv. Prechod na udržateľné hospodárstvo sa tiež stáva významnou príležitosťou. Aby sme uspeli v tomto prechode, musíme si zachovať konkurencieschopnosť našich podnikov a podporovať výskum a vývoj. Musíme zahrnúť všetky odvetvia a občiansku spoločnosť a viesť stály dialóg medzi občanmi, aby sme zabránili tomu, že sa na niekoho zabudne“ (9). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje význam záväzku EÚ, ktorý sa opätovne potvrdil na najvyššej úrovni vo vyhlásení zo Sibiu (10), a to byť zodpovedným globálnym lídrom v oblasti zmeny klímy a zároveň chrániť našich občanov, ochraňovať naše životné prostredie a dodržiavať zásady spravodlivosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV súhlasí so zásadou, že „návrhy NECP poskytujú spoločnú, dôkladnú a porovnateľnú platformu na zapojenie a rokovanie v celej Únii s občianskou spoločnosťou, podnikmi, sociálnymi partnermi a orgánmi miestnej správy o spoločných výzvach a dlhodobých prioritách Únie v oblasti energetiky a klímy“ (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sociálny konsenzus by však mal byť prioritou, najmä ak niektoré regióny v EÚ, ktoré sú stále závislé od ťažby uhlia alebo využívania iných fosílnych palív, ešte zďaleka nedokončili prechod k udržateľnosti a obyvatelia majú v porovnaní s inými členskými štátmi nižšie príjmy a hospodárske príležitosti. Neschopnosť primerane reagovať na negatívne vplyvy energetickej transformácie na občanov a podniky, najmä MSP, a neschopnosť poskytnúť primeranú podporu tým, ktorých najviac zasiahla, môžu viesť k silnému politickému a spoločenskému odporu a spomaliť celkový proces vykonávania NECP. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV pokladá preto za potrebné odporučiť antropocentrický prechod na inkluzívnejší, udržateľnejší, hospodársky, spravodlivejší a bezpečnejší globálny energetický systém, ktorý poskytuje riešenia globálnych výziev súvisiacich s energetikou a klímou a tvorí hodnoty pre podniky a spoločnosť bez toho, aby sa ohrozila rovnováha energetického trojuholníka: bezpečnosť a prístup; environmentálna a sociálna udržateľnosť; hospodársky rozvoj a konkurencieschopný rast. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Najdôležitejším z odporúčaní – nielen členským štátom, ale aj samotným európskym inštitúciám – by malo byť účinné dokončenie európskeho trhu s energiou, ktorý ešte nie je úplne prepojený, interoperabilný a transparentný, s výraznými rozdielmi v cenách plynu a elektrickej energie tak pre energetickú zložku, ako aj pre sieťové a dodávateľské poplatky a dane. EHSV preto vyjadruje sklamanie z pretrvávajúcich výrazných rozdielov v cenách energie v EÚ, ktoré poukazujú na vážne zlyhanie jednotného trhu a môžu ohroziť dosiahnutie cieľa energetickej únie do roku 2030 v prípade, že sa neprijmú vhodné nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | EHSV preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že NECP začlenia záväzky plného vykonávania a včasného overovania správneho uplatňovania právnych predpisov schválených pre podniky aj spotrebiteľov do obnovenej stratégie dokončenia jednotného trhu do roku 2025, ktorá by dokázala riešiť globálne výzvy udržateľného konkurenčného rastu a klímy v modernom inteligentnom digitalizovanom a vzájomne prepojenom prostredí na kontinentálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EHSV sa domnieva, že by sa mala odporučiť podpora reforiem s cieľom dosiahnuť dekarbonizovaný veľkoobchodný trh, ktorý by lepšie integroval odvetvia elektrickej energie, plynu a tepelnej energie, ako aj transparentnejšieho európskeho maloobchodného trhu, ktorý by občanom a podnikom umožnil, aby mohli účinne využívať opatrenia v oblasti energetickej a klimatickej udržateľnosti, pokiaľ ide o spotrebu a zníženie nákladov na trhu EÚ, pričom sa budú môcť uvedomelo rozhodnúť. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.9. | Odporúčania týkajúce sa príspevku odvetvia energetiky k dekarbonizácii by sa podľa EHSV mali rozvíjať na základe stimulov pre spotrebiteľov a podpory šírenia kľúčových technológií pre hospodárstvo neutrálne z hľadiska klímy, aby sa dosiahol cieľ „nulových emisií“ v EÚ roku 2050. Európska komisia by mala explicitne odporučiť osobitné stratégie pre energeticky náročné odvetvia, ako sú napríklad chemický, oceliarsky, cementársky, papierenský priemysel, ako aj pre regióny s vysokými emisiami uhlíka, a to tak, že bude stimulovať a podnecovať ich prechod na využívanie zdokonalených technológií v oblasti energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Je nevyhnutné, aby EÚ a ich národné vlády účinne podporovali energeticky náročné odvetvia: jedným zo spôsobov je zlepšenie usmernení o štátnej pomoci v súvislosti s ETS. EHSV sa domnieva, že „systém EU ETS ako nástroj na zníženie energetických emisií EÚ musí udávať signál pre ceny emisií oxidu uhličitého, ale aj kladným spôsobom ovplyvňovať udržateľné investície do nových technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého“ (12), a to aj prostredníctvom inovačného fondu financovaného z EU ETS. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Podľa EHSV si dekarbonizácia dopravy, ktorá dnes predstavuje 90 % spotrebovanej ropy, bude vyžadovať postupný prechod na alternatívne palivá s nulovým vplyvom s primeranou infraštruktúrou a väčšou energetickou účinnosťou, ktorá by čo najlepšie využila digitálne technológie a inteligentné spoplatňovanie a podporila multimodálnu integráciu a udržateľnejšie spôsoby dopravy. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Stavebníctvo je zodpovedné za 40 % spotreby energie a asi 15 % emisií skleníkových plynov. Je potrebné v plnej miere implementovať predpisy EÚ o úspore energie v budovách a súvisiace stimuly. Budú sa tiež musieť zabezpečiť investície do inteligentných elektrických sietí s cieľom integrovať a optimalizovať využívanie rôznych obnoviteľných zdrojov a udržateľných technológií výroby, ukladania a prenosu. Predovšetkým by sa malo podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov priamo na mieste, a to prostredníctvom osobitných stimulačných predpisov zahrnutých do vhodného regulačného rámca. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.10. | EHSV podporuje snahu Komisie stimulovať úplné vykonávanie právnych predpisov EÚ prijatých v máji 2018 (13) o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy alebo lesnom hospodárstve (LULUCF) (14), ktoré ukladajú členským štátom povinnosť kompenzovať emisie skleníkových plynov z využívania pôdy rovnocennou absorpciou CO2 v lesoch v období 2021 – 2030. Odvetvie môže ešte stále prispieť k zvyšovaniu zachytávania oxidu uhličitého. Ako zdôraznil EHSV, aktívne a trvalo udržateľné hospodárenie s lesmi a efektívne využívanie dreva z hľadiska zdrojov sú základnými prvkami pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy (15). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokiaľ ide o bezpečnosť, EHSV podporuje odporúčania týkajúce sa odolného európskeho energetického systému, pokiaľ ide o dodávky, núdzové zásoby a kybernetickú bezpečnosť. Kybernetická bezpečnosť je nanajvýš dôležitá na zabezpečenie bezpečného prechodu v EÚ na dekarbonizovaný, decentralizovaný, digitalizovaný a integrovaný energetický systém. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Identifikované výzvy a riziká pre odvetvie energetiky je potrebné v plnej miere riešiť na úrovni EÚ podporou úlohy Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), ako aj odporúčaniami pre členské štáty o harmonizovaných prístupoch ku kybernetickej bezpečnosti s cieľom znížiť riziko slabých prepojení v čoraz prepojenejšom európskom systéme sietí. Zabezpečí sa tým spoločné chápanie útokov a spoločná reakcia na hrozby kybernetickej bezpečnosti, ako už EHSV zdôraznil (16). Celý energetický systém je vysoko informatizovaný, aby bola vždy zaručená stabilita a rovnováha; kybernetický útok môže ohroziť alebo natrvalo vyradiť služby nielen na menších, ale aj rozsiahlych geografických oblastiach, pretože neželané avšak vždy možné hackerské útoky dokážu dokonca vyvolať geopolitickú krízu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV plne podporuje odporúčania EK v oblasti výskumu a inovácie, pričom považuje za nevyhnutné zabezpečiť medzinárodnú konkurencieschopnosť v procese transformácie, urýchliť transformáciu energetického systému nákladovo efektívnym spôsobom a zvýšiť podiel vnútroštátnych priemyselných/inovačných ekosystémov na vytváraní udržateľných strategických európskych hodnotových reťazcov, ako je to v prípade batérií, ku ktorým EHSV nedávno zaujal stanovisko (17). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Nový rámcový program Horizont Európa (2021 – 2027), štrukturálne fondy a EIB, Európsky fond pre strategické investície, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii a inovačný fond financovaný z predaja kvót EU ETS patria medzi nástroje, ktorých riadne spustenie by mali zabezpečiť členské štáty v rámci NECP. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Investície – a súvisiace finančné zabezpečenie – ktoré by sa mali aktivovať na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky – odhadované v dodatočných ročných investíciách vo výške približne 260 miliárd EUR (18) – zostávajú najproblematickejším faktorom spolu s rovnosťou a sociálna udržateľnosť, ktoré musia byť stredobodom procesu energetickej a klimatickej transformácie zameraného na človeka. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.15.1. | EHSV poukazuje na to, že tieto dodatočné sumy investícií sa zdajú byť veľmi reštriktívne v porovnaní s tými, ktoré uviedol vo svojich nedávnych stanoviskách (19), a že potrebné financovanie si vyžaduje rozsiahly politický a sociálny kompromis spolu s platformami, ktoré podporujú spoluprácu a dohody medzi viacerými zainteresovanými stranami, počnúc občanmi, spotrebiteľmi, pracovníkmi a podnikmi, o dlhodobej vízii v oblasti energetickej transformácie, o strednodobých cieľoch a najbližších prioritách. |
| --- | --- |

4.15.1.

| 4.15.2. | Ďalším kľúčovým problémom je sociálna rovnosť a sociálna udržateľnosť procesu transformácie, ako aj spravodlivé rozdelenie nákladov a prínosov: EHSV už naznačil, že „Európa potrebuje sociálny pakt pre energetickú transformáciu [...], na ktorom by sa mali dohodnúť EÚ, členské štáty, regióny, mestá, sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť, aby sa zaistilo, že sa pri transformácii na nikoho nezabudne“ (20). |
| --- | --- |

4.15.2.

| 4.15.3. | EHSV odporúča, aby Komisia overila, či sú v NECP v prípade všetkých členských štátov jasne uvedené kapitoly o sociálnej udržateľnosti procesov, ktoré sa plánujú začať, a o vykonávacích politikách, ktoré musia podporovať inkluzívny rast, spravodlivé rozdelenie prínosov a zaťaženia a transparentné informácie pre občiansku spoločnosť spolu s plánmi odbornej prípravy v oblasti zručností zameranými na formovanie uvedomelých a proaktívnych aktérov v rámci spoločných procesov. |
| --- | --- |

4.15.3.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(2)  SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2012) 80 final a Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 120.

5

(6)  Osobitná správa Eurobarometra č. 459: Zmena klímy, marec 2017.

6

(7)  Union of the Electricity Industry – Eurelectric a iniciatíva tímu B.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 96.

8

(9)  Predseda Luca Jahier na seminári o konkrétnych opatreniach na boj proti zmene klímy v novom funkčnom období EÚ 2019 – 2024, 6. júna 2019 v Helsinkách https://www.eesc.europa.eu/sk/node/71384. Okrem toho „ceny energie, ktoré rastú rýchlejšie ako rozpočty domácností, príjmová nerovnosť v Európe a náklady spojené s energetickou transformáciou (decentralizácia a digitalizácia trhov s elektrinou a plynom) určujú mieru, do akej je v spoločnosti prítomná energetická chudoba“, ako sa uvádza v TEN/694 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

9

(10)  Vyhlásenie zo Sibiu, neformálne zasadnutie hláv štátov alebo predsedov vlád, Sibiu, Rumunsko 9. mája 2019.

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne zníženie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií“ [COM(2015) 337 final — 2015/0148 (COD)] (Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 57).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Ú. v. EÚ C 351, 15.11. 2012, s. 85.

14

(15)  Pozri stanovisko EHSV na tému Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve, (Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 1) a stanovisko na tému Spoločné úsilie do roku 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF), (Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 103).

15

Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve

Spoločné úsilie do roku 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)

(16)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 102, Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 124, Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86, Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 8.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 102.

17

(18)  Suma vychádzajúca zo scenára EUCO 32-32.5 (v súlade s hlavnými technologickými zmenami predpokladanými v scenároch EUCO) (pozri https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

18

(19)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 79. EHSV poukazuje na to, že prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať dodatočné investície v rozsahu od 175 do 290 miliárd EUR ročne pri celkovej výške 520 až 575 miliárd EUR v energetike a približne 850 až 900 miliárd EUR v doprave.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 96.

20

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/105

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)

[COM(2019) 620 final]

(2020/C 47/16)

| Konzultácia | Európsky parlament, 19.9.2019
  Rada Európskej únie, 19.9.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 149 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 219/3/11 |

Konzultácia

Európsky parlament, 19.9.2019

Rada Európskej únie, 19.9.2019

Právny základ

články 149 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

219/3/11

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku na tému Nová úloha verejných služieb zamestnanosti v kontexte vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv – SOC/620 (1), prijatom 17. júla 2019, na svojom 547. plenárnom zasadnutí 30. a 31. októbra 2019 (schôdza z 30. októbra 2019) rozhodol 219 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 11 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 46.

1

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/106

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Hospodárska politika v eurozóne na rok 2019 (doplňujúce stanovisko)

[COM(2018) 759 final]

(2020/C 47/17)

Spravodajca: Petr ZAHRADNÍK

| Rozhodnutie predsedníctva EHSV | 14.5.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 17.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 137/0/4 |

Rozhodnutie predsedníctva EHSV

14.5.2019

Právny základ

článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

17.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

137/0/4

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou dvoch nadväzujúcich stanovísk týkajúcich sa ročného prieskumu rastu [COM(2018) 770 final]) a odporúčania Rady o hospodárskej politike v eurozóne [COM(2018) 759 final]. Ich zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (1)
  s prihliadnutím na nedávny vývoj a hospodárske prognózy pre EÚ a eurozónu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa začne v novembri 2019. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV rešpektuje pozitívny vývoj ekonomiky EÚ a eurozóny v uplynulých rokoch. Zároveň si však veľmi dobre uvedomuje riziká, ktoré môžu viesť k zvráteniu tejto trajektórie. EHSV konštatuje, že v súčasnosti hospodárstvo EÚ a hospodárstvo eurozóny relatívne viac než obvykle ovplyvňujú vonkajšie riziká. V tejto súvislosti možno za zásadné prvky neistoty považovať brexit, najmä ak sa uskutoční spontánnym spôsobom bez dohody, a vyhrocovanie obchodných vojen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že súčasnou prioritou hospodárskej politiky EÚ a eurozóny je obmedziť a zmierniť riziko recesie a nasmerovať hospodárstvo EÚ na cestu udržateľného rastu. V tomto záujme je nevyhnutné, aby fiškálna politika sprevádzala expanzívnu menovú politikou Európskej centrálnej banky (ECB) pozitívnym fiškálnym postojom v rámci eurozóny aj EÚ, pričom by sa zároveň zachovali zásady fiškálnej disciplíny. EHSV je presvedčený o tom, že je naliehavo potrebné zvýšiť odolnosť a udržať potenciál pre budúci rast a že nastal čas túto otázku riešiť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV berie do úvahy, že súčasné tempo rastu investícií je vyššie ako rast HDP EÚ aj eurozóny, vďaka čomu dosiahla miera investícií v roku 2018 (20,5 %) svoju najvyššiu hodnotu od roku 2008 (22,8 %). Napriek tomu sa domnieva, že potreba investícií je vyššia a že na prekonanie tohto investičného deficitu treba venovať viac prostriedkov na účely verejných aj súkromných investícií, najmä vzhľadom na skutočnosť, že tieto investície sú v Číne alebo USA vyššie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV si však plne uvedomuje, že tento hospodársky vývoj nebol na celom území EÚ a eurozóny rovnomerný a že dosahovanie konvergencie je naďalej neuspokojivé. Takisto otázka udržateľnosti zostáva pre EÚ čoraz zložitejšou výzvou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta skutočnosť, že výrazne lepšia fiškálna disciplína otvára priestor väčšej fiškálnej expanzii, a to pri zachovaní všetkých pravidiel fiškálnej obozretnosti. Tento priestor sa otvára na úrovni jednotlivých členských štátov, ako aj EÚ ako celku. EHSV víta návrh rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC), ktorý je pilotným projektom zameraným na posilnenie fiškálnej politiky na úrovni eurozóny, a jeho úzke prepojenie s programom na podporu reforiem. EHSV očakáva od BICC a programu na podporu reforiem, že výrazne podporia reformy a investície v krajinách eurozóny aj mimo nej. EHSV sa však celkovo domnieva, že návrh Európskej komisie týkajúci sa VFR na roky 2021 – 2027 nemusí postačovať na úspešnú realizáciu prioritných programov, a opakuje svoju výzvu na zvýšenie objemu zdrojov na tento účel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zároveň vyzýva, aby sa naďalej realizovali účinné štrukturálne reformy s dobre zameranými investičnými stratégiami, pričom podporuje a oceňuje dodržiavanie tzv. „účinného trojuholníka“ súčasných hospodársko-politických priorít, ktorý je založený na vyváženosti a vzájomnej podmienenosti podpory investícií, realizácii štrukturálnych reforiem a zabezpečení fiškálnej zodpovednosti a obozretnosti. Vzhľadom na obmedzený objem verejných prostriedkov EHSV zdôrazňuje zásadný význam súkromných investícií, ktorých dlhodobý rast priamo závisí od dôveryhodnej hospodárskej politiky a zníženia fiškálnych nerovnováh. K urýchleniu tempa rastu investícií prostredníctvom efektívnejších a flexibilnejších kapitálových tokov môže prispieť banková únia a únia kapitálových trhov. EHSV vyjadruje znepokojenie nad oneskorením vo vykonávaní ich zostávajúcich prvkov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV si pozorne a znepokojene všíma široké spektrum makroekonomických nerovnováh v rámci EÚ a eurozóny. EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby vyvinuli spoločné úsilie na zblíženie postojov členských štátov pri riešení problému vonkajšej nerovnováhy, najmä vzhľadom na vyššiu mieru vonkajších rizík v budúcnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa plne stotožňuje so zásadou, že investície a reformy sa musia realizovať ruka v ruke, ako aj so zásadami zodpovednosti a subsidiarity. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zastáva názor, že priority európskeho hospodárstva by sa mali v súčasnosti vo väčšej miere zamerať na podporu domáceho dopytu. Zároveň sa domnieva, že veľmi priaznivé vonkajšie saldo európskeho obchodu s tovarom a so službami by malo byť rovnomernejšie rozložené medzi viacero členských štátov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV dôrazne podporuje ďalšie kroky na zvýšenie funkčnosti a homogenity jednotného vnútorného trhu, najmä v segmentoch, ktoré ešte neboli výraznejšie integrované, ako aj v tých, kde sa prejavujú odstredivé tendencie. So znepokojením berie na vedomie aj problém nedostatku pracovníkov a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami pracovníkov. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext

2.1.   Aktuálny hospodársky vývoj v eurozóne a EÚ: odhad Európskej komisie na jar a leto

| 2.1.1. | Ekonomika EÚ a eurozóny už siedmy rok rastie, ale prognózy vykazujú znaky budúceho zhoršovania hospodárskej výkonnosti. To však neznamená, že rast bol rovnomerný na celom území EÚ a eurozóny. Podľa hospodárskej prognózy Európskej komisie na jar a leto by sa mala úroveň rastu hospodárstva EÚ aj eurozóny udržať v tomto aj v nasledujúcom roku, avšak tempo by malo byť pomalšie, pričom riziká spomalenia sa podľa letnej prognózy zvyšujú. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | K spomaleniu výrazne prispelo vonkajšie prostredie a oslabenie schopnosti EÚ udržať rekordný objem vývozu. Medzi hlavné rizikové faktory patria dôsledky brexitu, najmä ak sa uskutoční bez dohody, a vyhrocovanie obchodných vojen vo svetovom hospodárstve – tieto faktory sa teraz vnímajú intenzívnejšie než napríklad pred rokom. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Medzi najdôležitejšie endogénne faktory patria ťažkosti pri dosahovaní sociálnej a environmentálnej udržateľnosti a nedostatočný pokrok v konvergencii v rámci EÚ, ako aj nevyvážené rozdelenie príjmov a bohatstva. Za významné možno považovať aj zmeny, ktoré prebiehajú v dôležitých odvetviach (napríklad v automobilovom priemysle alebo energetike). Určité obavy môže vyvolávať očakávané spomalenie tempa rastu úverov z 3,7 % medziročne na 3,0 % v priebehu roka 2019 (2). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EHSV vo svojom stanovisku na tému Hospodárska politika eurozóny (2019) (3) varoval pred rizikami novej hospodárskej krízy a vyzval európske a národné orgány, aby postupovali koordinovane pri ich identifikácii, ako aj pri posilňovaní odolnosti európskeho hospodárstva, najmä vzhľadom na skutočnosť, že dve z významných európskych ekonomík sa v priebehu druhého polroka 2019 môžu ocitnúť v recesii. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Napriek tomu, že sa tempo rastu investícií, ako aj ich objem priblížili úrovniam spred krízy alebo ich aj dosiahli, je potreba investícií v EÚ aj eurozóne stále väčšia, než je ich súčasná úroveň. Z tohto hľadiska možno stále hovoriť o pretrvávajúcom investičnom deficite v EÚ a eurozóne. Znepokojenie vyvoláva aj prudké spomalenie tempa rastu investícií v nasledujúcom období. V roku 2018 sa objem investícií EÚ medziročne zvýšil o 3,7 %. Na tento rok sa daný rast odhaduje už len na 2,3 % pre EÚ aj eurozónu. Miera investícií dosiahla v roku 2018 úroveň 20,5 % HDP a bola najvyššia od roku 2008 (22,8 %) (4). Aj v tomto kontexte by Európa potrebovala vzhľadom na budúcnosť vyčleniť oveľa vyšší objem finančných prostriedkov, najmä na strategicky významné činnosti a odvetvia, ktoré jej môžu zabezpečiť dlhodobú konkurenčnú výhodu na svetovej scéne. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Zamestnanosť sa výrazne zvýšila, a to až do takej miery, že mnohé štáty čelia problému nedostatku disponibilnej pracovnej sily, ktorý oslabuje ich rastový potenciál. Táto situácia zároveň podnecuje urýchľovanie inovačných procesov a postupov založených na automatizácii a virtualizácii hospodárskych činností bez toho, aby bola potrebná fyzická, manuálna a jednoduchá pracovná sila (tzv. ekonomický decoupling), ako aj intenzívnejšiu prípravu pracovnej sily na nové výzvy, ako aj na riešenie problému štrukturálnej nezamestnanosti. Výrazné rozdiely medzi členskými štátmi sa prejavujú aj na trhu práce: v niektorých krajinách je miera nezamestnanosti na úrovni vyše 10 %, v mnohých prípadoch je alarmujúco vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí. Obavy môže vyvolávať aj slabý alebo negatívny rast reálnych miezd v niektorých členských štátoch alebo problém chudoby zamestnaných osôb. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Fiškálna politika

| 2.2.1. | Zlepšujúca sa fiškálna disciplína v podmienkach veľmi nízkych úrokových sadzieb vytvára priaznivé predpoklady na financovanie a príležitosti pre podporné fiškálne opatrenia v niektorých členských štátoch, čo má pozitívny dosah na domáci dopyt. EHSV dodáva, že zodpovedná rozpočtová politika sa týka aj príjmovej strany rozpočtu, a teda účinného boja proti daňovým podvodom, ktorý môže priniesť dodatočné zdroje na financovanie verejných investícií. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Otvára sa aj priestor na posilnenie fiškálnej úlohy eurozóny – významný krokom v tomto smere je návrh rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť (BICC) (5), ktorý má prostredníctvom finančnej podpory reforiem a investícií v jednotlivých členských štátoch prispieť k zlepšeniu hospodárskej odolnosti HMÚ. EHSV opakuje tézu, ktorá už bola zverejnená v stanovisku na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (6), o nedostatočnej úrovni rozpočtových zdrojov v rámci navrhovaného VFR na roky 2021 – 2027, čo sa týka aj prostriedkov vyčlenených na štrukturálne reformy alebo podporu konvergencie a konkurencieschopnosti v eurozóne. EHSV už podobne ako Európsky parlament a Výbor regiónov žiadal, aby boli zdroje budúceho VFR na úrovni 1,3 % HND. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Jeho kľúčovou súčasťou má byť rámec na stanovovanie stratégií v oblasti reforiem a investícií, ktoré by mal nástroj podporovať. Rada EÚ (po rokovaniach v rámci Euroskupiny) stanoví na základe návrhu Európskej komisie (7) stratégiu reformných a investičných priorít pre eurozónu ako celok. V nadväznosti na to Rada EÚ prijme odporúčanie, ktoré bude zahŕňať politické usmernenia pre jednotlivé štáty eurozóny týkajúce sa reforiem a investícií, ktoré má nástroj BICC podporiť vo forme dotácií. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Hospodárska a menová politika

| 2.3.1. | Účinné štrukturálne reformy spojené s dobre cielenými investičnými stratégiami a zodpovedný fiškálny prístup sú pri dodržiavaní zásad udržateľného rozvoja kľúčom hospodárskej politiky EÚ, eurozóny a jednotlivých členských štátov pre budúci minimálne strednodobý horizont. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Pre samit Euroskupiny bol zverejnený bilančný dokument o stave a perspektíve eurozóny (8). O otázke eurozóny sa diskutovalo aj v kontexte úsilia o posilnenie medzinárodnej pozície eura (9). Zdá sa, že členská základňa eurozóny sa môže rozšíriť, keď po minuloročnom úsilí Bulharska prijať formálne kroky potrebné na vstup do prostredia jednotnej európskej meny sa k tomu v tomto roku pridalo aj Chorvátsko. EHSV zároveň nabáda ostatné členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny, aby vypracovali a realizovali plány udržateľného posunu smerom k eurozóne v blízkej budúcnosti. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Z posledných krokov, ktoré prispeli k posilneniu eurozóny, nemožno vynechať napríklad zavedenie spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií (Single Resolution Fund), ktorého zásady boli odsúhlasené ešte v roku 2012; tým sa posilnila úloha Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS). Definovali sa kroky smerujúce k vytvoreniu európskeho systému ochrany vkladov, čo predstavuje zásadný počin z hľadiska dobudovania bankovej únie. Načrtli sa obrysy rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť pre eurozónu, ktorý má byť súčasťou budúceho rozpočtu EÚ. Určitý pokrok sa dosiahol smerom k posilneniu medzinárodnej úlohy eura, ale spoločným úsilím členských štátov a európskych inštitúcií sa dá dosiahnuť oveľa viac. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Štrukturálna politika a reformy

| 2.4.1. | V tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny je zjavná snaha presadzovať tzv. účinný trojuholník, ktorý zahŕňa podporu investícií, uskutočňovanie štrukturálnych reforiem a zabezpečovanie zodpovedných fiškálnych politík, ktoré by sa mali podľa možnosti zameriavať na osobitné potreby jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Otázka riešenia štrukturálnych nedostatkov a problémov ekonomík EÚ, zvýšenie ich odolnosti a napĺňanie ich dlhodobého rastového potenciálu v kontexte zvyšujúcich sa globálnych hospodárskych rizík vedie k potrebe formulovať prioritné reformy (na úrovni členských štátov a celej EÚ) a urýchliť a zintenzívniť ich realizáciu. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Predmetom záujmu je aj dosiahnuť symetrickejšie obnovenie rovnováhy v EÚ a eurozóne. Potreba nápravy makroekonomických nerovnováh je veľmi rôznorodá. Niektoré krajiny vykazujú okrem problémov so svojím vonkajším saldom, najmä bežnými účtami, aj ďalšie prejavy makroekonomických nerovnováh, ktoré sa týkajú napríklad vysokého zadlženia verejného a súkromného sektora, dynamického rastu cien nehnuteľností, zvyšovania jednotkových nákladov práce alebo rôznych druhov vonkajších nerovnováh. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Štrukturálne reformy sa týkajú aj posilňovania prostredia a kvality jednotného vnútorného trhu a zlepšovania komplementárnosti politiky v oblasti jednotného vnútorného trhu s národnými štrukturálnymi reformami, v rámci čoho by sa mala dosiahnuť maximálna možná úroveň súladu. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Správa eurozóny

| 2.5.1. | Súčasťou odporúčaní pre jednotlivé krajiny sú aj pokyny a usmernenia, ako posilniť výkonnosť a správu HMÚ, a v súlade s odporúčaním o hospodárskej politike eurozóny na rok 2019 aj odolnosť ekonomík eurozóny, a ako pokročiť v sociálnom zbližovaní v súlade s európskym pilierom sociálnych práv. V každom prípade sa zdá, že EÚ opäť vstupuje do fázy, keď sú opatrenia hospodárskej politiky úzko spojené s prostredím eurozóny a zotrvávanie mimo nej sa môže spájať so zvýšeným rizikom marginalizácie príslušného členského štátu, najmä v situácii, keď sa zdá byť čoraz zjavnejšie presadzovanie silnejšej línie eurozóny v budúcom viacročnom finančnom rámci EÚ. EHSV kladie dôraz na vyváženosť všetkých pilierov HMÚ, o ktorých sa bližšie hovorí v stanovisku na tému Nová vízia na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (10). |
| --- | --- |

2.5.1.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že v čase prebiehajúcich zmien na kľúčových pozíciách v inštitúciách EÚ je stav európskeho hospodárstva v lepšom stave ako pri poslednej porovnateľnej zmene obsadenia dôležitých postov EÚ v roku 2014. EHSV si zároveň veľmi dobre uvedomuje riziká (pozri body 2.1.1 až 2.1.3), ktoré môžu tento vývoj zvrátiť, a všíma si strategické výzvy, ktoré treba vzhľadom na budúci hospodársky vývoj riešiť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Avšak súčasné spomalenie rastu (ktoré aktuálne potvrdili napríklad nízke septembrové hodnoty indexu dôvery v ekonomiku), ktorý navyše nikdy nebol v eurozóne mimoriadne silný, a zvýšenie rizikových krízových faktorov by mali v súčasnosti viesť európske inštitúcie a členské štáty k tomu, aby prijali kroky, ktoré napĺňajú hlavný ekonomický cieľ európskej hospodárskej politiky, t. j. vypracovanie účinných preventívnych opatrení na zabránenie návratu do všeobecnej recesie a preorientovanie hospodárstva eurozóny a EÚ na cestu udržateľného rastu. Preto je zásadne dôležité zosúladiť fiškálnu a menovú politiku. Ako sa domnieva ECB, akomodačná menová politika sa nemôže v ďalšom období sprísniť, pretože by to malo negatívny dosah na hospodársky rast. Avšak priestor pre fiškálnu politiku priaznivú pre rast je vytvorený. Členské štáty s veľkým prebytkom bežného účtu by mali vyvinúť takéto fiškálne úsilie vo väčšom rozsahu, čo môže mať v prípade realizácie udržateľných investícií dodatočný prínos pre ich hospodárstvo a spoločnosť. Menová a fiškálna politika, ktorá podporuje rast a najmä investície, a štrukturálne reformy posilňujúce hospodársku odolnosť by mali podľa EHSV predstavovať tri osi hospodárskej politiky reagujúcej na aktuálnu situáciu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV preto podporuje posilnenie odolnosti hospodárstva EÚ a eurozóny voči celosvetovo negatívnym faktorom, ktoré ohrozujú bezproblémové obchodné a investičné podmienky na svete, zvyšujú neistotu a sprísňujú podmienky na medzinárodných finančných trhoch. EHSV odporúča, aby sa priority európskeho hospodárstva v strednodobom horizonte vo väčšej miere zamerali na uspokojovanie domáceho dopytu. Zároveň by veľmi priaznivé vonkajšie saldo obchodu s tovarom a so službami malo byť rovnomernejšie rozložené medzi viacero členských štátov. Mnohé z nich budú musieť uskutočniť veľké štrukturálne reformy, pretože ich súčasná výkonnosť v mnohých ukazovateľoch konkurencieschopnosti je z tohto pohľadu riziková. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV je presvedčený, že potreba zvyšovať odolnosť európskeho hospodárstva a potenciálu jeho budúceho rastu sa ukazuje ako naliehavá a časovo relevantná. Nižší hospodársky výkon v blízkej budúcnosti môže prehĺbiť pretrvávajúce štrukturálne problémy a nedostatky vrátane nadväzujúcich sociálnych dôsledkov. Z hľadiska fiškálnej zodpovednosti je zásadné nájsť veľmi krehkú a tenkú rovnováhu medzi úsilím vysoko zadlžených krajín znížiť svoju mieru zadlženia a vytvoriť si fiškálnu rezervu na jednej strane a schopnosťou využívať fiškálny priestor na investície, najmä verejnej povahy, v prípade krajín s prebytkom alebo fiškálne neutrálnych krajín na druhej strane. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta návrh rozpočtového nástroja BICC. Požaduje však jeho skoré konkrétne vymedzenie a nájdenie funkčnej väzby medzi ním a novo navrhnutým nástrojom programu na podporu reforiem. Kľúčové je predovšetkým to, aby sa z programu na podporu reforiem mohla zabezpečiť výrazná podpora reforiem a investícií v krajinách mimo eurozóny bez toho, aby sa ohrozili osobitné, na eurozónu zamerané ciele BICC. EHSV takisto vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala transparentné ukazovatele, ktoré by sa využívali v rámci nástroja BICC a ktorými by sa hodnotila jeho výkonnosť a výsledky. V tejto súvislosti EHSV požaduje väčšie zapojenie Európskeho parlamentu, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti v duchu záverov stanoviska na tému Nová vízia na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje za veľmi pozitívnu skutočnosť, že nástroj BICC má byť tiež integrálnou súčasťou procesu európskeho semestra, keďže predmetom podpory sa majú stáť primárne odporúčania obsiahnuté v európskom semestri. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV súhlasí s hlavným cieľom BICC, ktorým je dosiahnuť vyšší stupeň konvergencie a zlepšiť konkurencieschopnosť vďaka posilnenej koordinácii reforiem a investičných plánov v eurozóne. V záujme dosiahnutia tohto cieľa EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala koncepciu prideľovania finančných prostriedkov jednotlivým krajinám na základe transparentnej metodiky. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta skutočnosť, že odporúčania pre jednotlivé krajiny z tohto roka sú veľmi výrazne prispôsobené potrebám cielených investičných stratégií. Odporúčania pre jednotlivé krajiny a európsky semester vo všeobecnosti by navyše mali od budúceho roka zohrávať úlohu strategického hospodárskeho usmernenia EÚ, pretože platnosť stratégie Európa 2020 sa skončí a na obzore ešte nie je žiadny nový nástupca. Európsky semester by mal v tejto súvislosti rešpektovať aj ciele Európskeho piliera sociálnych práv a stratégiu udržateľného rozvoja do roku 2030. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV berie na vedomie a rešpektuje závery hodnotiaceho samitu Euroskupiny z 21. júna (12), na ktorom sa nielen objektívne vymedzilo, kam sa eurozóna od listu piatich predsedov z roku 2015 posunula, ale kde sa predovšetkým stanovili nové ciele týkajúce sa najmä významného zvýšenia významu eurozóny v budúcom novom viacročnom finančnom rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV je presvedčený, že eurozóna z jesene roku 2019 je niečo úplne iné, než bola eurozóna presne pred 10 rokmi, keď nepripravená čelila bezprecedentne tvrdej kríze, ktorú s vtedajším konštrukčným vybavením ani nemohla úspešne zvládnuť. Ale aj za uplynulých štyri až päť rokov eurozóna preukázala, že je silnejšia. Z krízy sa poučila a v tomto smere plánuje ambiciózne pokračovať. To by malo zahŕňať nielen schopnosť plánovať v horizonte niekoľkých nasledujúcich rokov, ale aj realisticky vyčleniť nevyhnutné prostriedky na to, aby sa zvýšila odolnosť európskeho hospodárstva (čo sa vždy nedeje). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV zastáva názor, že týmto obdobím sa na jednej strane končí éra zavádzania konštrukčných súčiastok súkolesia eurozóny, ktoré citeľne a fatálne chýbali v čase krízy, ale že EÚ zároveň ambiciózne kráča vpred v snahe výrazne posilniť fiškálnu pozíciu eurozóny (t. j. to, čo stúpenci aj odporcovia menovej integrácie v Európe takmer zhodne považujú za dosiaľ veľmi nedostatočné). Navrhovaný program na podporu reforiem by sa spolu s Európskym nástrojom stabilizácie investícií mohli stať pilotným projektom, na základe ktorého sa eurozóna významne a prelomovým spôsobom podpíše do podoby budúceho európskeho rozpočtu. Ak sa to v praxi uskutoční, jeho určité (hoci zatiaľ výrazne minoritné) kapitoly by už mali byť dostupné len pre členov eurozóny. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV sa domnieva, že v rámci bežných účtov platobných bilancií je situácia medzi členskými štátmi EÚ veľmi odlišná, pričom výklad v súvislosti s nástrojmi a cieľmi hospodárskej politiky je nekonsenzuálny. Faktom je, že viaceré krajiny, ktoré v minulosti mávali chronicky deficit bežného účtu, svoj deficit výrazne znížili. Faktom však je aj to, že v prípade niekoľkých členských štátov pretrvávajú veľké prebytky bežného účtu. Je dôležité obidve skupiny krajín zblížiť, inak hrozí vysoké riziko duality európskeho hospodárstva, ktoré môže trvať veľmi dlho. Cesty k zbližovaniu by mali spočívať v tom, že štáty s deficitom by mali vo väčšej miere prijímať opatrenia na podporu svojej konkurencieschopnosti a produktivity (podľa ukazovateľov, ktoré sa využívajú v rámci európskeho semestra) a krajiny s prebytkom by sa mali viac zamerať na faktory zvyšujúce agregátny dopyt, napríklad rozsiahlejšími investíciami s pozitívnym vplyvom na tvorbu kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV súhlasí so všeobecným cieľom odporúčaní pre jednotlivé krajiny na roky 2019 – 2020 podnietiť členské štáty, aby modernizovali svoje hospodárstvo, a tým zvyšovali svoj rastový potenciál a posilňovali svoju odolnosť. Nemalo by sa zabúdať na mnohokrát značné vnútroštátne sociálno-hospodárske rozdiely, ktoré existujú v niektorých krajinách. Ich hospodársky rozvoj je veľmi nerovnomerný, čo je hlavnou prekážkou ich budúceho hospodárskeho rastu. Rozhodujúca je aj aktivácia nástrojov zameraných na zníženie sociálnej nerovnosti a posilnenie sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV zastáva názor, že investície a reformy musia ísť ruka v ruke, čo je obzvlášť dôležité v čase, keď sa definitívne schvaľuje viacročný finančný rámec EÚ na roky 2021 – 2027. Členské štáty by mali v plnej miere rešpektovať aj zásady zodpovednosti a subsidiarity. Hoci rozpočet EÚ nie je všeliekom, ktorý má vyriešiť všetky zistené investičné potreby, vhodné zameranie jeho zdrojov môže významne prispieť k riešeniu konkrétnych zistených prípadov nedostatku investícií, ktorým sa v tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny venovala detailná pozornosť. Aj tu sa ponúka možnosť oveľa užšej väzby medzi budúcim rozpočtom EÚ a európskym semestrom, aby sa mohli lepšie prepojiť obmedzené finančné prostriedky so skutočnými potrebami, pričom by sa zároveň dodržiavali kritéria výkonnosti a kvantifikovaných výsledkov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vzhľadom na obmedzený objem verejných prostriedkov EHSV zdôrazňuje zásadný význam investícií v súkromnom sektore, ktorých dlhodobý rast je priamo úmerný dôveryhodnej hospodárskej politike a zníženiu fiškálnych nerovnováh. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Vzhľadom na globálnu hospodársku, obchodnú a investičnú neistotu sa zvyšuje potreba spoliehať sa sám sa seba, a to posilňovaním fungovania jednotného vnútorného trhu. EHSV je presvedčený, že aj funkčnosť a homogénnosť jednotného vnútorného trhu môžu prispieť k odstráneniu niektorých zistených nerovnováh. Na trhoch so službami je stupeň integrácie relatívne nižší; pri technologicky nových činnostiach hrozí, že bez vhodných právnych predpisov sa tieto činnosti rozšíria len v niektorých krajinách, resp. že riešenia prijímané len v niektorých krajinách budú v rámci EÚ vzájomne nekompatibilné. Takisto voľný pohyb kapitálu by mal byť vďaka bankovej únii a únii kapitálových trhov efektívnejší a flexibilnejší. EHSV zároveň vyjadruje určité znepokojenie nad oneskorením pri zavádzaní zostávajúcich prvkov bankovej únie a únie kapitálových trhov. Plánovaná finančná únia predstavuje dôležitú platformu na presadenie alternatívnych foriem a možností financovania. Najväčší priestor, pokiaľ ide o potrebu integrovať jednotný vnútorný trh, zostáva na trhu práce a v oblasti daní a daňových pravidiel (doterajšia výlučná národná autonómia v prípade priamych daní). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV konštatuje, že európsky semester kladie v tomto roku veľký dôraz na investičnú činnosť, čo pomohlo členským štátom lepšie si vymedziť svoje investičné priority v oblastiach s najvyššou mierou makroekonomickej návratnosti. Zároveň boli zistené regulačné a štrukturálne prekážky na úrovni členských štátov a celej EÚ, ktoré predstavujú kľúčový faktor v súvislosti s nenapĺňaním dlhodobého rastového potenciálu európskeho hospodárstva. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pre zdravú a racionálne založenú investičnú stratégiu má podľa EHSV zásadný význam atmosféra podnikateľskej dôvery, predvídateľnosti a právnej istoty, pričom sa musia dodržiavať zásady právneho štátu a sociálnej spravodlivosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV stále považuje za obrovskú prekážku zbytočnú administratívnu záťaž. Riešenie môže spočívať v zavedení systémov digitalizácie verejných služieb; digitalizácia sa náležite považuje za kľúčový faktor produktivity, konkurencieschopnosti a rastu. Pri jej zavádzaní sa musí rešpektovať spoločenský konsenzus a výsledky sociálneho dialógu na túto tému. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV považuje nedostatok kvalifikovaných pracovníkov a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami pracovníkov za momentálnu prekážku zvýšenia objemu investovaných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby bola investičná činnosť čoraz prepojenejšia s intenzívnou výskumnou a inovačnou činnosťou; nejde len o objem investovaných prostriedkov, ale aj o podstatné zlepšenie kvalitatívnych parametrov uskutočnených investícií. Pritom aj objem kapitálových investičných potrieb sa v jednotlivých územných celkoch EÚ líši; značné investície sú potrebné nielen v zaostávajúcich regiónoch, ale aj v tých, ktoré prechádzajú veľkými technologickými zmenami, ako aj v tých, ktoré sú v príslušných odvetviach svetovými lídrami a snažia sa si túto pozíciu udržať. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24), a stanovisko na tému Hospodárska politika v eurozóne (2019) (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

Ročný prieskum rastu na rok 2019

Hospodárska politika v eurozóne (2019)

(2)  Hospodárska prognóza Európskej komisie – jar 2019.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49.

3

(4)  Zdroj: Eurostat.

4

(5)  Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness (Hlavné prvky rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť), Euroskupina, 14. 6. 2019.

5

(6)  Relevantné závery k efektívnosti využívania rozpočtových zdrojov sú uvedené v stanovisku EHSV na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).

6

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(7)  COM(2019) 354 final.

7

(8)  COM(2019) 279 final.

8

(9)  Pozri stanovisko EHSV na tému Smerom k silnejšej medzinárodnej úlohe eura (Ú. v. EÚ C 282, 20.8.2019, s. 27).

9

Smerom k silnejšej medzinárodnej úlohe eura

(10)  Ú. v. EÚ C 353, 18. 10. 2019, s. 32.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 353, 18. 10. 2019, s. 32..

11

(12)  COM(2019) 279 final.

12

---

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/113

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ročný prieskum rastu na rok 2019

(doplňujúce stanovisko)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Spravodajkyňa: Anne DEMELENNE

| Rozhodnutie predsedníctva EHSV | 14.5.2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku
  doplňujúce stanovisko |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 17.10.2019 |
| Prijaté v pléne | 30.10.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 547 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 140/3/6 |

Rozhodnutie predsedníctva EHSV

14.5.2019

Právny základ

článok 32 ods. 1 rokovacieho poriadku a článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku

doplňujúce stanovisko

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

17.10.2019

Prijaté v pléne

30.10.2019

Plenárne zasadnutie č.

547

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

140/3/6

Preambula

Toto stanovisko je súčasťou dvoch nadväzujúcich stanovísk týkajúcich sa ročného prieskumu rastu [COM(2018) 770 final]) a odporúčania Rady o hospodárskej politike v eurozóne [COM(2018) 759 final]. Zámerom je aktualizovať a rozpracovať predchádzajúce návrhy EHSV (1) s prihliadnutím na nedávny vývoj a hospodárske prognózy pre EÚ a eurozónu, ako aj na rôzne správy a odporúčania uverejnené v rámci prebiehajúceho európskeho semestra. Tento súbor stanovísk predstavuje celkový príspevok občianskej spoločnosti EÚ k hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politike v ďalšom cykle európskeho semestra, ktorý sa začne v novembri 2019. EHSV vyzýva Európsku komisiu a Radu, aby tento príspevok zohľadnili v rámci nadchádzajúceho jesenného balíka opatrení týkajúceho sa európskeho semestra a následného medziinštitucionálneho rozhodovacieho procesu.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Toto stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) je doplňujúcim stanoviskom k jeho stanovisku o ročnom prieskume rastu na rok 2019. Zohľadňujú sa v ňom odporúčania pre jednotlivé krajiny (2), oznámenie Európskej komisie týkajúce sa európskeho semestra a príslušné odporúčania Rady. Dôkladnejšie sa v ňom diskutujú vybrané hospodárske a sociálne otázky týkajúce sa európskeho semestra v roku 2019. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V Európskej únii stále pretrváva nedostatok investícii. Verejné a súkromné investície a výdavky na odbornú prípravu a vzdelávanie (už od vzdelávania v ranom detstve) sú stále potrebné na zlepšenie konkurencieschopnosti európskych podnikov. Tento rok sa odporúčania pre jednotlivé krajiny zameriavajú na investície. Osobitná pozornosť by sa mala venovať produktívnym investíciám a investíciám do sociálnej infraštruktúry, aby sa priorizoval udržateľný rast, ako aj opatrenia na vykonávanie piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Členské štáty musia zintenzívniť svoje úsilie o štrukturálne reformy. V záujme hospodárskej a politickej stability v Európskej únii a eurozóne je potrebné riešiť slabé dodržiavanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe zo strany členských štátov, a to najmä v prípade krajín s prebytkom bežného účtu. EHSV mrzí nerovnováha medzi hlavnými všeobecnými odporúčaniami v dôležitých oblastiach, ako sú investície, sociálna oblasť a zmena klímy, a konkrétnymi kvantifikovanými politickými cieľmi vyplývajúcimi z fiškálnych pravidiel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vzhľadom na súčasnú konjunktúru vyznačujúcu sa veľmi nízkymi úrokovými mierami bolo možné uvoľniť vo vnútroštátnych rozpočtoch finančné prostriedky z dôvodu nižších úrokových výdavkov na vládne dlhopisy. Členské štáty by mali využiť tieto finančné prostriedky na zvýšenie svojich fyzických, digitálnych a environmentálnych investícií, ako aj na zvýšenie výdavkov na odbornú prípravu, rozvoj zručností a kvalifikácií, ktoré by sa mali považovať za investície do ľudských zdrojov a nie za náklady. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokiaľ ide o odporúčania pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti, výbor pozitívne hodnotí väčšiu úlohu Európskeho piliera sociálnych práv a sociálneho prehľadu. Výbor nabáda Komisiu, aby v nadchádzajúcom cykle európskeho semestra pokračovala v tomto prístupe a rozvíjala ho. V prípade hospodárskeho poklesu v nadchádzajúcich rokoch je dôležité, aby pozitívne ciele sociálnej politiky zohrávali v európskom semestri ústrednú úlohu a aby boli postavené na rovnakú úroveň ako makroekonomické a rozpočtové ciele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zmena klímy sa v priebehu minulého roka stala zásadnou otázkou a v rámci európskeho semestra by sa mohla viac zohľadniť. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na budúci cyklus by mali obsahovať viac odporúčaní (aspoň jedno odporúčanie pre každý členský štát) týkajúcich sa boja s existenčnou hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Daňový systém musí podporovať produktívne investície a výdavky v reálnej ekonomike. Daňové príjmy by sa mali zameriavať na iné zdroje, ako sú tie, ktoré sa týkajú práce a udržateľnej spotreby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Financializácia určitých sfér európskeho hospodárstva priniesla nadmernú záťaž pre podniky – a ich zamestnancov – ktoré vytvárajú pracovné miesta, produkujú pridanú hodnotu a zvyšujú zásoby reálneho kapitálu. EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využiť európsky semester tak, aby sa propagovala skôr celková hodnota zainteresovaných strán než len hodnota akcionárov. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | V súvislosti s tohtoročnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny boli viacerým členským štátom adresované odporúčania týkajúce sa posilnenia sociálneho dialógu. S cieľom podporiť účasť sociálnych partnerov by sa mali zaviesť minimálne štandardy konzultácií národných vlád s vnútroštátnymi sociálnymi partnermi v rôznych fázach procesu európskeho semestra. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Politika Komisie v oblasti verejných statkov by sa mala riadiť zásadou, že pri privatizácii verejných statkov by sa mali vylúčiť statky strategického významu, ktoré sú lepšie spravované verejným sektorom, a štátu by pri nej nemala vznikať čistá strata tým, že by sa predaj uskutočňoval v zlých hospodárskych časoch. |
| --- | --- |

1.7.3.

2.   Súvislosti: priority Európskej komisie v rámci európskeho semestra v roku 2019 a odporúčaní pre jednotlivé krajiny

| 2.1. | Podľa Európskej komisie dosiahli členské štáty aspoň určitý pokrok v prípade 40 % odporúčaní, ktoré im boli adresované. Z pohľadu viacročnej perspektívy sa pri vykonávaní dvoch tretín odporúčaní pre jednotlivé krajiny dosiahol „určitý pokrok“ (3). Výrazný pokrok sa dosiahol pri vykonávaní odporúčaní týkajúcich sa finančných služieb a pokrok bol pozorovaný aj v súvislosti s podporovaním vytvárania pracovných miest so zmluvami na neurčitý čas a s riešením segmentácie pracovného trhu. V kľúčových oblastiach nevyhnutných pre nápravu makroekonomickej nerovnováhy je však vykonávanie aj naďalej obmedzené a príliš pomalé (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 vychádzajú zo zistení správ o krajine na rok 2019 a kladú väčší dôraz na investície vrátane najmenej jedného odporúčania týkajúceho sa investícií pre každý členský štát. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Neistota však pretrváva pri makroekonomickom výhľade. Očakávané vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie a „obchodné vojny“ vyvolané Spojenými štátmi na celosvetovej úrovni sa viac ako kedykoľvek predtým považujú za riziká, ktoré môžu v blízkej budúcnosti viesť k zhoršeniu hospodárskeho rastu a zamestnanosti. Napriek nízkej celkovej miere nezamestnanosti za posledné dve desaťročia sa viacero krajín ešte nevrátilo na úroveň predkrízovej zamestnanosti. Očakáva sa, že v tomto roku sa rast HDP v Európskej únii zvýši iba o 1,4 % v celej EÚ a v eurozóne o 1,2 % (5). Ako konštatovala Rada guvernérov Európskej centrálnej banky (ECB) (6), inflácia v eurozóne je v porovnaní so stanoveným cieľom naďalej nedostatočná (t. j. pod úrovňou 2 %, ale v strednodobom horizonte blízko k 2 %) a na udržiavanie rastu v eurozóne a Európskej únii bude preto potrebná fiškálna politika. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky k odporúčaniam Európskej komisie

3.1.   Investície

EHSV víta a dôrazne podporuje skutočnosť, že Európska komisia sa vo svojich tohtoročných správach o krajinách a odporúčaniach pre jednotlivé krajiny zamerala na zvýšenie investícií. Výbor v minulosti opakovane vyzýval členské štáty a Európsku komisiu, aby kládli väčší dôraz na zvýšenie verejných a súkromných investícií, a teší ho, že sa jedno z jeho odporúčaní uvádza do praxe. V súlade s tým musia byť investície produktívne a udržateľné a malo by sa predchádzať špekulatívnym finančným investíciám a investíciám do nehnuteľností.

| 3.1.1. | V súlade s praxou Komisie, ktorá spočíva v stanovovaní všeobecných zámerov, nie sú ani investičné ciele v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny veľmi konkrétne. Tým sa však stále udržiava nerovnováha, pretože fiškálne ciele sú na základe ustanovení zmluvy veľmi konkrétne. Zostáva nejasné, ako možno realizovať investičné ciele v krajinách, ktoré sú striktne viazané požiadavkami Paktu stability a rastu. EHSV podobne ako v predchádzajúcich stanoviskách odporúča, aby investície zohrávali významnejšiu úlohu, a to tak, že do európskeho fiškálneho rámca sa zavedie pravidlo vyrovnaného rozpočtu (7). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Európsky semester musí klásť väčší dôraz na udržateľný rast, ktorý sa riadi cieľmi udržateľného rozvoja OSN do roku 2030, čo sa odráža v požiadavke EHSV na ročný prieskum udržateľného rastu (8). Investície do infraštruktúry musia byť ekologické a sociálne, pričom dôraz sa musí klásť na energiu z obnoviteľných zdrojov, ako to napokon zamýšľa aj nová Komisia. V rámci európskeho semestra by sa táto nevyhnutnosť mala ešte viac zohľadniť. EHSV víta dôraz, ktorý sa kladie na investície v tohtoročných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, a preto navrhuje, aby Európska komisia a Rada posúdili, či by odporúčania pre jednotlivé krajiny nemali obsahovať aspoň jeden konkrétny ambiciózny cieľ pre každý členský štát s cieľom podstatne znížiť emisie skleníkových plynov, pokiaľ sa nevyrieši potenciálne katastrofická klimatická výzva. V tejto súvislosti víta skutočnosť, že ECB v rámci svojich programov nákupu aktív (asset purchase programme – APP) súkromného sektora investovala do zelených dlhopisov, a domnieva sa, že by v tomto záväzku mala pokračovať a mala by ho posilniť, keď sa vráti k čistým nákupom a počas reinvestičnej fázy tohto programu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pokiaľ ide o skutočné investičné potreby, EHSV žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby predložili konkrétny plán na zvýšenie verejných a súkromných investícií v snahe riešiť nedostatky zistené v dôležitých oblastiach, aby sa zabezpečila hospodárska a sociálna budúcnosť Európy a zachovala sa jej konkurencieschopnosť vo vzťahu k Číne a Spojeným štátom. Išlo by napríklad o investície do informačných technológií a umelej inteligencie (výskum, vývoj, IT infraštruktúra). Do týchto investícií je okrem toho potrebné zahrnúť výdavky potrebné v oblastiach vzdelávania, odbornej prípravy, zlepšovania zručností a mobility, ako aj podporovania energetickej účinnosti v priemysle a doprave napríklad prostredníctvom rozvoja a využívania železničnej siete. Týmto výdavkom by sa mala poskytovať väčšia podpora prostredníctvom využívania štrukturálnych fondov. To by pomohlo zvýšiť konkurencieschopnosť a vyriešiť problém nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily, ktorý sa v celej EÚ považuje za jednu z prekážok brániacich investovaniu (9). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Výbor je presvedčený, že pri realizácii všeobecných zámerov Európskej rady existuje priestor pre konkrétnejšie ciele a strategické priority. Kým ukazovatele EÚ na rok 2020 boli príliš stručné, hlavné priority schválené Radou musia byť konkrétnejšie a musia sa rozšíriť na ďalšie oblasti politiky. EHSV preto vyzýva Radu a Komisiu, aby vypracovali dlhodobú stratégiu na rok 2030, na ktorú by sa malo prihliadať v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 (10). Táto dlhodobá stratégia by mala zahŕňať víziu hospodárstva zameraného na dobré životné podmienky v Európskej únii, ktorá si vyžaduje väčšie investície do výrobných činností, lepšieho vzdelávania, kvalifikácií, zručností a odbornej prípravy, sociálnej ochrany, zdravia a úspor energie, do dostupného bývania a podpory rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Nerovnováhy bežného účtu

| 3.2.1. | Výbor víta, že Európska komisia sa zameriava na krajiny, ktoré vykazujú prebytok bežného účtu, ktorý je hlavným makroekonomickým problémom eurozóny a Európskej únie. Kým krajiny s deficitom bežného účtu odstránili svoje deficity, krajiny s prebytkom bežného účtu nie sú ani naďalej ochotné v rámci svojich politík prijať výrazné opatrenia na zvýšenie domáceho dopytu, napríklad prostredníctvom zvýšenia verejných investícií, vyšších platov, vyšších vládnych výdavkov alebo nižších daní, čím by znížili svoje prebytky. Najlepším spôsobom, ako uplatňovať nižšie dane, je presunúť zdaňovanie práce a DPH na iné zdroje daňových príjmov. Žiadne potenciálne zníženia daňového zaťaženia práce by sa však nemali týkať odvodov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú dôležitým finančným príspevkom do systémov zdravotnej starostlivosti, dôchodkov, úrazového poistenia, nezamestnanosti a ďalších foriem sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vzhľadom na pretrvávajúcu neochotu krajín s prebytkom bežného účtu primerane zvyšovať svoj vlastný domáci dopyt, trpia krajiny s deficitom bežného účtu nedostatočným dopytom. V rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN) možno na tento problém poukázať, avšak chýbajú nástroje na jeho presadzovanie. Vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny je preto obzvlášť slabé v prípade odporúčaní, ktoré sa týkajú PMN (11). EHSV vyzýva Európsku radu, aby koordinovala makroekonomickú stratégiu s cieľom dosiahnuť zvýšenie domáceho dopytu v krajinách s prebytkom bežného účtu, čím by sa znížil národný prebytok bežného účtu, ktorý vytvára prebytok bežného účtu eurozóny. V rámci tejto stratégie sa musia krajiny s prebytkom bežného účtu dôveryhodne zaviazať, že svoje prebytky znížia trvalým a udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Keď sa v rámci nedávnych rokovaní rozpočtový nástroj eurozóny konkretizoval, ukázalo sa, že Európskej rade sa nepodarilo dohodnúť na zmysluplnom rozpočte eurozóny so stabilizačnou funkciou. EHSV sa obáva, že makroekonomický rámec je na európskej úrovni neprimeraný a nedokáže riešiť budúcu krízu v prípade, že sa naplní riziko poklesu hospodárskeho rastu. EHSV vyzýva Európsku radu, aby pripravila účinnú fiškálnu politickú odpoveď zo strany členských štátov na potenciálnu recesiu spolu s odpoveďou menovej politiky zo strany Európskej centrálnej banky. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Fiškálna politika, verejný dlh a dane

| 3.3.1. | Opätovné hodnotenie rizika vládnych dlhopisov počas krízy eurozóny prinieslo dodatočný faktor odchýlky. Vlády s nižšími mierami rastu a vyšším počiatočným dlhom musia platiť vyššie úrokové miery za svoj verejný dlh na základe vtedajších nie príliš správnych odhadov ich rozpočtovej pozície finančnými trhmi. Snahy o predčasné obnovenie fiškálnych rezerv, alebo menej metaforicky povedané, o zníženie výdavkov a zvýšenie daní, ako to Komisia navrhuje členským štátom s vyšším dlhom, môže potlačiť pozitívnu dynamiku súkromného sektora a stále slabý rast v niektorých členských štátoch. Stanovenie povinných postupov fiškálnych úprav pre krajiny s menším fiškálnym priestorom, ale len vydávanie odporúčaní pre krajiny s väčším rozpočtovým priestorom, nesie so sebou riziko, že zámery fiškálnej politiky eurozóny nebudú dosť expanzívne na to, aby udržali pod kontrolou veľký prebytok bežného účtu eurozóny. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Vzhľadom na opätovné prehodnocovanie úlohy verejného dlhu v časoch nízkych úrokových mier (12) vedúcimi odborníkmi v tejto oblasti EHSV nabáda Európsku radu, aby zvážila, či súčasný fiškálny rámec brzdil potrebné verejné investície, ako aj vládne výdavky určené na zvýšenie produktivity, najmä v oblasti vzdelávania, zlepšovania zručností, celoživotného vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany (13). ECB bude v blízkej budúcnosti udržiavať veľmi nízke úrokové miery tak, ako to avizovala vo svojom septembrovom balíku opatrení. Táto politika už v posledných rokoch viedla k zníženiu úrokových výdavkov vlád. EHSV vyzýva členské štáty, aby využili takto uvoľnené finančné prostriedky na zvýšenie investícií. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Odborníci čoraz častejšie zastávajú názor, že merania Európskej komisie týkajúce sa produkčnej medzery, ktoré sa používajú na určenie primeraných zámerov fiškálnej politiky, sú príliš procyklické (14). Namiesto nezávislého merania maximálnej potenciálnej produkcie hospodárstva prostredníctvom počtu nezamestnaných a nedostatočného kapitálu sa Európska komisia pri svojich meraniach príliš opiera o výkon z predchádzajúcich rokov (15). Pre krajiny, ktoré dodržiavajú pravidlá Paktu stability a rastu, je preto nemožné v dobrých a zlých ekonomických časoch uplatňovať anticyklickú fiškálnu politiku. EHSV odporúča, aby Európska komisia spolu s členskými štátmi na základe týchto zistení vyhodnotila postup výpočtu produkčných medzier. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | V krajinách, ktoré v posledných rokoch neboli schopné profitovať z hospodárskeho rastu tak, ako sa očakávalo, nedostatočný globálny dopyt spolu s nepriaznivým vývojom výrobnej štruktúry ekonomiky, pokiaľ ide o vývoz, prispel k slabému rastu. EHSV nabáda Európsku komisiu a Európsku radu, aby v rámci budúceho cyklu európskeho semestra zohľadnili úvahy v oblasti priemyselnej stratégie a priemyselnej politiky v Európskej únii. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Ako bolo zdôraznené v predchádzajúcich stanoviskách EHSV, členské štáty musia predchádzať agresívnemu daňovému plánovaniu a daňovým podvodom so zameraním na daňovú spravodlivosť a financovanie vládnych výdavkov. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Financializácia hospodárstva umožnila niektorým vybraným finančným aktérom vykonávať neprimeraný vplyv na veľké korporácie a verejný sektor tým, že sa uprednostňovali krátkodobé zisky a bonusy pred dlhodobými potrebami niektorých podnikov, ich zamestnancov a regiónov, v ktorých pôsobia (16). EHSV vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť využiť európsky semester tak, aby sa propagovala skôr hodnota zainteresovaných strán ako hodnota akcionárov. V prípade potreby by sa mal daňový systém v členských štátoch preorientovať na podporu skutočných fyzických, digitálnych a udržateľných investícií, ako aj investícií do ľudských zdrojov, pričom by mal odrádzať od investícií na čisto finančné a špekulatívne účely. V rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny by sa malo predovšetkým poukázať na narušenia daňového systému, ktoré neprimerane podporujú a finančne odmeňujú myšlienku hodnoty akcionárov, a mala by sa odporučiť reforma. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Európsky pilier sociálnych práv

| 3.4.1. | EHSV víta a podporuje zmenu politických odporúčaní smerom k dôrazu na sociálny dialóg, vzdelávanie, zručnosti a školenie, zdravie a sociálnu ochranu. Výbor nabáda Komisiu, aby v priebehu ďalších cyklov európskeho semestra postupovala týmto smerom a aby tieto témy rozvinula a zamerala sa najmä na tému dostatočných minimálnych miezd vyjednaných sociálnymi partnermi zodpovedným spôsobom a zaručených vnútroštátnym zákonom alebo kolektívnymi zmluvami. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Výbor víta, že Európska komisia venovala osobitnú pozornosť spôsobu, akým členské štáty vykonávajú rôzne oblasti Európskeho piliera sociálnych práv. Výbor uznáva osobitnú pridanú hodnotu vytvorenú zavedením ukazovateľov sociálneho prehľadu, ktoré zvýrazňujú sociálny rozvoj a konvergenciu medzi členskými štátmi EÚ ako nevyhnutnú rovnováhu k tradičnému zameraniu na hospodárske a finančné otázky. EHSV nabáda Komisiu, aby v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny naďalej zohľadňovala význam tohto piliera a posilňovala ho a aby zvážila preskúmanie nových ukazovateľov sociálneho prehľadu, napríklad nových ukazovateľov, ktoré sa týkajú kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Skutočnosť, že konvergencia miezd medzi krajinami je oveľa pomalšia, ako očakávali vedúci predstavitelia EÚ a Komisie, viedla k zvýšeniu migračných tokov do krajín a regiónov s väčším počtom pracovných miest a vyššími mzdami. Tento tok pracovníkov do ekonomicky výkonnejších regiónov je v rámci európskej menovej únie kľúčovým mechanizmom úpravy. Z dôvodu pomalej konvergencie miezd a životných podmienok boli však migračné toky vyššie, než sa očakávalo. V niektorých prípadoch emigrovala značná časť obyvateľstva v produktívnom veku, čo môže byť pre príslušné krajiny v strednodobom horizonte problémom v prípade, že sa títo emigranti nevrátia. Preto je medzi krajinami EÚ a európskou menovou úniou potrebná rýchlejšia reálna konvergencia miezd a životných podmienok. EHSV žiada Komisiu, aby predložila podrobnú správu o reálnej konvergencii a prispôsobila svoje politické odporúčania členským štátom a EÚ ako celku s cieľom zabezpečiť skutočnú konvergenciu. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Európska komisia v úvode k ročnému prieskumu rastu na rok 2019 oceňuje, že vo všetkých členských štátoch došlo k obnoveniu rastu. Pozitívne miery rastu HDP sa však nemusia nevyhnutne premietnuť do vzostupnej sociálnej konvergencie. Jedným z nástrojov, ako to dosiahnuť, je kolektívne vyjednávanie. Výbor preto žiada Komisiu, aby rozšírila ukazovatele sociálneho prehľadu o opatrenia kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Vykonávanie odporúčaní vyplývajúcich z Európskeho piliera sociálnych práv si vyžaduje primerané financovanie. Malo by sa objasniť, ako možno realizovať ciele Európskeho piliera sociálnych práv, najmä v krajinách, ktoré sú striktne viazané požiadavkami Paktu stability a rastu. EHSV na základe návrhov, ktoré predložil v predchádzajúcom stanovisku (17), odporúča Európskej komisii a Rade, aby zabezpečili dostupnosť zdrojov, najmä v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov a iných fondov EÚ, s cieľom doplniť vnútroštátne verejné a súkromné finančné prostriedky. Objem verejných investícií v členských štátoch by sa mohol zvýšiť uplatňovaním pravidla vyrovnaného rozpočtu v oblasti verejných investícií na sociálne účely, čím by sa do fiškálnych pravidiel zaviedla väčšia flexibilita. Akékoľvek zníženie rozpočtu Únie by sa malo zamietnuť, pretože by to znamenalo zníženie zdrojov pridelených na realizáciu cieľov Európskeho piliera sociálnych práv. Investičný plán pre Európu, podporený Európskym fondom pre strategické investície (EFSI), by sa mal takisto zlepšiť, a to vzhľadom na kritické pripomienky Európskeho dvora audítorov z januára 2019, ktorý poukázal na precenenie jeho údajných účinkov na úrovne investícií (18). |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Pokiaľ ide o obsah odporúčaní pre jednotlivé krajiny v sociálnej oblasti a zo širšieho hľadiska od začiatku procesu európskeho semestra, členské štáty s nízkym rastom a vyšším verejným dlhom dostali odporúčania, ktoré podporujú sociálnu devalváciu (19). Vo všeobecnosti sa prioritou stali makroekonomické ciele (20). EHSV so zreteľom na neisté hospodárske vyhliadky naliehavo vyzýva Európsku radu, aby zabezpečila, že v nasledujúcich rokoch budú mať pozitívne ciele sociálnej politiky vyššiu, a teda rovnakú prioritu, a to aj v časoch hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Pretrvávajúcou výzvou je zabezpečiť dobrú kvalitu zamestnania. Podoby neštandardného zamestnania, ako sú dočasná práca, práca na skrátený úväzok, využívanie subdodávateľov alebo práca pre platformy, sa v niektorých členských štátoch v posledných desiatich rokoch rozšírili. Zatiaľ čo schopnosti pracovníkov a ich dosiahnuté vzdelanie sa zvýšili, kvalita ponúkaných pracovných miest v mnohých ohľadoch klesá. Jedným z príkladov je rastúci počet pracovníkov v niektorých krajinách, ktorí sú podľa údajov Eurostatu nútení akceptovať zmluvy na dobu určitú alebo na kratší pracovný čas z dôvodu nedostatku trvalých pracovných miest na plný úväzok (21). Niekedy môžu byť tieto formy zamestnania pre zamestnancov výhodné – čo však často neplatí – a nové formy zamestnania okrem toho vyvolávajú otázky súvisiace s celoživotným vzdelávaním v prípade dočasných a neistých pracovných miest. EHSV vyzýva členské štáty, aby v európskom rámci prijali včasné opatrenia na ochranu práce a sociálneho zabezpečenia s cieľom prispôsobiť sa novovznikajúcim formám zamestnania v čoraz neistejšom pracovnom svete. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Sociálne hospodárstvo zohráva v hospodárstve stále dôležitejšiu úlohu (22). Vzhľadom na svoju rozmanitosť (družstvá, vzájomné spoločnosti, združenia, nadácie, sociálne podniky) má veľký potenciál stimulovať rast hospodárstva a zamestnanosti v Európe a výrazne prispievať k sociálnej súdržnosti v Európskej únii. Únia žiaľ nevytvorila primeraný právny rámec na využitie tohto potenciálu v rámci vnútorného trhu. EHSV vyzýva Komisiu, aby túto tému zahrnula do svojho programu na nasledujúce funkčné obdobie. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Viac investícií vlády a podnikov do vzdelávania môže pomôcť predchádzať nezamestnanosti v súčasnej a budúcej digitálnej spoločnosti, v priemyselnej spoločnosti a v spoločnosti poskytujúcej služby, čo si vyžaduje vysoko kvalifikovaných pracovníkov. EHSV vyzýva členské štáty, aby na zabezpečenie rekvalifikácie svojej pracovnej sily v digitálnom veku využívali fondy EÚ. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Pokiaľ to vnútroštátny kontext odôvodňuje, užitočná môže byť kvalitatívna reorientácia na vysoko kvalitné odborné vzdelávanie namiesto terciárneho vzdelávania. Prílišné zameranie na získanie vysokoškolského diplomu, ako je to v prípade ukazovateľov sociálneho prehľadu, môže skresľovať celkový obraz. EHSV žiada Komisiu a členské štáty, aby zvážili, či vzhľadom na túto skutočnosť existujú lepšie spôsoby merania úspechu vo vzdelávaní v rámci sociálneho prehľadu. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Účasť sociálnych partnerov

| 3.6.1. | EHSV víta zámer Komisie prehĺbiť dialóg so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou vrátane inštitúcií solidarity, mimovládnych organizácií, univerzít a spotrebiteľských organizácií s cieľom ďalej podporovať vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a to aj prostredníctvom návštev v členských štátoch a prostredníctvom dvojstranných a mnohostranných diskusií. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | V tejto súvislosti je možné zlepšiť neformálnu výmenu a tok informácií. Sociálni partneri dostávajú pred hlavnými stretnutiami potrebné predbežné informácie o otázkach týkajúcich sa trhu práce a sociálneho začlenenia, aby sa počas týchto stretnutí zabezpečila produktívna diskusia, avšak neplatí to pre rozpočtové a fiškálne otázky. EHSV nabáda Komisiu, aby so sociálnymi partnermi nadviazala hlbší, včasnejší a zmysluplnejší dialóg mimo oficiálnych formálnych postupov. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Ako správne poznamenáva Európska komisia, je možné zlepšiť včasnú a zmysluplnú účasť sociálnych partnerov na európskom semestri (23). Hoci európsky semester funguje dobre na európskej úrovni a v niektorých členských štátoch, to isté sa nedá povedať o všetkých krajinách. EHSV víta odporúčania adresované jednotlivým členským štátom týkajúce sa posilnenia sociálneho dialógu v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny a nabáda členské štáty, aby ich vykonávali. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Včasný prístup k relevantným informáciám a včasné konzultácie, skutočné odhodlanie vlád a kapacita sociálnych partnerov sú aspekty, ktoré na národnej úrovni bránili konzultáciám so sociálnymi partnermi v rámci semestra. EHSV odporúča, aby národné vlády zaviedli minimálne štandardy konzultácií s národnými sociálnymi partnermi v rôznych fázach európskeho semestra. Vlády by mali napríklad uviesť, či sa odchýlili od návrhov sociálnych partnerov a vysvetliť, prečo tak urobili. Účasť sociálnych partnerov musí byť zabezpečená aj v každej následnej fáze, v rámci ktorej sa hodnotí vykonávanie návrhov. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   Konkrétne odporúčania

| 4.1. | Pokiaľ ide o diskusiu v Rade na tému vhodnosti rozšírenia rozsahu pôsobnosti európskeho semestra na otázky sociálnej a hospodárskej súdržnosti, EHSV dôrazne podporuje rozhodnutie zahrnúť do neho uvedené otázky (24). EHSV nabáda Európsku komisiu a členské štáty, aby v nasledujúcich rokoch pokračovali v tejto ceste a rozvíjali ju, čo by malo zahŕňať aj reakciu na výzvy spojené so zmenou klímy. EHSV takisto kladne hodnotí, že Európska rada vyzvala členské štáty, aby v rámci svojho úsilia o konvergenciu vychádzali zo sociálneho prehľadu, monitoru výsledkov v oblasti zamestnanosti a monitoru výsledkov v oblasti sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Bývanie

| 4.2.1. | V niektorých členských štátoch ceny bývania v minulých rokoch vzrástli. V niektorých veľkých a stredne veľkých mestách sa nájomné zvýšilo tak, že pohlcuje čoraz vyšší podiel z príjmu. Aj keď nejde o jediný faktor, tento vývoj sa spája s nízkymi úrokovými mierami, pretože monetárna politika má okamžitý vplyv na trh s bývaním. Kľúčové úrokové sadzby ECB zostanú na súčasnej (alebo nižšej) úrovni, až kým sa inflácia (v horizonte projekcií) nebude trvalejšie približovať k svojmu cieľu (k úrovni dostatočne blízkej, ale nižšej ako 2 %) (25). Zvyšovanie nájomného okrem toho zhoršuje problém bezdomovectva. Nedostatok údajov sťažuje pozorné sledovanie vývoja bezdomovcov v Európskej únii. EHSV vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby zlepšili zhromažďovanie údajov o bezdomovcoch s cieľom lepšie monitorovať ich počet, distribúciu a životné podmienky v Únii. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | V záujme zlepšenia energetickej a klimatickej výkonnosti bytových budov a iných budov možno využiť zmeny daňového systému, ako aj ďalšie vládne stimuly v členských štátoch s cieľom poskytnúť lepšie stimuly na energeticky účinné opravy a nové stavby. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Ďalšie reformy

| 4.3.1. | Pre viaceré krajiny predstavujú individuálne reformy uvedené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny riziko prehĺbenia sociálnych a hospodárskych nerovností. Dôchodkové reformy nesmú viesť k chudobe v starobe. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Pri privatizácii verejných statkov by sa mali vylúčiť statky strategického významu, ktoré sú lepšie spravované verejným sektorom, a štátu by pri nej nemala vzniknúť čistá strata tým, že sa predaj uskutoční v zlých hospodárskych časoch. Základné verejné služby sú v zásade poskytované efektívnejšie štátom z toho dôvodu, že neexistuje požiadavka zisku, ktorý zvyšuje náklady. V prípadoch, keď kvalita a financovanie verejných služieb nezodpovedajú štandardom, ktoré občania požadujú, mala by sa zlepšiť administratívna kapacita účinného poskytovania týchto služieb a na tento účel sa musia poskytnúť potrebné finančné zdroje. To nevylučuje možnosť, aby sa jednotlivé krajiny v konkrétnej situácii rozhodli umožniť verejno-súkromné partnerstvá na mieru prispôsobené konkrétnym službám. V takom prípade verejno-súkromné partnerstvá musia slúžiť verejnému záujmu. Predovšetkým na monopolných a oligopolných trhoch ich nemôžu využívať osobitné záujmové skupiny na účely získavania príjmov z nájmov tým, že ich navýšia viac, ako je potrebné, alebo na účely investícií potrebných na udržanie kvality. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Dobre navrhnutá priemyselná politika, ktorá slúži potrebám krajiny, môže zvýšiť rast, produktivitu, blahobyt a zamestnanosť. EHSV zdôrazňuje, že na európskej úrovni a úrovni členských štátov je potrebná rozsiahla diskusia a konkrétne opatrenia týkajúce sa priemyselnej stratégie, ktorá má dostatočné finančné zdroje a ktorá prekračuje jednoduché prispôsobenie európskeho práva hospodárskej súťaže s cieľom umožniť viac zlúčení medzi nadnárodnými spoločnosťami. |
| --- | --- |

4.3.3.

V Bruseli 30. októbra 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24) a stanovisko na tému Hospodárska politika v eurozóne (2019) (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

Ročný prieskum rastu na rok 2019

Hospodárska politika v eurozóne (2019)

(2)  COM(2019) 500 final.

2

(3)  COM(2019) 500 final, s. 3 – 4.

3

(4)  Efstathiou, K. a Wolff, G. (2018), Is the European Semester effective and useful?.

4

(5)  Európske ekonomické prognózy z leta 2019, Európska komisia.

5

(6)  Mario Draghi, prezident ECB, tlačová konferencia, Úvodné vyhlásenie, Frankfurt nad Mohanom, 12. septembra 2019.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).

7

Ročný prieskum rastu na rok 2019

(8)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).

8

Ročný prieskum rastu na rok 2019

(9)  EIB Investment Report 2018/2019 – Retooling Europe’s economy.

9

(10)  V súlade so stanoviskom EHSV na tému Európsky semester a politika súdržnosti – príprava novej európskej stratégie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 353, 18.10.2019, s. 39).

10

Európsky semester a politika súdržnosti – príprava novej európskej stratégie po roku 2020

(11)  What drives national implementation of EU policy recommendations?, pracovný dokument inštitútu Bruegel, vydanie č. 04.

11

(12)  Blanchard, O., Public Debt and Low Interest Rates, január 2019, a diskusia na tému národnej dlhovej brzdy, ktorú v Nemecku inicioval Michael Hüther, IW Policy Paper 3/19.

12

(13)  Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

13

(14)  The campaign against “nonsense” output gaps, Bruegel.

14

(15)  Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed.

15

(16)  Vatteville, É., revue Management & Avenir, 2008/4 (č. 18), s. 88 – 103.

16

Management & Avenir

(17)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1.

17

(18)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 3/2019: Európsky fond pre strategické investície: aby bol úplne úspešný, je potrebné prijať opatrenia.

18

(19)  Copeland, P. a Daly, M., The European Semester and EU Social Policy, 2018.

19

(20)  Degryse, C. a Pochet, P., European social dynamics: a quantitative approach, 2018.

20

(21)  Databáza Eurostatu, „lfsa_eppgai“ a „lfsa_etgar“.

21

(22)  Inštitúcie a podniky sociálneho hospodárstva v Európe predstavujú viac ako 2,8 milióna organizácií, ktoré zamestnávajú 13,6 milióna ľudí a vytvárajú 8 % HDP EÚ.

22

(23)  Návrh spoločnej správy Komisie a Rady o zamestnanosti, s. 11.

23

(24)  Závery Rady o ročnom prieskume rastu a spoločnej správe o zamestnanosti na rok 2019, 15. marca 2019, s. 7.

24

(25)  Mario Draghi, prezident ECB, tlačová konferencia, Úvodné vyhlásenie, Frankfurt nad Mohanom, 12. septembra 2019.

25

---

Korigendá

| 11.2.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 47/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 47/120

---

Korigendum k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade – Efektívnejšie a demokratickejšie rozhodovanie v rámci politiky EÚ v oblasti energetiky a klímy

[COM(2019) 177 final]

(
  Úradný vestník Európskej únie C 14 z 15. januára 2020
  )

(2020/C 47/19)

Na strane 108 v poznámke pod čiarou č. 2:

namiesto:

„... (pozri stranu ... tohto úradného vestníka).“

má byť:

má byť

„... (pozri stranu 87 tohto úradného vestníka).“

---