# Službeni list C 42/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 42 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.7. veljače 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 42

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.7. veljače 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 42/01 | Tečajna lista eura — 6. veljače 2020. | 1 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2020/C 42/02 | Obavijest na temelju članka 114. stavka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije – nacionalne mjere koje su strože od odredaba EU-ove mjere za usklađivanje (
  1
  ) | 2 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 42/01

Tečajna lista eura — 6. veljače 2020.

1

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2020/C 42/02

Obavijest na temelju članka 114. stavka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije – nacionalne mjere koje su strože od odredaba EU-ove mjere za usklađivanje (
  1
  )

1

2

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 42/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 42/04 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 6 |
| 2020/C 42/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 14 |
| 2020/C 42/06 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 22 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 42/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

4

DRUGI

Europska komisija

2020/C 42/04

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

6

2020/C 42/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

14

2020/C 42/06

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

22

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Sporazuma оd 22. siječnja 2020. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o izmjeni Sporazuma od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja kojim se utvrđuju operativni postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije ( SL C 032I, 1.2.2020. ) | 34 |

Ispravci

Ispravak Sporazuma оd 22. siječnja 2020. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o izmjeni Sporazuma od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja kojim se utvrđuju operativni postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije ( SL C 032I, 1.2.2020. )

( SL C 032I, 1.2.2020. )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/1

---

Tečajna lista eura (1)

6. veljače 2020.

(2020/C 42/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1003 |
| JPY | japanski jen | 120,87 |
| DKK | danska kruna | 7,4725 |
| GBP | funta sterlinga | 0,84835 |
| SEK | švedska kruna | 10,5550 |
| CHF | švicarski franak | 1,0715 |
| ISK | islandska kruna | 138,10 |
| NOK | norveška kruna | 10,1288 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,893 |
| HUF | mađarska forinta | 336,76 |
| PLN | poljski zlot | 4,2451 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7655 |
| TRY | turska lira | 6,5886 |
| AUD | australski dolar | 1,6282 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4610 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5420 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6994 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5233 |
| KRW | južnokorejski von | 1 301,78 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3028 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6676 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4563 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 000,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5349 |
| PHP | filipinski pezo | 55,817 |
| RUB | ruski rubalj | 69,4575 |
| THB | tajlandski baht | 34,197 |
| BRL | brazilski real | 4,6553 |
| MXN | meksički pezo | 20,4852 |
| INR | indijska rupija | 78,2845 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1003

JPY

japanski jen

120,87

DKK

danska kruna

7,4725

GBP

funta sterlinga

0,84835

SEK

švedska kruna

10,5550

CHF

švicarski franak

1,0715

ISK

islandska kruna

138,10

NOK

norveška kruna

10,1288

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,893

HUF

mađarska forinta

336,76

PLN

poljski zlot

4,2451

RON

rumunjski novi leu

4,7655

TRY

turska lira

6,5886

AUD

australski dolar

1,6282

CAD

kanadski dolar

1,4610

HKD

hongkonški dolar

8,5420

NZD

novozelandski dolar

1,6994

SGD

singapurski dolar

1,5233

KRW

južnokorejski von

1 301,78

ZAR

južnoafrički rand

16,3028

CNY

kineski renminbi-juan

7,6676

HRK

hrvatska kuna

7,4563

IDR

indonezijska rupija

15 000,81

MYR

malezijski ringit

4,5349

PHP

filipinski pezo

55,817

RUB

ruski rubalj

69,4575

THB

tajlandski baht

34,197

BRL

brazilski real

4,6553

MXN

meksički pezo

20,4852

INR

indijska rupija

78,2845

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/2

---

Obavijest na temelju članka 114. stavka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije – nacionalne mjere koje su strože od odredaba EU-ove mjere za usklađivanje

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 42/02)

(1)

| — | odjeljak 5. točku 1. njemačke Uredbe o malim i srednjim jedinicama za loženje [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] od 26. siječnja 2010. (dalje u tekstu „prvi BImSchV”) u kojoj se utvrđuju granične vrijednosti emisija lebdećih čestica. Razlikuje se od vrijednosti i metodologije mjerenja primjenjive od 1. siječnja 2020. na temelju Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva („Uredba (EU) 2015/1189”) (1), |
| --- | --- |

—

odjeljak 5. točku 1. njemačke Uredbe o malim i srednjim jedinicama za loženje [Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen] od 26. siječnja 2010. (dalje u tekstu „prvi BImSchV”) u kojoj se utvrđuju granične vrijednosti emisija lebdećih čestica. Razlikuje se od vrijednosti i metodologije mjerenja primjenjive od 1. siječnja 2020. na temelju Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva („Uredba (EU) 2015/1189”) (1),

| — | odjeljak 4. točku 1. prvog BImSchV-a u vezi s odjeljkom 3., u kojoj je naveden taksativan popis goriva koja se mogu upotrebljavati u postrojenjima za izgaranje. Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav taksativan popis, |
| --- | --- |

—

odjeljak 4. točku 1. prvog BImSchV-a u vezi s odjeljkom 3., u kojoj je naveden taksativan popis goriva koja se mogu upotrebljavati u postrojenjima za izgaranje. Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav taksativan popis,

| — | odjeljak 5. točku 4. prvog BImSchV-a u kojoj se zahtijeva da kotlovi na kruta goriva budu opremljeni spremnicima tople vode. Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav zahtjev, |
| --- | --- |

—

odjeljak 5. točku 4. prvog BImSchV-a u kojoj se zahtijeva da kotlovi na kruta goriva budu opremljeni spremnicima tople vode. Uredba (EU) 2015/1189 ne sadržava takav zahtjev,

| — | odjeljak 14. i odjeljak 15. točku 1. prvog BImSchV-a povezane s praćenjem novih i znatno izmijenjenih jedinica za loženje. U Uredbi (EU) 2015/1189 navode se zahtjevi koji se moraju ispuniti u trenutku stavljanja kotlova na kruta goriva na tržište i nema odredaba za daljnje praćenje tih kotlova. |
| --- | --- |

—

odjeljak 14. i odjeljak 15. točku 1. prvog BImSchV-a povezane s praćenjem novih i znatno izmijenjenih jedinica za loženje. U Uredbi (EU) 2015/1189 navode se zahtjevi koji se moraju ispuniti u trenutku stavljanja kotlova na kruta goriva na tržište i nema odredaba za daljnje praćenje tih kotlova.

(2)

Direktivom 2009/125/EZ predviđa se utvrđivanje zahtjeva koje moraju ispuniti proizvodi koji koriste energiju obuhvaćeni provedbenim mjerama, kako bi bili stavljeni na tržište i/ili u uporabu. Ona pridonosi održivom razvoju povećanjem energetske učinkovitosti i razine zaštite okoliša te istodobno povećava sigurnost opskrbe energijom. Direktiva se temelji na članku 95. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (sada članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije – UFEU).

U Direktivi se u članku 6. stavku 1. utvrđuje da države članice na temelju zahtjeva za ekološki dizajn, koji se odnose na one parametre ekološkog dizajna iz Priloga I., dijela 1. koji su obuhvaćeni primjenljivom provedbenom mjerom, na svojem državnom području ne zabranjuju, ne ograničavaju i ne sprečavaju stavljanje na tržište ni u uporabu proizvoda koji je u skladu sa svim odgovarajućim odredbama primjenljive provedbene mjere i nosi oznaku CE.

Svrha Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 utvrđivanje je zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva, uključujući granične vrijednosti emisija lebdećih čestica. Procjenjuje se da će zajednički učinak zahtjeva za ekološki dizajn navedenih u toj Uredbi Komisije i Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/1187 od 27. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva i paketa koji se sastoje od kotlova na kruta goriva, dodatnih grijača, regulatora temperature i solarnih uređaja (2) do 2030. rezultirati smanjenjem od 10 kilotona godišnjih emisija lebdećih čestica.

Za kotlove na kruta goriva nazivne snage 500 kilovata ili manje Uredbom Komisije (EU) 2015/1189 utvrđeno je da sezonske emisije lebdećih čestica pri zagrijavanju prostora od 1. siječnja 2020. ne smiju biti više od 40 mg/m3 za automatski ložene kotlove i ne smiju biti više od 60 mg/m3 za ručno ložene kotlove, standardizirano na temelju suhog dimnog plina pri 10 % kisika i standardnih uvjeta od 0 °C i 1 013 milibara.1 013 milibara.

(3)

Prvi BImSchV stupio je na snagu 22. ožujka 2010. i primjenjuje se na male i srednje jedinice za loženje, uključujući kotlove na kruta goriva nazivne snage 500 kilovata ili manje. Njime se predviđa da emisije lebdećih čestica pri punom opterećenju za jedinice za loženje na kruta goriva nazivne toplinske snage 4 kilovata ili više ne prelaze 20 mg/m3 za jedinice izgrađene nakon 31. prosinca 2014., standardizirano pri volumenu kisika od 13 %.

(4)

Njemačka ističe da bi se smanjenjem razine ambicije utvrđene u prvom BImSchV-u ugrozila kvaliteta zraka u Njemačkoj, što bi bilo u suprotnosti s ciljem poboljšanja ekološke učinkovitosti kotlova na kruta goriva.

Pogoršanje kvalitete zraka bilo bi u suprotnosti s Direktivom 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (3) kojom se od država članica na temelju članka 12. zahtijeva da zadržavaju razine lebdećih čestica ispod graničnih vrijednosti te da nastoje očuvati najbolju kvalitetu zraka spojivu s održivim razvojem.

Njemačka naglašava i da bi primjena ograničenja utvrđenih u Uredbi Komisije (EU) 2015/1189 u odnosu na emisije lebdećih čestica ugrozila i njezinu sposobnost ispunjavanja obveza na temelju Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari.

Njemačka smatra da se postojeća razina zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i biljaka u smislu članka 36. UFEU-a ne može zadržati u Saveznoj Republici Njemačkoj pri primjeni zahtjeva iz Uredbe Komisije (EU) 2015/1189.

(5)

Komisija će ispitati obavijest Njemačke u skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. UFEU-a. Člankom 114. stavkom 4. predviđa se da država članica koja nakon donošenja mjere EU-a za usklađivanje želi zadržati strože nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom o tim odredbama i razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju. Komisija ima na raspolaganju šest mjeseci od primitka obavijesti o njemačkim odredbama da te odredbe odobri ili odbije. U tom će razdoblju Komisija provjeriti mogu li se njemačke odredbe smatrati mjerama koje su postojale prije usklađivanja i koje odstupaju od pravila o usklađivanju. Ako odgovor bude potvrdan, Komisija će provjeriti je li zadržavanje odredaba opravdano na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša, jesu li mjere sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničavanja trgovine te jesu li nepotrebna ili neproporcionalna prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

(6)

Sve strane koje žele podnijeti primjedbe na ovu obavijest dužne su ih poslati Komisiji u roku od 30 dana od objave ove obavijesti. Primjedbe podnesene nakon tog roka neće se razmatrati.

(7)

Europska komisija

Glavna uprava za energetiku

GU ENER – Odjel C4 Energetska učinkovitost: Zgrade i proizvodi

Tel. +32 22983831

E-pošta: ENER-C4-SECRETARIAT@ec.europa.eu

---

(1)  OJ L 193, 21.7.2015, p. 100.

1

(2)  OJ L 193, 21.7.2015, p. 43.

2

(3)  OJ L 152, 11.6.2008, p. 1.

3

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 42/03)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Apollo Capital Management, L.P. („Apollo”, SAD), |
| --- | --- |

—

Apollo Capital Management, L.P. („Apollo”, SAD),

| — | Elliot Investment Management, L.P. („Elliot”, SAD), |
| --- | --- |

—

Elliot Investment Management, L.P. („Elliot”, SAD),

| — | EP Energy Corporation („EP Energy”, SAD). |
| --- | --- |

—

EP Energy Corporation („EP Energy”, SAD).

Poduzetnici Elliot i Apollo stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom EP Energy.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Apollo ulaže u društva i dužničke instrumente koje izdaju društva uključena u različite poslove diljem svijeta putem investicijskih fondova kojima upravljaju povezana društva Apolla. |
| --- | --- |

—

Apollo ulaže u društva i dužničke instrumente koje izdaju društva uključena u različite poslove diljem svijeta putem investicijskih fondova kojima upravljaju povezana društva Apolla.

| — | Elliot je investicijsko društvo usmjereno na aktivnosti ulaganja i upravljanja rizikom. |
| --- | --- |

—

Elliot je investicijsko društvo usmjereno na aktivnosti ulaganja i upravljanja rizikom.

| — | EP Energy neovisno je poduzeće za istraživanje i proizvodnju koje se bavi nabavom i razvojem infrastrukture za naftu i prirodni plin na kopnu u SAD-u. EP Energy trenutačno je pod isključivom kontrolom poduzetnika Apollo. |
| --- | --- |

—

EP Energy neovisno je poduzeće za istraživanje i proizvodnju koje se bavi nabavom i razvojem infrastrukture za naftu i prirodni plin na kopnu u SAD-u. EP Energy trenutačno je pod isključivom kontrolom poduzetnika Apollo.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

Predmet M.9751 — Elliot/Apollo/EP Energy

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/6

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/04)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od 17. listopada 2018. (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Muscadet Coteaux de la Loire”

PDO-FR-A0495-AM01

Datum obavijesti: 8.11.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

Revizijom zemljopisnog područja oznake „Muscadet Coteaux de la Loire” uvedene su sljedeće izmjene:

– uključene su dvije općine (La Boissière-du-Doré, La Remaudière) i dio treće općine (Le Loroux-Bottereau), koje se nalaze na zemljopisnom području oznake regionalnog podrijetla „Muscadet”.

– isključene su dvije općine (Mésanger, Vardes) i dio treće općine (Ligné) zbog nastojanja da se vinorodno područje smanji na područja u kojima je zadržana kvaliteta proizvodnje vina.

Osim toga, izvršene su i uredničke izmjene: u novom popisu administrativnih jedinica u obzir se uzimaju spajanja ili druge izmjene administrativnih područja koje su provedene nakon odobrenja specifikacije proizvoda. Kako bi se povećala pravna sigurnost, taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i svake ga godine objavljuje INSEE.

U skladu s time mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na zemljopisno područje i na povezanost sa zemljopisnim područjem.

2.   Definirano područje čestice

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. specifikacije nakon riječi „19. svibnja 2011.” dodane su riječi „i 20. lipnja 2018.”.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu definiranog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Područje u neposrednoj blizini

Područje u neposrednoj blizini ažurirano je zbog spajanja općina. Ukupno područje proizvodnje vina s oznakom nije promijenjeno.

U skladu s time mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

4.   Enološki postupci

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 1. dodaje se sljedeća rečenica: „Ta vina u trenutku pakiranja ili prve otpreme iz vinskih podruma i dalje leže na finom vinskom talogu.”

Odležavanje vina na tankom talogu omogućuje zadržavanje svih svojstava proizvoda koja se odnose na zaokruženost okusa. Time se afirmira i jača segmentiranje raznih oznaka Muscadeta.

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na enološke postupke.

5.   Toplinska obrada

Ukida se zabrana uporabe toplinske obrade predmetnih vina na temperaturi iznad 40 °C. Svrha je izmjene proizvođačima osigurati sva potrebna tehnička sredstva za rješavanje problema povezanih s lošijim berbama koje karakteriziraju organoleptička odstupanja poput „zemljasto-pljesnivog okusa” („Goût Moisi Terreux”). Tehnika zagrijavanja moštova, koja se naziva „termovinifikacija”, znatno manje škodi vinima u pogledu osiromašivanja i gubitka jakosti vina nego postupak s enološkim mezoporoznim ugljenom.

U skladu s tim mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na enološke postupke.

6.   Pakiranje

Kraj razdoblja pakiranja vina s oznakom „sur lie” („na talogu”) produljen je s 30. studenoga na 31. prosinca. Tom se izmjenom omogućuje produljenje razdoblja za buteljiranje vina s oznakom „sur lie” („na talogu”) za jedan mjesec kako bi se najbolje iskoristilo razdoblje stavljanja na tržište te kategorije vina, a da se pritom ne promijeni njegova zaokruženost povezana s blagim perlanjem koje odlikuje vina s tom oznakom.

U skladu s time mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

7.   Kretanje vina između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Povezanost

Povezanost je izmijenjena kako bi se uzela u obzir promjena broja općina i ažurirao posljednji stavak poglavlja 1. u vezi s brojem proizvođača i proizvedenom količinom.

U skladu s tim mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na povezanost sa zemljopisnim područjem.

9.   Označivanje

U odjeljku XI. dodaje se sljedeća točka: „(c) Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako je:

| — | riječ o registriranoj lokaciji; |
| --- | --- |

—

riječ o registriranoj lokaciji;

| — | ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije otisnut je slovima koja visinom i širinom ne smiju biti veća od polovice veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti. Taj naziv navodi se u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti.”

U skladu s tim mijenja se jedinstveni dokument u dijelu koji se odnosi na dodatne uvjete.

10.   Obveze podnošenja izjava

Rok za podnošenje izjave o zahtjevu pomiče se s 15. prosinca na 31. prosinca.

Prethodna izjava o transakciji mijenja se u prethodnu izjavu o otpremi.

Prethodna izjava o pakiranju vina izrađuje se za svaku pošiljku.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

11.   Izjava o povlačenju

Navode se pojedinosti o izjavi o povlačenju.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12.   Registar

Izvršene su uredničke izmjene u vezi s vođenjem evidencije.

| — | U poglavlju II. odjeljku II: točki 2.: |
| --- | --- |

—

U poglavlju II. odjeljku II: točki 2.:

| — | u podtočki (b) riječi „do datuma podnošenja svoje izjave o zahtjevu” te „i kiselost mošta” brišu se; |
| --- | --- |

—

u podtočki (b) riječi „do datuma podnošenja svoje izjave o zahtjevu” te „i kiselost mošta” brišu se;

| — | u podtočki (c) riječ „specifikacija proizvoda” zamjenjuje se riječju „registar”; |
| --- | --- |

—

u podtočki (c) riječ „specifikacija proizvoda” zamjenjuje se riječju „registar”;

| — | u podtočki (d) riječ „specifikacija proizvoda” zamjenjuje se riječju „registar”, a riječi „ili stavljanje na tržište nepakiranih vina s kontroliranom oznakom izvornosti” brišu se; |
| --- | --- |

—

u podtočki (d) riječ „specifikacija proizvoda” zamjenjuje se riječju „registar”, a riječi „ili stavljanje na tržište nepakiranih vina s kontroliranom oznakom izvornosti” brišu se;

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. revidirano je kako bi se osigurala dosljednost glavnih točaka koje treba provjeriti u specifikacijama proizvoda za područje u nantskoj regiji.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Muscadet Coteaux de la Loire

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Vina su bijela, suha i mirna.

Imaju sljedeća svojstva:

| — | minimalnu prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10 %; |
| --- | --- |

—

minimalnu prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10 %;

| — | najveći udio fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) iznosi 3 grama po litri. |
| --- | --- |

—

najveći udio fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) iznosi 3 grama po litri.

| — | najveći udio hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri; |
| --- | --- |

—

najveći udio hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri;

| — | najveća ukupna volumna alkoholna jakost nakon obogaćivanja iznosi 12 %. |
| --- | --- |

—

najveća ukupna volumna alkoholna jakost nakon obogaćivanja iznosi 12 %.

Ukupni udio kiselina, ukupni udio sumporova dioksida vina i ukupna stvarna alkoholna jakost u skladu su s najvećim vrijednostima utvrđenima propisima Zajednice. Vina su bijela, suha i mirna.

Blage su arome, često s izraženom cvjetnom aromom, ponekad s mineralnim notama, a sveukupno su uglavnom svježeg okusa.

U nekim slučajevima, produljenim odležavanjem stječu dobre mogućnosti dozrijevanja.

Pakiraju se pomno u boce radi očuvanja i jačanja njihove bogate arome.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | |
| Najmanji ukupni udio kiselina | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

Najmanji ukupni udio kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 6 500 trsova po hektaru.6 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 1,5 metara, a razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,9 metara i 1,1 metra.

Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu:

| — | kratkom rezidbom na reznike s najviše pet reznika po trsu ili |
| --- | --- |

—

kratkom rezidbom na reznike s najviše pet reznika po trsu ili

| — | rezidbom jednostruki ili dvostruki Guyot. |
| --- | --- |

—

rezidbom jednostruki ili dvostruki Guyot.

Rezidba se obavlja prije pupanja ili 5. stupnja prema Eichhorn i Lorenz skali.

Bez obzira na način rezidbe, loza se može rezati s 4 dodatna pupa pod uvjetom da je u fenološkoj fazi, kada je na lozi 11 do 12 listića, broj plodovitih grana te godine po trsu manji od ili najviše 12.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je toplinska obrada berbe na temperaturi nižoj od -5 °C.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 12 %.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinos

66 hektolitra po hektaru

6.   Definirano zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje obavljaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na sastanku nadležnog nacionalnog odbora održanom 15. lipnja 2017. Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to je područje obuhvaćalo područje sljedećih općina ili njihovih dijelova na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | Departman Loire-Atlantique: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Barbechat), Ligné (dio), Le Loroux-Bottereau (dio), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Departman Loire-Atlantique: Ancenis, La Boissière-du-Doré, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Barbechat), Ligné (dio), Le Loroux-Bottereau (dio), Mauves-sur-Loire, Oudon, La Remaudière, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

| — | Departman Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent i Saint-Florent-le-Vieil), Orée d’Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne). |
| --- | --- |

—

Departman Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent i Saint-Florent-le-Vieil), Orée d’Anjou (samo za područje delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne).

7.   Glavne sorte vinove loze

Melon B

8.   Opis povezanosti

Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Vinorodno područje obuhvaćeno kontroliranom oznakom izvornosti „Muscadet Coteaux de la Loire” uglavnom se nalazi na obroncima najbližima rijeci Loiri ili se ponekad od nje udaljava do obronaka njezinih pritoka, među kojima su najvažnije Divatte, Evre i Erdre. Zemljopisno područje obilježeno je izraženim reljefom, s nagibom koji redovito doseže od 5 % do 10 %. To je područje smješteno istočno od grada Nantesa te je najistočniji dio šireg zemljopisnog područja obuhvaćenog kontroliranom oznakom izvornosti „Muscadet”. Obuhvaća dio departmana Loire-Atlantique i Maine-et-Loire. Površine pod vinovom lozom jasno su odijeljene od pašnjaka omeđenih živicama („bocage”) namijenjenih uzgoju stoke.

To područje odlikuje se izrazito blagom i umjerenom oceanskom klimom. Temperaturni rasponi manji su i zbog činjenice da rijeka Loire regulira utjecaj mora i pridonosi njegovu širenju prema unutrašnjosti. Prodor blagih oceanskih vjetrova olakšan je položajem rijeke (smjer jugozapad/sjeveroistok), koji se podudara sa smjerom puhanja dominantnih vjetrova. Zbog istih je razloga količina padalina znatno niža na obroncima rijeke Loire nego na zaravnima udaljenima nekoliko kilometara. S obzirom na zemljopisnu širinu, broj je sunčanih dana tijekom ljeta velik i umanjuje utjecaj sjeverne ili južne izloženosti obronaka zasađenih vinovom lozom. Najesen velike plime u razdobljima ravnodnevnice ponekad donose snažne pljuskove.

Geološku podlogu zemljopisnog područja uglavnom čine metamorfne stijene, posebno tinjčev škriljevac, pri čemu u zapadnom dijelu prevladava gnajs, a u istočnom dijelu škriljevci. Na tim je stijenama, koje su najčešće usitnjene ili neznatno izmijenjene, veoma tanak sloj smeđeg tla sa znatnim udjelom krupnih elemenata, pijeska ili šljunka. Ta su tla prirodno propusna i brzo se zagrijavaju u proljeće. Tradicionalno definirano područje za berbu grožđa obuhvaća samo čestice na obroncima otvorenog krajolika koje su uglavnom ili tradicionalno zasađene vinovom lozom, a odlikuju se zdravim, prozračnim, plićim i umjereno plodnim tlom te ograničenim kapacitetom zadržavanja vode.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinorodno područje obuhvaćeno kontroliranom oznakom izvornosti baštinik je prastare vinogradarske tradicije. Vinova loza uzgaja se u Nantesu još od početka naše ere i otud se u srednjem vijeku, slijedeći smjer rijeke Loire i njezinih pritoka, proširila na cijelu nantsku regiju. U spisima iz samostanskih arhiva te regije spominje se uzgoj vinove loze u 11. i 12. stoljeću na obroncima mjestâ Varades, Oudon, Ancenis i Saint-Florent-le-Vieil. Međutim, pravo komercijalno vinogradarstvo započinje tek u 16. stoljeću kako bi se zadovoljila potražnja nizozemskih trgovaca smještenih u Nantesu. U to se vrijeme sorta melon B definitivno ustalila u regiji, a od sredine 17. stoljeća naziva se „Muscadet”. Vino se iz zemljopisnog područja do Nantesa dugo vremena dopremalo uglavnom preko luke Ancenis. Čak i nakon pripajanja francuskoj kraljevini, Bretanja zadržava porezne propise koji promiču razvoj vinogradarstva. Budući da se grožđe za vina iz zemljopisnog područja bralo u području ispred carinske granice, ta su vina manje oporezivana i lakše su se prodavala od vina iz gornjeg toka rijeke.

Kad je riječ o bijelim vinima, zemljopisno područje u kojem prevladava sorta grožđa melon B jasno se razlikuje od vinograda smještenih istočnije, u kojima prevladava sorta grožđa chenin B. Nakon krize filoksere, vinogradi su ponovno zasađeni uz primjenu novih tehnika, kao što su sadnja u pravilnim redovima i način rezidbe „Guyot”. Stoga su pravila proizvodnje jasno utvrđena: održava se visoka gustoća sadnje, kontrolira se opterećenje i prinos vinove loze, a grožđe se bere kada potpuno dozrije.

Kako bi proizveli bogata i složena vina, proizvođači primjenjuju posebnu tehnologiju vinifikacije („nantsku metodu”), koja se sastoji od držanja vina na finom vinskom talogu tijekom najmanje jedne zime bez ikakvog odtakanja, a temelji se na navici proizvođača da bačvu svojeg najboljeg vina ostave na talogu radi predstojećih blagdana. Vina uzgojena tom metodom odlikuju zaokruženost i gustoća, koji su posljedica obogaćivanja, prije svega manoproteinskim kvascima te drugim spojevima koji su proizvod autolize stijenki stanica kvasca. Osim toga, tom se metodom, koja isključuje obradu vina i temelji se na njihovu držanju u atmosferi bogatoj ugljikovim dioksidom, u znatnoj mjeri ograničava oksidacija i otpuštanje hlapivih spojeva te omogućuje očuvanje aroma koje nastaju tijekom alkoholnog vrenja do proljeća i kasnije.

Tijekom odležavanja vina se obogaćuju i tercijarnim aromama. Grožđe, moštovi i vina proizvedena od sorte melon B sadržavaju značajnu koncentraciju glikozidnih prekursora aroma. Riječ je o molekulama koje su u tom stanju bez mirisa, a nastale su iz aglikona povezanih sa šećerom. Cijepanjem β-glikozidnih veza pod djelovanjem raznih kemijskih i enzimskih procesa nastaju spojevi snažna mirisa, uglavnom monoterpeni i C13-norizoprenoidi, među ostalim β-damaskon, koji je poznat kao pojačivač voćnih aroma u vinu. Proizvođači su stekli posebna znanja o zaštiti vina od oksidacije u bačvama i punjenju u boce kojima se povećava kompleksnost vina i omogućuje što dulje zadržavanje tih aroma u vinima.

Kako bi utvrdili proizvodne postupke kojima bi sačuvali autentičnost svojih vina, proizvođači iz tog zemljopisnog područja 1936. stječu pravo upotrebe kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet Coteaux de la Loire”. Propisi specifični za tradicionalni izraz „sur lie” (na talogu) definirani su 1977. Konkretno, od 1994. to znači buteljiranje vina tijekom godine koja slijedi nakon godine berbe, u vinskim podrumima u kojima je vino proizvedeno kako bi se ograničilo odtakanje i pretakanje vina. U 2016. kontrolirana oznaka izvornosti obuhvaća područje približne veličine 170 hektara, u kojem proizvodi oko 80 vinogradara i djeluje zadruga smještena u mjestu Ancenisu. Godišnja količina prodanih vina iznosi otprilike 7 000 hektolitara i uglavnom je čine vina označena oznakom 7 000 hektolitara i uglavnom je čine vina označena oznakom 7 000 hektolitara i uglavnom je čine vina označena oznakom „sur lie” („na talogu”). Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Muscadet Coteaux de la Loire” bijela su, suha i mirna. Blage su arome, često s izraženom cvjetnom aromom, ponekad s mineralnim notama, a sveukupno su uglavnom svježeg okusa. U nekim slučajevima, produljenim odležavanjem dodatno se obogaćuje okus u ustima i stječu dobre mogućnosti dozrijevanja. Vrlo pomno pune se u boce radi očuvanja i jačanja njihove bogate arome.

Vina s oznakom „sur lie” („na talogu”) u ustima su općenito zaokružena i kompleksnijeg olfaktivnog bukea uz moguće blago perlanje, koje je posljedica ostatnog ugljičnog dioksida nastalog tijekom alkoholnog vrenja. Kako bi im se očuvala svježina, aromatsko bogatstvo i endogeni ugljikov dioksid, vina se tijekom odležavanja zaštićuju od oksidacije. Budući da imaju previsok udio ugljikova dioksida za pakiranje u fleksibilne spremnike, vina se pomno pune u boce. Zahvaljujući utjecaju Loire zemljopisno područje ima blagu klimu s malom količinom padalina te dobru osunčanost. Riječ je o brežuljkastom terenu, posebno na riječnim obalama, koji odlikuju plitka tla s često prisutnim krupnim elementima, najčešće na metamorfnim stijenama. Raspadanje tih stijena i tekstura tla omogućuju duboki razvoj korijena vinove loze, što biljkama osigurava opskrbu vodom koja se postupno smanjuje i potiče sazrijevanje bobica sorte melon B. Blago vrijeme zimi osigurava rani početak vegetacijskog ciklusa vinove loze, što obično omogućuje berbu grožđa prije početka jesenskih kiša. Osim toga, umjerenost ljetnih temperatura pomaže pri očuvanju svježine i aroma vina dobivenih iz te osjetljive sorte vinove loze. Oceanski vjetrovi koji pušu dolinom Loire smanjuju vlažnost zraka i omogućuju berbu zdravog grožđa, što djelomično pridonosi profinjenosti arome vina, posebno cvjetnih ili mineralnih mirisa.

Stoljetna vinogradarska tradicija na zemljopisnom području i njezina rana specijalizacija odavna pridonose razmjeni znanja i praksi među proizvođačima. Kako bi zaštitili autentičnost svojih proizvoda, proizvođači su 1936. stekli pravo upotrebe kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet Coteaux de la Loire”, koja je time postala jedna od prvih kontroliranih oznaka izvornosti u Francuskoj.

Zahvaljujući svojem znanju i iskustvu proizvođači su ovladali proizvodnjom i berbom potpuno dozrelog zdravog grožđa. Vino, u skladu s lokalnim običajima, odležava na finom vinskom talogu do pakiranja, bez odtakanja. Zahvaljujući blagom zimskom vremenu na zemljopisnom području, koje pridonosi djelovanju taloga na vino, vina se tijekom odležavanja neprestano poboljšavaju i već od sljedećeg proljeća primjetan je bogatiji okus u ustima. Pažljivim punjenjem u boce omogućuje se očuvanje bitnih značajki vina, a određene arome razvijaju se i nakon pakiranja. To znanje, koje je savršeno prilagođeno potencijalu prirodnog okoliša i sorti melon B, omogućuje potpuno izražavanje mirisnih molekula koje su nastale fermentacijom i glikozidnih prekursora aroma u vinima.

Vina kontrolirane oznake izvornosti s dodatnom oznakom „sur lie” („na talogu”), koja se pune u boce u godini nakon berbe, zadržavaju karakterističnu svježinu, pojačanu blagim perlanjem ostatnog ugljikova dioksida koji je nastao tijekom proizvodnje vina. Kako bi se izbjegla oksidacija, ta se vina pakiraju izravno u podrumima u kojima su proizvedena. Ta tradicionalna praksa, kojom se obrada proizvoda svodi na najmanju moguću mjeru, savršeno je prilagođena očuvanju osjetljivih mirisnih sastojaka vina.

Sveprisutnost rijeke Loire, smještaj zemljopisnog područja na pola puta između gradova Nantesa i Angersa, kao i dinamičnost luke Ancenis pridonijeli su povijesnom nastanku komercijalnog vinogradarstva i njegovu razvoju. Zahvaljujući svježini i profinjenoj aromi ta su vina stekla mnogobrojne poklonike i poslužuju se u mnogim restoranima smještenima na obalama rijeke Loire. Izvrsna su uz morske plodove, a još više uz ribu spremljenu na maslacu („au beurre blanc”) po lokalnom receptu iz 19. stoljeća.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje neposredne blizine, definirano odstupanjem za proizvodnju, razvoj i dozrijevanje vina, proizvodnju, razvoj, dozrijevanje i pakiranje vina prihvatljivih za oznaku „sur lie” („na talogu”), sastoji se od područja sljedećih općina ili dijelova općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | Departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Basse-Mer), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (dio), La Limouzinière, Loireauxence (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Sauveur i Varades), Le Loroux-Bottereau (dio), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Basse-Mer), Frossay, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, Ligné (dio), La Limouzinière, Loireauxence (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Sauveur i Varades), Le Loroux-Bottereau (dio), Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mésanger, Monnières, Montbert, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Regrippière, Remouillé, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières, Touvois, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegiranih općina Beaupréau i Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Marillais), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart i Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (samo za područje delegiranih općina Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels i Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine i Tillières). |
| --- | --- |

—

Departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegiranih općina Beaupréau i Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Marillais), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart i Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou (samo za područje delegiranih općina Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels i Saint-Sauveur-de-Landemont), Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine i Tillières).

| — | Departman Vendée: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Departman Vendée: Cugand, Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se dopuniti oznakom „sur lie” („na talogu”) za vina koja ispunjavaju uvjete proizvodnje za tu oznaku utvrđene u specifikaciji proizvoda.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire”, u skladu s pravilima za upotrebu tog zemljopisnog naziva utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Slova kojima je ispisana oznaka „sur lie” („na talogu”) i zemljopisni naziv „Val de Loire” ne smiju biti viša ni deblja od veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Za vina koja ispunjavaju uvjete za oznakom „sur lie” („na talogu”) navodi se godina berbe.

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice ako je:

| — | riječ o registriranoj lokaciji; |
| --- | --- |

—

riječ o registriranoj lokaciji;

| — | ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije otisnut je slovima koja visinom i širinom ne smiju biti veća od polovice veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti. Taj naziv navodi se u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina koja ispunjavaju uvjete za oznaku „sur lie” („na talogu”) pakiraju se na definiranom području.

Kako bi se očuvale karakteristike dobivene proizvodnjom i odležavanjem vina, a osobito njihova svježina i aromatska složenost, pri čemu određene komponente dolaze do izražaja nakon pakiranja, i blago perlanje zbog sadržaja endogenog ugljikova dioksida te ograničilo pretakanje, vina s oznakom „sur lie” („na talogu”) pune se u boce u vinskim podrumima proizvodnje u razdoblju od 1. ožujka do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe.

Tom posebnom vrstom uzgoja vina stječu zaokruženost i gustoću, koji su posljedica obogaćivanja, prije svega manoproteinima te drugim spojevima koji su proizvod autolize stijenki stanica kvasca. Tom se metodom, koja isključuje obradu vina i temelji se na njihovu držanju u atmosferi bogatoj ugljikovim dioksidom, u znatnoj mjeri ograničava oksidacija i otpuštanje hlapivih spojeva.

Budući da imaju previsok udio ugljikova dioksida za pakiranje u fleksibilne spremnike, vina se uz posebnu pažnju pune u boce.

Ta vina u trenutku pakiranja ili prve otpreme iz vinskih podruma i dalje se drže na finom vinskom talogu.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6463bdfa-2237-4a2c-b1b0-13cf749cfc0b

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/14

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Cabernet d’Anjou”

Referentni broj: PDO-FR-A1005-AM01

Datum obavijesti: 14.11.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje mijenja se kako slijedi: „Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za registraciju izvornosti [...] „Cabernet d’Anjou” [...] obavljaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (bivša područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay); |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (bivša područja delegiranih općina Bouillé-Saint-Paul i Cersay);

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (bivša područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon et Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (bivša područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (bivša područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (bivša područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (bivša područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (bivše područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (bivše područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (bivša područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (bivša područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (bivše područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (bivša područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (bivša područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (bivša područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (bivša područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (bivša područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon et Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (bivša područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (bivša područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (bivša područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (bivša područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (bivše područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (bivše područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (bivša područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (bivša područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (bivše područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (bivša područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (bivša područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (bivša područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (bivša područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskoj stranici Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”

Izmjena teksta: u novom se popisu administrativnih tijela u obzir uzimaju spajanja ili druge promjene administrativnog područja provedene u razdoblju od odobrenja specifikacije. Kako bi se povećala pravna sigurnost, taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i svake ga godine objavljuje INSEE. Opseg zemljopisnog područja ostaje potpuno nepromijenjen.

Naposljetku, napominje se i da su zemljovidi zemljopisnog područja objavljeni na internetskoj stranici INAO-a radi boljeg informiranja javnosti.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u stavku 6., koji se odnosi na zemljopisno područje.

2.   Definirano područje čestice

U poglavlju 1. odjeljku IV. stavku 2. specifikacije nakon riječi „5. rujna 2007.” dodaju se riječi „i 19. siječnja 2017.”.

Tom se izmjenom dodaje datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu definiranog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

U poglavlju 1. odjeljku IV. stavku 2. specifikacije riječi „4. rujna 1996.” zamjenjuju se riječima „4. i 5. rujna 1996.”.

Tom se izmjenom ispravlja datum kada je nacionalno tijelo odobrilo definirano područje.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3.   Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. stavku 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departman Loire-Atlantique: Ancens, Le Loroux-Bottreau, Le Pallet, La Remichère, Vair-sur-Loire (bivše područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancens, Le Loroux-Bottreau, Le Pallet, La Remichère, Vair-sur-Loire (bivše područje delegirane općine Anetz), Vallet;

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (bivše područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autel), Saint-Martin-du-Fouloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (bivše područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autel), Saint-Martin-du-Fouloux.

Time se u obzir uzimaju spajanja općina provedena u razdoblju nakon odobrenja posljednje verzije specifikacije. Granice zemljopisnog područja ostaju potpuno jednake.

U skladu s time mijenja se stavak 9. jedinstvenog dokumenta, koji se odnosi na dodatne uvjete.

4.   Odredbe u području poljoprivrede i okoliša

U poglavlju 1. odjeljku VI. stavku 2. dodaje se tekst: „U proredima obvezan je uređen samonikli ili zasijani biljni pokrov; ako ne postoji biljni pokrov, uzgajivač obrađuje tlo kako bi suzbio divlju vegetaciju ili kako bi opravdao upotrebu proizvoda za biokontrolu koje su odobrila javna tijela u vinogradarstvu. Ako se na parceli upotrebljavaju herbicidi za biokontrolu, zabranjuje se upotreba drugih herbicida.”

Ta izmjena u skladu je s aktualnim razvojem prakse gospodarskih subjekata kojima se agroekologiji daje prednost u cijelom anžuvinskom vinogradarskom području. Ona odražava sve veću važnost pitanja zaštite okoliša u tehnološkim postupcima. Ustrajanjem na biljnom pokrovu, mehaničkom plijevljenju ili uporabi proizvoda za biološku kontrolu, ona dovodi do smanjenja uporabe kemijskih herbicida. Smanjenje herbicida trebalo bi omogućiti jačanje zaštite vinogradarskog zemljišta i očuvanje njegovih prirodnih značajki (plodnost, biološka raznolikost, biološko pročišćavanje), što pridonosi kvaliteti i autentičnosti vina te jača značenje pojma ograničenog područja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Odobrenja za početak berbe

U poglavlju 1. odjeljku VII. stavku 1. točki (a) specifikacije proizvoda briše se rečenica „Datum početka berbe utvrđuje se u skladu s odredbama članka D. 645-6. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.”

Utvrđivanje datuma početka berbe više nije nužno jer su danas subjektima na raspolaganju brojni alati koji im omogućuju najtočniju procjenu zrelosti grožđa. Svakom subjektu, samostalno i zajednički, na raspolaganju su brojni uređaji i oprema koji omogućuju točno određivanje optimalnog datuma početka berbe na svakoj parceli, ovisno o proizvodnim ciljevima.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Udjel šećera

U poglavlju 1. odjeljku IX. stavku 1. točki (c) iza riječi: „vina sadržavaju” dodaje se „nakon fermentacije”.

Ta se izmjena uvodi kako bi se u potpunosti izbjegla zabuna u vezi sa sadržajem šećera prije fermentacije te je važno pojasniti da se udio šećera mora provjeriti nakon fermentacije.

Jedinstveni dokument koji se odnosi na stavak 4. mijenja se u skladu s tim.

7.   Reduktivne tehnike obogaćivanja vina

U odjeljku IX. stavku 1. točki (d) dodaje se sljedeći stavak: „Za proizvodnju [...] ružičastih vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” [...] dopuštene su reduktivne tehnike obogaćivanja vina, a najviša stopa djelomične koncentracije u odnosu na korištene količine iznosi 10 %.”

Ta izmjena temelji se na iskustvu stečenom tijekom više berbi, koje je pokazalo da tehnika reverzne osmoze nema negativan utjecaj na vina kad je riječ o odgovarajućoj sirovini s dobrim potencijalom kvalitete s maksimalnom koncentracijom od 10 % i obogaćivanjem koje je ograničeno na ukupnu alkoholnu jakost od 15 %. U slučaju nepovoljnih klimatskih uvjeta reduktivnim tehnikama obogaćivanja vina moguće je ponovno uspostaviti ravnotežu sastava moštova iz određenih godina.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju 1. odjeljku IX. stavku 1. točki (e) rečenica: „Svaki subjekt mora imati kapacitet vinskog podruma koji je najmanje 1,4 puta veći od prosječnog prinosa na gospodarstvu tijekom posljednjih pet godina.” zamjenjuje se sljedećom rečenicom: „Svaki subjekt mora imati kapacitet proizvodnje vina najmanje 1,4 puta veći od prosječne količine proizvedenog vina u posljednjih pet godina.”

U specifikaciji se nije upućivalo na volumni kapacitet (izražen u hl ili m3), već na prinos, odnosno obujam berbe podijeljen s proizvodnom površinom (npr. izražen u hl/ha). Predloženom izmjenom omogućuje se ispravak te nedosljednosti u pogledu količine, a da se ne mijenja ništa bitno (i dalje je najmanja utvrđena količina 1,4 puta veća od prosječne količine vina proizvedenog na gospodarstvu u prethodnim godinama).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se stavak 5. točka (b) koja se odnosi na kretanje vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Specifikacija je izmijenjena u pogledu povezanosti kako bi se ažurirao broj predmetnih općina (70 umjesto 126).

U skladu s time mijenja se stavak 8. jedinstvenog dokumenta, koji se odnosi na povezanost.

11.   Prijelazne mjere

Brišu se prijelazne mjere čije je trajanje isteklo.

U poglavlje 1. odjeljak XI. dodaje se sljedeće: „Odredbe o obvezatnom biljnom pokrovu među brajdama koji je uređen, samonikao ili zasađen ili, ako biljni pokrov ne postoji, o obvezi subjekta da obrađuje tlo ili da upotrebljava proizvode za biološku kontrolu kako bi uredio samoniklu vegetaciju, ne primjenjuju se na vinogradarske parcele koje su postojale na dan odobrenja sadašnje specifikacije i u kojima prored nije veći od 1,70 metara.”

Tom prijelaznom mjerom omogućuje se nesankcioniranje postojećih vinograda čiji trenutni obrazac upravljanja nije prilagođen odredbama povezanima s poljoprivredom i okolišem. U gusto zasađenim vinogradima, u kojima prored nije veći od 1,7 metara, održavanje trajnog travnjaka ili obrađivanje tla mogu uzrokovati tehničke probleme (mehanizacija, oprema, alat). U niskim vinogradima travnjak povećava i rizik od proljetnog mraza. Osim toga, što su nasadi gušći, to prisutnost biljnog pokrova ima veći utjecaj na smanjenu opskrbu vodom vinove loze. Suprotno tome, vinogradi koji će se saditi nakon odobrenja CDC-a morat će se, uz puno poznavanje činjenica, uskladiti s uvedenim agroekološkim mjerama, bez obzira na gustoću sadnje i prored.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12.   Vođenje evidencije

U poglavlju 2. odjeljku II. stavku 3. riječi „u razvoju” zamjenjuju se riječju „prirodno”.

U skladu s tekstom u svim specifikacijama s područja Anjou Saumur tekst „volumni udio prirodnog alkohola” zamjenjuje izraze „jakost” ili „stupanj”. Tim se izmjenama poboljšava čitljivost specifikacija. Usklađivanjem odredaba o vođenju evidencija želi se olakšati izrada plana inspekcijskog nadzora i kontrole nad tim evidencijama.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. revidirano je kako bi se postigla dosljednost u izradi glavnih elemenata koje treba kontrolirati u specifikacijama s područja Anjou Saumur.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Cabernet d’Anjou

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

4.   Opis vina

Riječ je o mirnim ružičastim vinima sa sljedećim analitičkim značajkama:

Najmanji volumni udio prirodnog alkohola u vinima iznosi 10,5 %.

Udio fermentabilnih šećera (glukoza + fruktoza) u vinu nakon fermentacije jednak je ili veći od 10 grama po litri.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Ukupni udio hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i ukupni udio sumporova dioksida u skladu su s razinama utvrđenima propisima Zajednice, ali svaka pošiljka nezapakiranog vina koje ispunjava uvjete za navod „rano” ili „novo” ima udio hlapljivih kiselina jednak ili manji od 10,2 miliekvivalenata po litri.

Vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Njihova intenzivna aroma ističe posebnost sorti vinove loze. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 10 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

10

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Maksimalni ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

(a)   Osnovni enološki postupci

Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4000 trsova po hektaru. Prored u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,5 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra. Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3300 do 4000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Prored na tim vinogradarskim parcelama ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.

Pravila za obrezivanje i podvezivanje vinove loze

Postupak uzgoja

Trsovi se režu mješovitom rezidbom, najkasnije do 30. travnja, s najviše 14 pupova po trsu i najviše 8 pupova po kraku.

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine proreda između brajdi mjereno između donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,4 metra iznad tla i gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,2 metra iznad najviše nosive žice.

Na vinogradarskim parcelama s gustoćom nasada od 3 300 do 4 000trsova po hektaru usto se poštuju sljedeća pravila postavljanja brajdi: minimalna visina potpornih stupova u brajdi iznad tla iznosi 1,90 metara; žice u brajdi postavljaju se na četiri razine; najmanja visina gornje žice iznosi 1,85 metara iznad tla.

Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Uz prethodno navedene odredbe, vina, u pogledu enoloških postupaka, poštuju obveze utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

(b)   Najveći prinos

69 hektolitara po hektaru

6.   Definirano zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” odvijaju se na zemljopisnom području koje obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (bivša područja delegiranih općina Boillé-Saint-Paul i Cersay); |
| --- | --- |

—

departman Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (bivša područja delegiranih općina Boillé-Saint-Paul i Cersay);

| — | departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (bivša područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon et Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (bivša područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (bivša područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (bivša područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (bivša područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (bivše područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (bivše područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (bivša područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (bivša područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (bivše područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (bivša područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (bivša područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (bivša područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (bivša područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (bivša područja delegiranih općina Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon et Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (bivša područja delegiranih općina Blaison-Gohier i Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (bivša područja delegiranih općina Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire i Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Chanzeaux, La Jumellière i Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (bivša područja delegiranih općina Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (bivša područja delegiranih općina Juigné-sur-Loire i Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (bivša područja delegiranih općina Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies i Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (bivše područje delegirane općine Ingrandes), Jarzé Villages (bivše područje delegirane općine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (bivša područja delegiranih općina Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont i Vihiers), Mauges-sur-Loire (bivša područja delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine i Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (bivše područje delegirane općine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (bivša područja delegiranih općina Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré i La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (bivša područja delegiranih općina Chavagnes, Martigné-Briand i Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (bivša područja delegiranih općina Ambillou-Château, Louerre i Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (bivša područja delegiranih općina Saint-Aubin-de-Luigné i Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Glavne sorte vinove loze

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8.   Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području

Opis prirodnih čimbenika koji doprinose povezanosti

Zemljopisno područje obuhvaća dvije velike geološke formacije u kojima se vinogradi pretežito nalaze na obroncima rijeka i nekoliko visoravni: na zapadu, pretkambrijska i paleozojska osnova povezana je s armoričkim masivom; na istoku, mezozoički i kenozoički supstrat pariškog bazena prekriva staru osnovu. Zbog te geološke posebnosti zapadni dio zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou noir” i karakterizira ga škriljevac, posebno lisnati škriljevac, razlikuje se od istočnog dijela zemljopisnog područja, koje se lokalno naziva „Anjou blanc” i karakterizira ga liskunova kreda (Saumur).

Povijesno povezano s bivšom regijom Anjou, zemljopisno područje u 2018. uglavnom obuhvaća južnu polovinu departmana Maine-et-Loire (70 općina) i rubne dijelove na sjeveru departmanâ Deux-Sèvres (14 općina) i Vienne (9 općina).

Tla na česticama, precizno definiranima za berbu grožđa, potječu iz različitih geoloških formacija. Iako se međusobno jako razlikuju, ta su tla općenito siromašna i razmjerno slabo zadržavaju vodu. Imaju i dobre toplinske karakteristike.

Zemljopisno područje odlikuje se umjerenom oceanskom klimom s prilično malim razlikama u temperaturi s obzirom na relativnu blizinu Atlantskog oceana, ulogu Loire i njezinih pritoka kao regulatora temperature i, naposljetku, lokaciju vinograda na obroncima brežuljaka. Ne kaže se uzalud „anžuvinska blagost” („douceur angevine”), što se u stvarnosti posebno odnosi na zimu, duga proljeća i jesen, dok su ljeti česte visoke temperature. Uzvisine koje se protežu od sjeverozapada prema jugoistoku pružaju zaštitu od zapadnih vjetrova koji često donose vlagu. Zemljopisno području odlikuje se niskom razinom padalina jer ga od oceanske vlage štite uzvisine u općinama Choletais i Mauges te se stvara učinak toplog vjetra fena. Godišnja količina padalina iznosi 585 mm, dok na cijelom području Choletaisa iznosi gotovo 800 mm.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinogradarstvo u Anjouu postoji neprestano od 1. stoljeća. U tom kraju cvate vinogradarstvo, o čemu svjedoče stihovi pjesnika Apolonija (6. stoljeće): „Nedaleko Bretanje na stijeni se smjestio grad, bogat darovima boginje Ceres i Bakhovim, koji je ime Andégave (Angers) dobio po imenu iz grčkog jezika.” Iako se vinogradarstvo u području Angersa razvijalo tijekom cijelog srednjeg vijeka, pod okriljem samostana na obalama Loire i oko Angersa, ono svoj ugled počinje stjecati od 12. i 13. stoljeća. Sjaj kraljevine Henrija II. i Eleonore Akvitanske omogućio je „vinu iz Anjoua” da se probije do najljepših trpeza.

Proizvodnja se znatno razvila u 16. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca u potrazi za vinima za svoju zemlju i kolonije. Budući da su Nizozemci nabavljali velike količine vina, trgovina je u 18. stoljeću toliko narasla da je zbog povećanja prometa tok rijeke Layon koji prolazi kroz zemljopisno područje pretvoren u kanal. Međutim, veliki ugled vina „Anjou” pobudio je pohlepu te su uvedeni brojni porezi (droit de cloison, de boîte, d’appetissement, de huitième, de passe-debout itd.), koji su pogubno utjecali na trgovinu. Naposljetku, ratna razaranja u pokrajini Vendée dovode do uništenja vinogradarstva. Ponovni uspon vinogradarstva započinje u 19. stoljeću. Vinogradi se 1881. prostiru na površini od 45 000 hektara, od čega u 1893., nakon invazije filoksere, preostaje 10 000 hektara.

Vina „Anjou” svoj ugled temelje uglavnom na bijelim vinima dobivenima iz sorte chenin B. Međutim, nakon invazije filoksere ubrzala se sadnja sorte cabernet franc N, a zatim i sorte cabernet-sauvignon N. Početkom 20. stoljeća proizvodnja vina prvenstveno je usmjerena na lagano lokalno vino „rouget” koje se pilo u bistroima i kojim je počela preobrazba vinogradarstva u pokrajini Anjou. Zajedno sa sortama grolleau N i grolleau gris G, iz kojih se dobivaju vina vrste „clairet” blijede boje, a povremeno i sa sortama gamay N i pineau d’Aunis N, te sorte pridonose razvoju proizvodnje znamenitih ružičastih vina poznatih pod kontroliranim oznakama izvornosti „Cabernet d’Anjou” i „Rosé d’Anjou”. Druga faza preobrazbe temelji se na iskustvu proizvođača u upravljanju tom skupinom bilja. Proučavanje i analiza najboljeg podudaranja između sorte vinove loze i lokaliteta sadnje, procjena potencijala berbe i vladanje tehnikama vinifikacije čimbenici su koji su potaknuli proizvodnju crnih vina već od 1960-ih godina.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Ružičasta vina sadržavaju fermentabilne šećere te se odlikuju manjom ili većom slatkoćom. Aroma im je intenzivna i u svakom vinu otkriva posebnosti sorti vinove loze od kojih su proizvedena. Međutim, voćne arome (breskva, jagoda, agrumi itd.) snažno su prisutne. Okus je istodobno svjež i zaokružen te snažno postojan.

Uzročna veza

Mirna vina

Kombinacija sjevernih vinograda, zasađenih u posebnom krajoliku s blagim podnebljem i specifičnom geologijom i pedologijom daje tim vinima poseban okus koji se ističe svježinom.

Raznovrsnost položaja vinograda zbog različitih geopedoloških uvjeta omogućili su proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Proizvođači vina na temelju proučavanja i analize ponašanja vinove loze utvrđuju pravilnu sadnju vinograda.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem za proizvodnju vina koja ispunjavaju uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cabernet d’Anjou” sastoji se od područja sljedećih općina, na temelju zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departman Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departman Loire-Atlantique: Ancens, Le Loroux-Bottreau, Le Pallet, La Remichère, Vair-sur-Loire (bivše područje delegirane općine Anetz), Vallet; |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancens, Le Loroux-Bottreau, Le Pallet, La Remichère, Vair-sur-Loire (bivše područje delegirane općine Anetz), Vallet;

| — | departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (bivše područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autel), Saint-Martin-du-Fouloux. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (bivše područje delegirane općine Saint-Laurent-des-Autel), Saint-Martin-du-Fouloux.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Kontrolirana oznaka izvornosti može se dopuniti riječima „rano” ili „novo” u skladu s odredbama utvrđenima u specifikaciji.

Dodatne informacije, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se slovima koja visinom, širinom i debljinom nisu dvostruko veća od slova kojima se navodi kontrolirana oznaka izvornosti.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” smije iznositi najviše dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti

Na vinima koja se na tržište stavljaju s navodom „rano” ili „novo” mora biti navedena godina berbe.

Na oznaci vina može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: – ako je riječ o registriranoj lokaciji, – ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv manje zemljopisne cjeline smije iznositi najviše polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/22

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/06)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Muscadet Sèvre et Maine”

Referentni broj: PDO-FR-A0494-AM01

Datum obavijesti: 14.11.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Dodatni zemljopisni nazivi

Prihvaćena su četiri nova dodatna zemljopisna naziva za oznaku „Muscadet Sèvre et Maine”, i to „Château-Thébaud”, „Goulaine”, „Monnières - Saint-Fiacre” i „Mouzillon – Tillières” (članak 120. stavak 1. točka (g) Uredbe (UE) br. 1308/2013)

Navedene izmjene dovele su do promjena u specifikaciji u sljedećim točkama poglavlja 1. specifikacije (koje se odnose na odredbe o dodatnim zemljopisnim nazivima oznake „Muscadet Sèvre et Maine”, a četiri nova dodatna zemljopisna naziva preuzimaju posebne odredbe postojećih dodatnih zemljopisnih naziva):

| — | odjeljku II. točki 2. o zemljopisnim nazivima |
| --- | --- |

—

odjeljku II. točki 2. o zemljopisnim nazivima

| — | odjeljku IV. točki 1. podtočki (b) o zemljopisnom području |
| --- | --- |

—

odjeljku IV. točki 1. podtočki (b) o zemljopisnom području

| — | odjeljku IV. točki 2. podtočki (b) o ograničenom području čestice |
| --- | --- |

—

odjeljku IV. točki 2. podtočki (b) o ograničenom području čestice

| — | odjeljku IV. točki 3. podtočki (b) o području u neposrednoj blizini |
| --- | --- |

—

odjeljku IV. točki 3. podtočki (b) o području u neposrednoj blizini

| — | odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) o pravilima rezidbe |
| --- | --- |

—

odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) o pravilima rezidbe

| — | odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) o najvećem opterećenju po čestici |
| --- | --- |

—

odjeljku VI. točki 1. podtočki (d) o najvećem opterećenju po čestici

| — | odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) o udjelu šećera u grožđu |
| --- | --- |

—

odjeljku VII. točki 2. podtočki (a) o udjelu šećera u grožđu

| — | odjeljku VII. točki 2. podtočki (b) o prirodnoj alkoholnoj jakosti po volumenu |
| --- | --- |

—

odjeljku VII. točki 2. podtočki (b) o prirodnoj alkoholnoj jakosti po volumenu

| — | odjeljku VIII. točki 1. o prinosu |
| --- | --- |

—

odjeljku VIII. točki 1. o prinosu

| — | odjeljku VIII. točki 2. podtočki (b) o početku proizvodnje mlade vinove loze |
| --- | --- |

—

odjeljku VIII. točki 2. podtočki (b) o početku proizvodnje mlade vinove loze

| — | odjeljku IX. točki 2. podtočkama (b) i (c) o držanju vina na vinskom talogu |
| --- | --- |

—

odjeljku IX. točki 2. podtočkama (b) i (c) o držanju vina na vinskom talogu

| — | odjeljku IX. točki 3. podtočki (d) o pakiranju u vinskom podrumu |
| --- | --- |

—

odjeljku IX. točki 3. podtočki (d) o pakiranju u vinskom podrumu

| — | odjeljku IX. točki 5. o datumu stavljanja na tržište potrošačima |
| --- | --- |

—

odjeljku IX. točki 5. o datumu stavljanja na tržište potrošačima

| — | odjeljku XII. točki 2. podtočki (c) o oznaci godine berbe |
| --- | --- |

—

odjeljku XII. točki 2. podtočki (c) o oznaci godine berbe

Navedene izmjene dovele su do promjena u specifikaciji u sljedećim točkama poglavlja 2. specifikacije (koje se odnose na odredbe o dodatnim zemljopisnim nazivima oznake „Muscadet Sèvre et Maine”, a četiri nova dodatna zemljopisna naziva preuzimaju posebne odredbe postojećih dodatnih zemljopisnih naziva):

| — | odjeljku I. točki 1. o izjavi o namjeni čestica |
| --- | --- |

—

odjeljku I. točki 1. o izjavi o namjeni čestica

| — | odjeljku I. točki 2. o izjavi o zahtjevu |
| --- | --- |

—

odjeljku I. točki 2. o izjavi o zahtjevu

| — | odjeljku I. točki 4. podtočki (b) o izjavi o pakiranju. |
| --- | --- |

—

odjeljku I. točki 4. podtočki (b) o izjavi o pakiranju.

Navedena četiri nova dodatna zemljopisna naziva odnose se na posebna područja:

| — | područje „Château-Thébaud”, koje se nalazi na zapadu, na uzvisinama uz Mainu, osigurava klimu povoljnu za rano dozrijevanje i čija tla, nastala od gnajsa i grandiorita, omogućuju da vinova loza duboko pusti korijenje, a daju mošt bogat organskim kiselinama koje, nakon dugotrajnog dozrijevanja, pogoduju kvalitetnim vinima čiji svjež i mineralan okus dugo ostaje u ustima, |
| --- | --- |

—

područje „Château-Thébaud”, koje se nalazi na zapadu, na uzvisinama uz Mainu, osigurava klimu povoljnu za rano dozrijevanje i čija tla, nastala od gnajsa i grandiorita, omogućuju da vinova loza duboko pusti korijenje, a daju mošt bogat organskim kiselinama koje, nakon dugotrajnog dozrijevanja, pogoduju kvalitetnim vinima čiji svjež i mineralan okus dugo ostaje u ustima,

| — | područje „Goulaine”, na kojem zemljišta, razvijena na neznatno alteriranim metamorfnim stijenama, u klimi koju u velikoj mjeri ublažava blizina rijeke Loire i močvara, pogoduju brzom dozrijevanju grožđa koje, zahvaljujući ranoj berbi u trenutku pune zrelosti, daju izražajna, uravnotežena i pitka vina s aromama svježeg i suhog voća, |
| --- | --- |

—

područje „Goulaine”, na kojem zemljišta, razvijena na neznatno alteriranim metamorfnim stijenama, u klimi koju u velikoj mjeri ublažava blizina rijeke Loire i močvara, pogoduju brzom dozrijevanju grožđa koje, zahvaljujući ranoj berbi u trenutku pune zrelosti, daju izražajna, uravnotežena i pitka vina s aromama svježeg i suhog voća,

| — | područje „Monnières – Saint-Fiacre” nalazi se na brežuljcima i obroncima duž rijeke Sèvre, a njegova tla, razvijena na slabo kiselom, usitnjenom ili alteriranom gnajsu, dovode do spore kinetike dozrijevanja, što omogućuje dobivanje vrlo zrela grožđa koje daje bogata i jaka vina, s notama zrelog pa sve do ušećerenog voća, |
| --- | --- |

—

područje „Monnières – Saint-Fiacre” nalazi se na brežuljcima i obroncima duž rijeke Sèvre, a njegova tla, razvijena na slabo kiselom, usitnjenom ili alteriranom gnajsu, dovode do spore kinetike dozrijevanja, što omogućuje dobivanje vrlo zrela grožđa koje daje bogata i jaka vina, s notama zrelog pa sve do ušećerenog voća,

| — | „Mouzillon – Tillière”, na istoku vinograda, gdje uzajamno djelovanje kontinentalnije klime i pjeskovito-glinastih tla nastalih na slabo alteriranim stijenama gabro, pogoduje izrazitom dozrijevanju, čime se dobivaju vina koja s vremenom, nakon pažljiva dozrijevanja, imaju intenzivne arome s notama brioša i začina te voćnim i cvjetnim notama, |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillière”, na istoku vinograda, gdje uzajamno djelovanje kontinentalnije klime i pjeskovito-glinastih tla nastalih na slabo alteriranim stijenama gabro, pogoduje izrazitom dozrijevanju, čime se dobivaju vina koja s vremenom, nakon pažljiva dozrijevanja, imaju intenzivne arome s notama brioša i začina te voćnim i cvjetnim notama,

U skladu s time izmijenjen je i jedinstveni dokument.

2.   Zemljopisno područje

Posljedica revizije zemljopisnog područja oznake „Muscadet Sèvre et Maine” jest sljedeća:

| — | dodaju se dvije općine (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) i šest dijelova općina (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay) jer su sve te općine dio zemljopisnog područja regionalne oznake „Muscadet”, |
| --- | --- |

—

dodaju se dvije općine (Remouillé, Saint-Hilaire-de-Clisson) i šest dijelova općina (Le Bignon, Gétigné, Montbert, Les Sorinières, Cugand, Saint-Hilaire-de-Loulay) jer su sve te općine dio zemljopisnog područja regionalne oznake „Muscadet”,

| — | isključuje se dio općine (Le Loroux-Bottereau) nakon što se radilo na tome da se vinograd ograniči na područja na kojima je zadržana kvaliteta vinogradarstva. |
| --- | --- |

—

isključuje se dio općine (Le Loroux-Bottereau) nakon što se radilo na tome da se vinograd ograniči na područja na kojima je zadržana kvaliteta vinogradarstva.

K tome, došlo je do izmjena teksta: novi popis upravnih jedinica uzima u obzir spajanja ili druge izmjene u upravnoj podjeli na područja koje su uslijedile nakon odobrenja specifikacije. Radi veće pravne sigurnosti taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i kojeg svake godine objavljuje INSEE.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u pogledu zemljopisnog područja i povezanosti s podrijetlom.

3.   Razgraničeno područje čestice

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. specifikacije, nakon riječi „19. svibnja 2011.” dodaju se riječi „i 20. lipnja 2018.”, a nakon riječi „10. veljače 2011.” dodaju se riječi „i 3. svibnja 2017.”.

Tom su izmjenom dodani datumi na koje je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju grožđa namijenjenog za zaštićenu oznaku izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Područje u neposrednoj blizini

Nakon spajanja općine i revizije zemljopisnog područja ažurira se područje u neposrednoj blizini. Ukupno područje proizvodnje vina s predmetnom oznakom ne mijenja se.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na dodatne uvjete.

5.   Odredbe u području poljoprivrede i okoliša

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. dodaje se sljedeći tekst: „Između svih redova vinove loze namijenjene proizvodnji vina koja bi mogla nositi dodatne zemljopisne nazive ‚Château-Thébaud’, ‚Clisson’, ‚Gorges’, ‚Goulaine’, ‚Monnières – Saint-Fiacre’, ‚Mouzillon – Tillières’ i ‚Le Pallet’ mehaničkim ili fizičkim sredstvima osigurava se kontrola zasađene ili samonikle vegetacije.”

Navedena izmjena prati najnovije promjene u praksama gospodarskih subjekata u korist agroekologije. Odražava rastuću brigu za okoliš koja se uzima u obzir u načinima obrađivanja zemlje. Poticanje mehaničke kontrole vegetacije dovodi do smanjenja upotrebe kemijskih herbicida.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Prijevoz

U odjeljku VII. točki 1. dodaje se podtočka „(b) – Posebne odredbe o prijevozu ubranog grožđa

Ubrano grožđe namijenjeno proizvodnji vina koja bi mogla nositi dodatne zemljopisne nazive ‚Château-Thébaud’, ‚Clisson’, ‚Gorges’, ‚Goulaine’, ‚Monnières – Saint-Fiacre’, ‚Mouzillon – Tillières’ i ‚Le Pallet’ tijekom prijevoza od mjesta berbe do objekta za prešanje mora se zaštititi od kiše, a kako bi se spriječilo njegovo slijeganje, najveća težina grožđa po košari iznosi 8000 kg.”

Ograničenjem težine grožđa u košarama smanjuje se oštećenje grožđa tijekom prijevoza kako bi se osigurala najveća kvaliteta za dodatne zemljopisne nazive.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Enološki postupci

U odjeljku IX. točki 1. dodaje se rečenica „U trenutku pakiranja ili prvog slanja izvan vinskih podruma još se uvijek nalaze na svojem sitnom talogu.”

Držanje vina na sitnom talogu omogućuje da proizvod poprimi sva svojstva s naglaskom na zaokruženost. Time se potvrđuje i ističe podjela različitih oznaka Muscadet.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na enološke postupke.

8.   Termička obrada

Briše se zabrana primjene toplinske obrade vina koja upućuje na temperature iznad 40 °C. Svrha izmjene jest da se gospodarskim subjektima ponude sva moguća tehnička sredstva za suočavanje s posljedicama zahtjevnih godina berbe, obilježenih organoleptičkim odstupanjima zbog koji vina imaju okus po plijesni i zemlji. Pokazalo se da tehnika zagrijavanja mošta, takozvana termovinifikacija, ima znatno manje posljedica za vina u pogledu slabljenja i gubitka punoće nego upotreba srednje poroznog enološkog ugljena.

Navedena je zabrana zadržana za sedam dodatnih zemljopisnih naziva.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na enološke postupke.

9.   Pakiranje

Kraj razdoblja pakiranja vina s oznakom „sur lie” (vino koje se drži na vinskom talogu) pomiče se s 30. studenoga na 31. prosinca. Izmjena omogućuje produljenje za jedan mjesec razdoblja punjenja u boce vina s oznakom „sur lie” kako bi se optimiziralo razdoblje stavljanja na tržište te kategorije, a da se zbog toga ne mijenja zaokruženost povezana s blagom pjenušavošću koja je svojstvena toj oznaci.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Kretanje

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

11.   Povezanost

Povezanost je izmijenjena kako bi se obuhvatila upućivanja na četiri nova dodatna zemljopisna naziva.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u dijelu koji se odnosi na povezanost sa zemljopisnim područjem.

12.   Označivanje

U odjeljak XII. točku 2. dodaje se podtočka

| „(b) | Dodatni zemljopisni nazivi ispisani su u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti. Visina, širina i debljina znakova kojima su ispisani ti nazivi moraju biti jednake kao za znakove kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.” |
| --- | --- |

„(b)

Dodatni zemljopisni nazivi ispisani su u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti. Visina, širina i debljina znakova kojima su ispisani ti nazivi moraju biti jednake kao za znakove kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.”

| „(d) | Na oznaci vina koja nemaju dodatni zemljopisni naziv može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: |
| --- | --- |

„(d)

Na oznaci vina koja nemaju dodatni zemljopisni naziv može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije ispisan je znakovima koji ne smiju biti viši, širi i deblji od polovine znakova kojima se ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti. Nalazi se u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti.”

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 9., koja se odnosi na dodatne uvjete.

13.   Obveze podnošenja izjava

Konačni datum podnošenja izjave o proizvedenim količinama pomiče se s 15. prosinca na 31. prosinca.

Prethodna izjava o transakciji mijenja se u prethodnu izjavu o otpremi.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

14.   Odstupanje

Pojašnjeni su načini podnošenja izjave o odstupanju.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

15.   Registar

U vođenje registara unesene su prilagodbe teksta:

| — | u poglavlju 2. odjeljku II. točki 2.:






  — | u podtčki (b) riječi „do datuma podnošenja izjave o proizvedenim količinama” i „i kiselost mošta” brišu se |
| --- | --- | --- |

—

u poglavlju 2. odjeljku II. točki 2.:

—

u podtčki (b) riječi „do datuma podnošenja izjave o proizvedenim količinama” i „i kiselost mošta” brišu se

| — | u podtočki (c) riječ „evidenciju” zamjenjuje se pojmom „registar” |
| --- | --- |

—

u podtočki (c) riječ „evidenciju” zamjenjuje se pojmom „registar”

| — | u podtočki (d) riječ „evidenciju” zamjenjuje se pojmom „registar”, a riječi „ili koji stavlja u potrošnju vina kontrolirane oznake izvornosti koja nisu pakirana” briše se. |
| --- | --- |

—

u podtočki (d) riječ „evidenciju” zamjenjuje se pojmom „registar”, a riječi „ili koji stavlja u potrošnju vina kontrolirane oznake izvornosti koja nisu pakirana” briše se.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. izmijenjeno je kako bi se uskladio tekst glavnih elemenata koje treba kontrolirati u specifikaciji proizvoda regija Nantesa.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Muscadet Sèvre et Maine

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4.   Opis vina

Vina su bijela, suha i mirna.

Vina imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanja prirodna alkoholna jakost po volumenu iznosi 10 %,






  — | najveći udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi 3 grama po litri, |
| --- | --- | --- |

—

najmanja prirodna alkoholna jakost po volumenu iznosi 10 %,

—

najveći udio fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) iznosi 3 grama po litri,

| — | najveći udio hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri, |
| --- | --- |

—

najveći udio hlapljivih kiselina iznosi 10 miliekvivalenata po litri,

| — | najveća ukupna alkoholna jakost po volumenu nakon obogaćivanja iznosi 12 %.
  Ukupni udio kiselina, ukupni udio sumporova dioksida u vinima i ukupna stvarna alkoholna jakost u skladu su s pragovima utvrđenima propisima Zajednice. Vina su bijela, suha i mirna.
  Uravnoteženog su i blagog okusa, zaokružena do svježa i razvijaju složen buke aroma u kojima prevladavaju voćne ili cvjetne note.
  Dugo dozrijevanje ponekad pogoduje njihovu starenju.
  Pažljivo se pune u boce kako bi se očuvala i pojačala izražajnost bogatstva njihovih aroma.






  Opća analitička svojstva |
| --- | --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

—

najveća ukupna alkoholna jakost po volumenu nakon obogaćivanja iznosi 12 %.

Ukupni udio kiselina, ukupni udio sumporova dioksida u vinima i ukupna stvarna alkoholna jakost u skladu su s pragovima utvrđenima propisima Zajednice. Vina su bijela, suha i mirna.

Uravnoteženog su i blagog okusa, zaokružena do svježa i razvijaju složen buke aroma u kojima prevladavaju voćne ili cvjetne note.

Dugo dozrijevanje ponekad pogoduje njihovu starenju.

Pažljivo se pune u boce kako bi se očuvala i pojačala izražajnost bogatstva njihovih aroma.

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni udio kiselosti

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 6 500 trsova po hektaru.6 500 trsova po hektaru.

Razmak između redova ne smije biti veći od 1,5 metara, a razmak između trsova u istom redu mora biti između 0,9 metara i 1,1 metra.

Vinova loza obrezuje se s najviše 12 pupova po trsu:

| — | kratkom rezidbom na reznike s najviše pet reznika po trsu ili |
| --- | --- |

—

kratkom rezidbom na reznike s najviše pet reznika po trsu ili

| — | rezidbom jednostruki ili dvostruki Guyot. |
| --- | --- |

—

rezidbom jednostruki ili dvostruki Guyot.

Rezidba se dovršava prije pupanja ili 5. faze prema skali Eichhorn i Lorentz.

Bez obzira na način rezanja vinova voza može se rezati s četiri dodatna pupa po trsu pod uvjetom da u fenološkoj fazi kada je izbilo 11 ili 12 listova, broj rodnih izdanaka po trsu ne iznosi više od 12.

Poseban enološki postupak

Zabranjena je toplinska obrada grožđa na temperaturi nižoj od –5 °C.

Vina nakon obogaćivanja ne premašuju ukupnu alkoholnu jakost po volumenu od 12 %.

Po završetku alkoholne fermentacije i najmanje do 1. ožujka godine koja slijedi nakon godine berbe ostavljaju se da dozrijevaju na sitnom talogu. U trenutku pakiranja ili prvog slanja izvan vinskih podruma još se nalaze na svojem sitnom talogu.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka vina poštuju obveze utvrđene u propisima Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b.   Najveći prinos

66 hektolitra po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na sjednici nadležnog nacionalnog povjerenstva održanoj 15. lipnja 2017. Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda, to je područje obuhvaćalo područje sljedećih općina ili dijelova općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (dio), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Basse-Mer), Gétigné (dio), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (dio), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (dio), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (dio), Vallet, Vertou, |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Basse-Goulaine, Le Bignon (dio), La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Clisson, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine La Chapelle-Basse-Mer), Gétigné (dio), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau (dio), Maisdon-sur-Sèvre, Monnières, Montbert (dio), Mouzillon, Le Pallet, La Regrippière, Remouillé, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Les Sorinières (dio), Vallet, Vertou,

| — | departman Maine-et-Loire: Sèvremoine samo za područje delegiranih općina Saint-Crespin-sur-Moine i Tillières. |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Sèvremoine samo za područje delegiranih općina Saint-Crespin-sur-Moine i Tillières.

| — | departman Vendée: Cugand (dio), Saint-Hilaire-de-Loulay (dio). |
| --- | --- |

—

departman Vendée: Cugand (dio), Saint-Hilaire-de-Loulay (dio).

7.   Glavne sorte vinove loze

Melon B

8.   Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Vinograd kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet Sèvre et Maine” odlikuje se nepravilnim reljefom povezanim s osobito gustom hidrografskom mrežom. Na istoku grada Nantesa, na obroncima koji se nadvijaju nad rijekom Loire i močvarnim područjem Goulaine, ili dalje na jugu, na padinama rijeka Sèvre i Maine i njihovih pritoka, čestice vinograda zauzimaju brežuljke i oblikuju krajolike. To područje središnji je dio zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet” i prostire se na dio departmana Loire-Atlantique, Maine-et-Loire i Vendée.

Klima zemljopisnog područja, iako je pod utjecajem blizine Atlantskog oceana, odlikuje se određenim razlikama. Tako su zimske temperature, uglavnom vrlo blage, izrazito umjerene na sjeveru, u blizini rijeke Loire i močvarnog područja Goulaine, gdje se nalazi dodatni zemljopisni naziv „Goulaine” kao i na zapadnom dijelu područja, gdje se nalazi dodatni zemljopisni naziv „Château-Thébaud”, koji je više podložan oceanskom utjecaju. Osjetno su niže prema jugoistoku, gdje se nalaze dodatni zemljopisni nazivi „Mouzillon – Tillières”, „Gorges” i „Clisson”, udaljeniji od rijeke Loire i močvarnog područja Goulaine. Pod utjecajem povjetarca s oceana ljeta su uglavnom svježa, s malom količinom padalina i velikim brojem sunčanih dana.

Geološka struktura zemljopisnog područja odlikuje se raznolikim stijenama koje su nastale u doba paleozoika:

| — | na sjeveru i sjeveroistoku prevladavaju mikašisti, kojima se na rubu močvarnog područja pridružuje gnajs, isprekidan naslagama zelenih stijena, riječ je o metamorfnoj cjelini koja je temelj dodatnog zemljopisnog naziva „Goulaine”, |
| --- | --- |

—

na sjeveru i sjeveroistoku prevladavaju mikašisti, kojima se na rubu močvarnog područja pridružuje gnajs, isprekidan naslagama zelenih stijena, riječ je o metamorfnoj cjelini koja je temelj dodatnog zemljopisnog naziva „Goulaine”,

| — | na istoku se nalazi veliki masiv od gabra, koji čini geološki kostur dodatnog zemljopisnog naziva „Gorges” i prostire se duž rijeke Sanguèze, gdje se nalazi dodatni zemljopisni naziv „Mouzillon – Tillières”, |
| --- | --- |

—

na istoku se nalazi veliki masiv od gabra, koji čini geološki kostur dodatnog zemljopisnog naziva „Gorges” i prostire se duž rijeke Sanguèze, gdje se nalazi dodatni zemljopisni naziv „Mouzillon – Tillières”,

| — | zapadni dio zemljopisnog područja počiva na podlozi sastavljenoj ponajprije od ortognajsa te blago kiselog gnajsa i granodiorita, koji čine temelj dodatnog zemljopisnog naziva „Château-Thébaud”, |
| --- | --- |

—

zapadni dio zemljopisnog područja počiva na podlozi sastavljenoj ponajprije od ortognajsa te blago kiselog gnajsa i granodiorita, koji čine temelj dodatnog zemljopisnog naziva „Château-Thébaud”,

| — | u središtu zemljopisnog područja smješten je dodatni zemljopisni naziv „Le Pallet”, u dijelu u kojem su stijene blago alterirane i izrazito napuknute, dok je facijes gnajsa na kojem se prostire dodatni zemljopisni naziv „Monnières – Saint-Fiacre” često alteriraniji, |
| --- | --- |

—

u središtu zemljopisnog područja smješten je dodatni zemljopisni naziv „Le Pallet”, u dijelu u kojem su stijene blago alterirane i izrazito napuknute, dok je facijes gnajsa na kojem se prostire dodatni zemljopisni naziv „Monnières – Saint-Fiacre” često alteriraniji,

| — | na jugu fisura odvaja masiv od krupnozrnatog granita kojim je obilježeno zemljopisno područje dodatnog zemljopisnog naziva „Clisson”. |
| --- | --- |

—

na jugu fisura odvaja masiv od krupnozrnatog granita kojim je obilježeno zemljopisno područje dodatnog zemljopisnog naziva „Clisson”.

Ponegdje je primarni sloj prekriven pjeskovitoglinastim sedimentima s neravnomjernim udjelom kamenčića.

Unatoč različitostima na navedenim formacijama najčešće se nalaze smeđa ocjedita, pjeskovita i šljunkovita tla, ponekad obogaćena glinom u podslojevima koje čini gabro. U skladu s praksama područje čestice za berbu grožđa strogo je ograničeno na dijelove sa zdravim, plitkim i umjereno plodnim tlima, sklonima zagrijavanju i s ograničenom mogućnošću zadržavanja vode.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Redovnik sveti Martin, osnivač opatije Vertou iz 6. stoljeća, prvi je organizirao uzgoj vinove loze na obroncima rijeka Sèvre i Maine. Vinograd se razvijao tijekom cijelog srednjeg vijeka, duž plovnih dijelova tih dviju rijeka, što je osobito pogodovalo ranom procvatu vinograda dodatnih zemljopisnih naziva „Château-Thébaud”, „Monnières – Saint-Fiacre” i „Le Pallet”. Od 16. stoljeća, pod utjecajem međunarodne trgovine sa sjedištem u Nantesu, sorta melon B konačno se ukorijenila u toj regiji. Naziv „Muscadet” prvi se put javlja 1635., na ugovoru u zakupu u Gorgesu. Krajem 18. stoljeća gotovo dvije trećine zemlje župe Monnières zasađene su vinovom lozom, što je znak da se regija opredijelila za vinogradarstvo.

Nakon pljačkanja na marginama ratova u pokrajini Vendée od 1793. do 1794., a zatim štete uzrokovane filokserom, vinogradarstvo je prilagodilo nove tehnike, kao što su nasadi u nizovima i rezidba Guyot. Otada je proizvodno umijeće jasno propisano: usvojena je jedino sorta melon B, uz veliku gustoću sadnje, kontrolu vinove loze i ograničenje njezina prinosa, uz berbu grožđa u fazi pune zrelosti.

Kako bi proizvodili bogata i složena vina, gospodarski subjekti primjenjuju poseban način proizvodnje vina, „metodu iz Nantesa”, prema kojoj se vino drži na sitnom talogu najmanje jednu zimu bez pretakanja, a riječ je o umijeću proizašlom iz navike proizvođača da čuvaju bačvu najboljeg vina na talogu za buduće blagdane. Taj način dozrijevanja vinima daje zaokruženost i punoću jer ga obogaćuje manoproteinima i drugim spojevima nastalima autolizom stijenki stanica kvasca. Uz to, ta metoda koja se temelji na izostanku manipulacije vinima i njihovu čuvanju u okruženju bogatom ugljikovim dioksidom, uz strogo ograničavanje oksidacije i otpuštanja hlapivih spojeva, omogućava očuvanje aroma koje nastaju tijekom alkoholnog vrenja sve do proljeća i nakon njega. Vina se tijekom dozrijevanja obogaćuju i tercijarnim aromama. Grožđe, mošt i vina sorte melon B zapravo sadržavaju visok udio glikozidnih prekursora aroma. Navedene molekule, sastavljene od aglikona vezanih na šećere, u stanju u kojem jesu nemaju mirisa. Pucanjem β-glikozidnih veza, uslijed djelovanja različitih kemijskih i enzimskih procesa, nastaju izrazito mirisni spojevi, ponajprije monoterpeni i C13-norizoprenoidi, uz stvaranje ponajprije β-damaskona, tvari poznate po ulozi pojačivača voćnih aroma vina. Gospodarski subjekti stekli su posebna znanja i vještine u području zaštite vina od oksidacije u bačvi i njegova pažljivog punjenja u boce, koja omogućuju da se ti mirisi oslobađaju što je dulje moguće i da vina postanu složenija. Navedena praksa ponekad je prilagođena varijacijama okruženja, kao što je berba izrazito zrela grožđa za dodatne zemljopisne nazive „Clisson”, „Monnières – Saint-Fiacre” i „Mouzillon – Tillières”, zadržavanje visokog postotka organskih kiselina u moštu za dodatne zemljopisne nazive „Gorges” i „Château-Thébaud”, rana berba za dodatni zemljopisni naziv „Goulaine” ili produljeno dozrijevanje vina na sitnom talogu za najbolja vina. Vina koja s dodatnim zemljopisnim nazivom drže se na talogu do pakiranja. Pune se u boce odmah u vinskom podrumu kako bi se ograničio rizik od oksidacije i smanjio gubitak aroma.

U želji da zaštite kvalitetu i ugled svojih vina, proizvođači iz općine La Haie-Fouassière i okolice 1925. sudskim putem ishodili su mogućnost da svoja vina označavaju nazivom „Muscadet Grands Crus de Sèvre et Maine”. Kontrolirana oznaka izvornosti „Muscadet Sèvre et Maine” priznata je 1936. Propis svojstven tradicionalnoj oznaci „sur lie” utvrđen je 1977., a od 1994. očituje se punjenjem vina u boce tijekom godina koja slijedi nakon godine berbe, u samim vinskim podrumima, kako bi se ograničila pretakanja vina.

Zemljopisno područje otada je izrazito specijalizirano u pogledu proizvodnje vina, s brojnim općinama na čijem se području velikim dijelom uzgaja jedino sorta melon B. S približno 8000 hektara koje obrađuje 600 proizvođača, 2016. vina kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet Sèvre et Maine” čine gotovo 70 % količine vina koje se stavlja na tržište za sve kontrolirane oznake izvornosti u vinogradima u regiji Nantesa. Više od polovine tih vina nosi oznaku „sur lie”.

Pojedinosti o kakvoći proizvoda i karakteristikama proizvoda

Vina kontrolirane oznake izvornosti „Muscadet Sèvre et Maine” bijela su, suha i mirna. Uravnoteženog su i blagog okusa, zaokružena do svježa i razvijaju složen buke aroma u kojima prevladavaju voćne ili cvjetne note. Pažljivo se pune u boce kako bi se očuvala i pojačala izražajnost bogatstva njihovih aroma.

Vina s oznakom „sur lie” uglavnom su uravnotežena okusa i zaokružena, složenijeg mirisnog bukea, a mogu biti blago pjenušava zbog rezidualna ugljikova dioksida nastalog tijekom alkoholne fermentacije. Da bi se očuvala svježina, bogatstvo aroma vina i njihov endogeni ugljikov dioksid, vina se tijekom dozrijevanja štite od oksidacije. Budući da je njihov udio ugljikova dioksida previsok za punjenje u fleksibilne spremnike, vina se pune u boce i to uz posebnu pažnju.

Dugo dozrijevanje ponekad pogoduje njihovu starenju, kao za vina koja imaju dodatni zemljopisni naziv:

| — | „Château-Thébaud”, čija se vina uobičajeno odlikuju visokom kvalitetom i elegancijom bukea, s aromama voća, cvijeća i aromatskog bilja, što su obilježja koja u ustima ostavljaju dojam slanih, svježih i mineralnih vina, |
| --- | --- |

—

„Château-Thébaud”, čija se vina uobičajeno odlikuju visokom kvalitetom i elegancijom bukea, s aromama voća, cvijeća i aromatskog bilja, što su obilježja koja u ustima ostavljaju dojam slanih, svježih i mineralnih vina,

| — | „Clisson”, čija se vina općenito odlikuju vrlo koncentriranim intenzivnim okusom i snažnim, osobito voćnim aromama (zrelo voće, kuhano voće), |
| --- | --- |

—

„Clisson”, čija se vina općenito odlikuju vrlo koncentriranim intenzivnim okusom i snažnim, osobito voćnim aromama (zrelo voće, kuhano voće),

| — | „Gorges”, čija se vina najčešće ističu snažnim okusom, naglašenim kiselošću i gorčinom, te mineralnim aromama ili aromama mentola, |
| --- | --- |

—

„Gorges”, čija se vina najčešće ističu snažnim okusom, naglašenim kiselošću i gorčinom, te mineralnim aromama ili aromama mentola,

| — | „Goulaine”, čija se vina obično odlikuju intenzivnim bukeom u kojem prevladavaju note svježeg voća, zrelog voća, suhog voća i cvjetne note te koja se ističu ravnotežom, zaokruženošću, blagom gorčinom i dojmom baršunaste teksture koja se dugo zadržava u ustima, |
| --- | --- |

—

„Goulaine”, čija se vina obično odlikuju intenzivnim bukeom u kojem prevladavaju note svježeg voća, zrelog voća, suhog voća i cvjetne note te koja se ističu ravnotežom, zaokruženošću, blagom gorčinom i dojmom baršunaste teksture koja se dugo zadržava u ustima,

| — | „Mouzillon – Tillières”, čija se vina, slabih aroma dok su mlada, kasnije često odlikuju cvjetnim i citrusnim aromama, aromama aromatičnog bilja, brioša i minerala, s okusom čija je koncentrirana struktura istaknuta blagom gorčinom i trpkošću, |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillières”, čija se vina, slabih aroma dok su mlada, kasnije često odlikuju cvjetnim i citrusnim aromama, aromama aromatičnog bilja, brioša i minerala, s okusom čija je koncentrirana struktura istaknuta blagom gorčinom i trpkošću,

| — | „ Monnières – Saint-Fiacre”, čija se vina često ističu snažnim mirisom zrelog ili ušećerenog voća i balzamičnim notama, dok im je okus bogat i raskošan, kremastog dojma ublaženog vrlo blagom gorčinom, |
| --- | --- |

—

„ Monnières – Saint-Fiacre”, čija se vina često ističu snažnim mirisom zrelog ili ušećerenog voća i balzamičnim notama, dok im je okus bogat i raskošan, kremastog dojma ublaženog vrlo blagom gorčinom,

| — | „Le Pallet”, čija se vina često ističu nježnom ravnotežom okusa i vrlo blagim aromatskim bukeom, u kojem prevladava cvjetni element. |
| --- | --- |

—

„Le Pallet”, čija se vina često ističu nježnom ravnotežom okusa i vrlo blagim aromatskim bukeom, u kojem prevladava cvjetni element.

Kako bi se očuvale prednosti dobivene dozrijevanjem te spriječila oksidacija i gubitak aroma, vina s navedenim dodatnim zemljopisnim nazivima pune se u boce izravno u vinskim podrumima.

Uzročna veza

Zahvaljujući gruboj teksturi naslijeđenoj od starih stijena, tla zemljopisnog područja jamče rani početak ciklusa vinove loze i ograničavaju njezinu bujnost. Blage zime pridonose tom ranom dozrijevanju, a ljetno sunce i vjetrovi s mora štite biljke od zdravstvenih ugroza. Navedena tla osiguravaju umjereno i redovno napajanje vodom, što je jamstvo dobre zrelosti, zahvaljujući maloj zalihi vode i razlomljenosti koje omogućuje duboko prodiranje korijena. Kroz stoljeća se u navedenim okolnostima nametnuo uzgoj sorte melon B, tim više što su umjerene ljetne temperature zemljopisnog područja idealne za očuvanje svježine i aroma kojima se odlikuju vina dobivena od te nježne bijele sorte.

Duga povijest proizvodnje vina na navedenom zemljopisnom području, sklonost ranom dozrijevanju i gustoća vinove loze kojima se odlikuje, odavno su pogodovali objedinjavanju uzgojnih praksi. U želji da zaštite autentičnost svojih proizvoda proizvođačima je 1936. priznata kontrolirana oznaka izvornosti, među prvim kontroliranim oznakama izvornosti u Francuskoj, nakon pokretanja postupka tijekom dvadesetih godina prošlog stoljeća.

Zahvaljujući svojem umijeću gospodarski subjekti u mogućnosti su kontrolirati proizvodnju i brati zdravo grožđe u fazi pune zrelosti. Vina proizvedena u skladu s lokalnim praksama drže se na talogu do pakiranja, bez pretakanja. Zahvaljujući blagim zimskim temperaturama zemljopisnog područja, koje pogoduju interakciji s talogom, vina tijekom dozrijevanja postaju još bolja te od sljedećeg proljeća poprimaju još bogatiji okus. Pažljivim punjenjem u boce omogućuje se očuvanje važnih svojstava vina, a određene arome nastavljaju se razvijati i nakon pakiranja. To umijeće, savršeno prilagođeno mogućnostima prirodnog okruženja i sorte melon B, omogućuje mirisnim molekulama nastalima tijekom fermentacije i glikozidnim prekursorima aroma da se u potpunosti izraze u vinu.

Punjena u boce tijekom godine koja slijedi nakon godine berbe, vina kontrolirane oznake izvornosti s oznakom „sur lie”, zadržavaju svoju karakterističnu svježinu, istaknutu blagim pjenušanjem koje uzrokuje preostali ugljikov dioksid nastao tijekom proizvodnje vina. Kako bi se spriječila oksidacije, ta se vina pakiraju odmah u vinskim podrumima. Navedena tradicionalna praksa koja manipulaciju proizvodom svodi na minimum, u potpunosti je prikladna za očuvanje nježnih mirisnih elemenata vina. Raznolikost stijena, a posljedično i tla, topografske varijacije i klimatske razlike povezane s udaljenošću vinogradarskih otoka od vodenih površina, dijelom objašnjavaju aromatsku složenost tih vina. Iskorištavanje raznolikosti prirodnog okruženja i primjena zahtjevnih vinogradarskih praksi, omogućilo je da se izraze posebnosti i promiču dodatni zemljopisni nazivi koji su dragulj kontrolirane oznake izvornosti:

| — | područje „Château-Thébaud”, koje se nalazi na zapadu, na uzvisinama uz Mainu, osigurava klimu povoljnu za rano dozrijevanje i čija tla, nastala od gnajsa i grandiorita, omogućuju da vinova loza duboko pusti korijenje, a daju mošt bogat organskim kiselinama koje, nakon dugotrajnog dozrijevanja, pogoduju kvalitetnim vinima čiji svjež i mineralan okus dugo ostaje u ustima, |
| --- | --- |

—

područje „Château-Thébaud”, koje se nalazi na zapadu, na uzvisinama uz Mainu, osigurava klimu povoljnu za rano dozrijevanje i čija tla, nastala od gnajsa i grandiorita, omogućuju da vinova loza duboko pusti korijenje, a daju mošt bogat organskim kiselinama koje, nakon dugotrajnog dozrijevanja, pogoduju kvalitetnim vinima čiji svjež i mineralan okus dugo ostaje u ustima,

| — | „Clisson”, gdje međusobno djelovanje relativno kasne klime, plitkih pjeskovitih tala nastalih od granita, izraženih obronaka na padinama rijeka Sèvre ili Maine i praksa usmjerenih na postizanje vrlo zrela grožđa i dugotrajno dozrijevanje na sitnom vinskom talogu, daju vinima bogatstvo okusa i karakteristične voćne arome, |
| --- | --- |

—

„Clisson”, gdje međusobno djelovanje relativno kasne klime, plitkih pjeskovitih tala nastalih od granita, izraženih obronaka na padinama rijeka Sèvre ili Maine i praksa usmjerenih na postizanje vrlo zrela grožđa i dugotrajno dozrijevanje na sitnom vinskom talogu, daju vinima bogatstvo okusa i karakteristične voćne arome,

| — | „Gorges”, čija glinasta tla nastala alteracijom gabra i relativno kasna lokalna klima, zajedno s praksama da se grožđe bere prije potpune tehnološke zrelosti, a vino zatim dugo dozrijeva u redukcijskom okruženju na vinskom talogu, daju živahan okus vina i svjež, mineralan miris, |
| --- | --- |

—

„Gorges”, čija glinasta tla nastala alteracijom gabra i relativno kasna lokalna klima, zajedno s praksama da se grožđe bere prije potpune tehnološke zrelosti, a vino zatim dugo dozrijeva u redukcijskom okruženju na vinskom talogu, daju živahan okus vina i svjež, mineralan miris,

| — | područje „Goulaine”, na kojem zemljišta, razvijena na neznatno alteriranim metamorfnim stijenama, u klimi koju u velikoj mjeri ublažava blizina rijeke Loire i močvara, pogoduju brzom dozrijevanju grožđa koje, zahvaljujući ranoj berbi u trenutku pune zrelosti, daju izražajna, uravnotežena i pitka vina s aromama svježeg i suhog voća, |
| --- | --- |

—

područje „Goulaine”, na kojem zemljišta, razvijena na neznatno alteriranim metamorfnim stijenama, u klimi koju u velikoj mjeri ublažava blizina rijeke Loire i močvara, pogoduju brzom dozrijevanju grožđa koje, zahvaljujući ranoj berbi u trenutku pune zrelosti, daju izražajna, uravnotežena i pitka vina s aromama svježeg i suhog voća,

| — | područje „Monnières – Saint-Fiacre” nalazi se na brežuljcima i obroncima duž rijeke Sèvre, a njegova tla, razvijena na slabo kiselom, usitnjenom ili alteriranom gnajsu, dovode do spore kinetike dozrijevanja, što omogućuje dobivanje vrlo zrela grožđa koje daje bogata i jaka vina, s notama zrelog pa sve do ušećerenog voća, |
| --- | --- |

—

područje „Monnières – Saint-Fiacre” nalazi se na brežuljcima i obroncima duž rijeke Sèvre, a njegova tla, razvijena na slabo kiselom, usitnjenom ili alteriranom gnajsu, dovode do spore kinetike dozrijevanja, što omogućuje dobivanje vrlo zrela grožđa koje daje bogata i jaka vina, s notama zrelog pa sve do ušećerenog voća,

| — | „Mouzillon – Tillière”, na istoku vinograda, gdje uzajamno djelovanje kontinentalnije klime i pjeskovito-glinastih tla nastalih na slabo alteriranim stijenama gabro, pogoduje izrazitom dozrijevanju, čime se dobivaju vina koja s vremenom, nakon pažljiva dozrijevanja, imaju intenzivne arome s notama brioša i začina te voćnim i cvjetnim notama, |
| --- | --- |

—

„Mouzillon – Tillière”, na istoku vinograda, gdje uzajamno djelovanje kontinentalnije klime i pjeskovito-glinastih tla nastalih na slabo alteriranim stijenama gabro, pogoduje izrazitom dozrijevanju, čime se dobivaju vina koja s vremenom, nakon pažljiva dozrijevanja, imaju intenzivne arome s notama brioša i začina te voćnim i cvjetnim notama,

| — | „Le Pellet”, gdje su duga tradicija uzgoja vinove loze i povezanost proizvođača omogućili da se ukorijeni umijeće koje na najbolji način iskorištava potencijal zrelog ubranog grožđa na šljunkovitom napuknutom tlu, što određuje sklad okusa vina i nježnost njihovih cvjetnih aroma. |
| --- | --- |

—

„Le Pellet”, gdje su duga tradicija uzgoja vinove loze i povezanost proizvođača omogućili da se ukorijeni umijeće koje na najbolji način iskorištava potencijal zrelog ubranog grožđa na šljunkovitom napuknutom tlu, što određuje sklad okusa vina i nježnost njihovih cvjetnih aroma.

Gospodarski subjekti naučili su kako sačuvati aromatska svojstva navedenih vina koja starenjem postaju sve bolja, tako što prilikom pakiranja u najvećoj mogućoj mjeri ograničavaju njihov doticaj s kisikom iz zraka. U tu svrhu i u skladu s lokalnim praksama ta se vina pune u boce u samim vinskim podrumima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Vina koja bi mogla nositi oznaku „sur lie” pakiraju se na razgraničenom području.

Kako bi se sačuvala svojstva dobivena načinom proizvodnje i dozrijevanjem, osobito njihova svježina, složene arome, od kojih se neke razvijaju nakon pakiranja, i blago pjenušanje uzrokovano udjelom endogenog ugljikovog dioksida, i kako bi se spriječila pretakanja, vina koja bi mogla nositi oznaku „sur lie” pakiraju se u boce u vinskim podrumima od 1. ožujka do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine berbe.

Taj poseban način dozrijevanja vinima daje zaokruženost i punoću jer ga obogaćuje manoproteinima i drugim spojevima nastalima autolizom stijenki stanica kvasca. Ta se metoda temelji na izostanku manipulacije vinima i njihovu čuvanju u okruženju bogatom ugljikovim dioksidom, uz strogo ograničavanje oksidacije i otpuštanja hlapivih spojeva.

Budući da je njihov udio ugljikova dioksida previsok za punjenje u fleksibilne spremnike, vina se pune u boce i to uz posebnu pažnju.

U trenutku pakiranja ili prvog slanja izvan vinskih podruma još se nalaze na svojem sitnom vinskom talogu.

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, utvrđeno odstupanjem za proizvodnju, izradu i dozrijevanje vina, u kojem se odvijaju proizvodnja, izrada, dozrijevanje i pakiranje vina koja bi mogla nositi oznaku „sur lie”, obuhvaća područja općina ili dijelova sljedećih općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.:

| — | departman Loire-Atlantique: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (dio), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Barbechat), Frossay, Geneston, Gétigné (partie), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Sauveur i Varades), Le Loroux-Bottereau (dio), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (dio), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (dio), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

departman Loire-Atlantique: Ancenis, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (dio), La Boissière-du-Doré, Bouaye, Bouguenais, Boussay, Brains, Carquefou, Le Cellier, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire (samo za područje delegirane općine Barbechat), Frossay, Geneston, Gétigné (partie), Legé, Ligné, La Limouzinière, Loireauxence (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Sauveur i Varades), Le Loroux-Bottereau (dio), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montbert (dio), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Oudon, Paulx, Le Pellerin, La Planche, Pont-Saint-Martin, Pornic, Port-Saint-Père, La Remaudière, Rezé, Rouans, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Viaud, Les Sorinières (dio), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegiranih općina Beaupréau i Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais i Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart i Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Montfaucon-Montigné i Saint-Germain-sur-Moine). |
| --- | --- |

—

departman Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za područje delegiranih općina Beaupréau i Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za područje delegirane općine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (samo za područje delegiranih općina La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais i Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (samo za područje delegiranih općina La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart i Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo za područje delegiranih općina Montfaucon-Montigné i Saint-Germain-sur-Moine).

| — | departman Vendée: Cugand (dio), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (dio), Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departman Vendée: Cugand (dio), Montaigu, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (dio), Saint-Philbert-de-Bouaine.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati oznaka „sur lie” za vina koja ispunjavaju uvjete proizvodnje koji su za tu oznaku utvrđeni u specifikaciji.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati zemljopisni naziv „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima za upotrebu te zemljopisne oznake u specifikaciji proizvoda.

Nazivu kontrolirane oznake izvornosti mogu se dodati dodatni zemljopisni nazivi „Clisson”, „Gorges”, „Le Pallet”, „Château-Thébaud”, „Goulaine”, „Monnières – Saint-Fiacre” i „Mouzillon – Tillières” za vina koja ispunjavaju uvjete proizvodnje utvrđene za zemljopisne nazive u specifikaciji proizvoda.

Znakovi kojima je ispisana oznaka „sur lie” i zemljopisni naziv „Val de Loire” ne smiju biti ni viši ni deblji od znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Na vinima s oznakom „sur lie” ili dodatnim zemljopisnim nazivima „Clisson”, „Gorges” i „Le Pallet” navodi se godina proizvodnje.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Dodatni zemljopisni nazivi ispisani su u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti. Visina, širina i debljina znakova kojima su ispisani ti nazivi moraju biti jednake kao za znakove kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.”

Na oznaci vina koja nemaju dodatni zemljopisni naziv može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

Naziv registrirane lokacije ispisan je znakovima koji ne smiju biti viši, širi i deblji od polovine znakova kojima se ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti. Nalazi se u istom vidnom polju kao i naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7e913c79-1202-4697-b5ed-a01af13ee5f8

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

Ispravci

| 7.2.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 42/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 42/34

---

Ispravak Sporazuma оd 22. siječnja 2020. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o izmjeni Sporazuma od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja kojim se utvrđuju operativni postupci za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije

(
  Službeni list Europske unije C 32 I od 1. veljače 2020
  .)

(2020/C 42/07)

Na stranici 5., prva tablica u Prilogu treba glasiti kako slijedi:

| (u milijunima EUR) |
| --- |
| Središnje banke stranke ovog Sporazuma | Gornje granice (1) |
| Българска народна банка (Bugarska narodna banka) | 780 |
| Česká národní banka | 1 260 |
| Danmarks Nationalbank | 1 190 |
| Hrvatska narodna banka | 600 |
| Magyar Nemzeti Bank | 1 080 |
| Narodowy Bank Polski | 3 480 |
| Banca Națională a României | 1 760 |
| Sveriges Riksbank | 1 850 |
| Europska središnja banka | nema |

(u milijunima EUR)

Središnje banke stranke ovog Sporazuma

Gornje granice (1)

Българска народна банка (Bugarska narodna banka)

780

Česká národní banka

1 260

Danmarks Nationalbank

1 190

Hrvatska narodna banka

600

Magyar Nemzeti Bank

1 080

Narodowy Bank Polski

3 480

Banca Națională a României

1 760

Sveriges Riksbank

1 850

Europska središnja banka

nema

---

(1)  Navedeni su zamišljeni iznosi za središnje banke koje ne sudjeluju u ERM II.

1

---