# Euroopan unionin C 94/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 94 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta23. maaliskuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 94

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta23. maaliskuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 94/01 | Euron kurssi — 20. maaliskuuta 2020 | 1 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 94/01

Euron kurssi — 20. maaliskuuta 2020

1

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 94/02 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Case M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 2 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 94/03 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 4 |
| 2020/C 94/04 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 16 |
| 2020/C 94/05 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 27 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 94/02

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Case M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

2

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 94/03

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

4

2020/C 94/04

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

16

2020/C 94/05

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 23.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/1

---

Euron kurssi (1)

20. maaliskuuta 2020

(2020/C 94/01)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0707 |
| JPY | Japanin jeniä | 118,37 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4691 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,91028 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0598 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0546 |
| ISK | Islannin kruunua | 150,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 12,1215 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,191 |
| HUF | Unkarin forinttia | 350,91 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5315 |
| RON | Romanian leuta | 4,8505 |
| TRY | Turkin liiraa | 6,9806 |
| AUD | Australian dollaria | 1,8226 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5257 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,3056 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8521 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5515 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 335,64 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,5127 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,5919 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6098 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 050,90 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7052 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,895 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 85,1038 |
| THB | Thaimaan bahtia | 34,851 |
| BRL | Brasilian realia | 5,3937 |
| MXN | Meksikon pesoa | 25,6864 |
| INR | Intian rupiaa | 80,4650 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0707

JPY

Japanin jeniä

118,37

DKK

Tanskan kruunua

7,4691

GBP

Englannin puntaa

0,91028

SEK

Ruotsin kruunua

11,0598

CHF

Sveitsin frangia

1,0546

ISK

Islannin kruunua

150,70

NOK

Norjan kruunua

12,1215

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,191

HUF

Unkarin forinttia

350,91

PLN

Puolan zlotya

4,5315

RON

Romanian leuta

4,8505

TRY

Turkin liiraa

6,9806

AUD

Australian dollaria

1,8226

CAD

Kanadan dollaria

1,5257

HKD

Hongkongin dollaria

8,3056

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8521

SGD

Singaporen dollaria

1,5515

KRW

Etelä-Korean wonia

1 335,64

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,5127

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,5919

HRK

Kroatian kunaa

7,6098

IDR

Indonesian rupiaa

17 050,90

MYR

Malesian ringgitiä

4,7052

PHP

Filippiinien pesoa

54,895

RUB

Venäjän ruplaa

85,1038

THB

Thaimaan bahtia

34,851

BRL

Brasilian realia

5,3937

MXN

Meksikon pesoa

25,6864

INR

Intian rupiaa

80,4650

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 23.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/2

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Case M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 94/02)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. (”Ageas Portugal”, Portugali), joka on yrityksen Ageas SA/NV (”Ageas Group”, Belgia) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. (”Ageas Portugal”, Portugali), joka on yrityksen Ageas SA/NV (”Ageas Group”, Belgia) määräysvallassa

| — | José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (”JMRS”, Portugali), joka on yrityksen José de Mello Capital S.A. (”JM Capital”, Portugali) omistuksessa |
| --- | --- |

—

José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (”JMRS”, Portugali), joka on yrityksen José de Mello Capital S.A. (”JM Capital”, Portugali) omistuksessa

| — | Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A (”SPSI”, Portugali). |
| --- | --- |

—

Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A (”SPSI”, Portugali).

Ageas Portugal ja JMRS hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä SPSI.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Ageas Portugal: konsernin Ageas Group omistuksessa oleva Portugalissa toimiva vakuutusyhtiö, joka tarjoaa henki- ja vahinkovakuutuspalveluja yksityisasiakkaille, yritysasiakkaille ja institutionaalisille asiakkaille ja jolla on toimintaa useissa EU-maissa ja Aasiassa |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal: konsernin Ageas Group omistuksessa oleva Portugalissa toimiva vakuutusyhtiö, joka tarjoaa henki- ja vahinkovakuutuspalveluja yksityisasiakkaille, yritysasiakkaille ja institutionaalisille asiakkaille ja jolla on toimintaa useissa EU-maissa ja Aasiassa

| — | JMRS: asumiseen liittyvien ratkaisujen ja ortopedisten, geriatristen ja neurologisten kuntoutusohjelmien kehittäminen sekä sairaaloiden yksilöllisten kotihoitopalvelujen tarjoaminen, kuuluu konserniin JM Group, joka toimii yksityisten terveydenhuoltopalvelujen, tieinfrastruktuurien ja kemianteollisuuden alalla Espanjassa ja Yhdysvalloissa |
| --- | --- |

—

JMRS: asumiseen liittyvien ratkaisujen ja ortopedisten, geriatristen ja neurologisten kuntoutusohjelmien kehittäminen sekä sairaaloiden yksilöllisten kotihoitopalvelujen tarjoaminen, kuuluu konserniin JM Group, joka toimii yksityisten terveydenhuoltopalvelujen, tieinfrastruktuurien ja kemianteollisuuden alalla Espanjassa ja Yhdysvalloissa

| — | SPSI: vastaa kahden vanhusten hoitolaitoksen toiminnasta ja toimii kiinteistöalalla Lissabonin pääkaupunkialueella. |
| --- | --- |

—

SPSI: vastaa kahden vanhusten hoitolaitoksen toiminnasta ja toimii kiinteistöalalla Lissabonin pääkaupunkialueella.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 23.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/4

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2020/C 94/03)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Achterhoek – Winterswijk”

Viitenumero: PDO-NL-02402

Hakemuksen jättöpäivä: 21. marraskuuta 2017

1.   Rekisteröitävä nimi

Achterhoek – Winterswijk

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 3. | Väkevä viini |
| --- | --- |

3.

Väkevä viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

| 9. | Hiilihapotettu helmeilevä viini |
| --- | --- |

9.

Hiilihapotettu helmeilevä viini

| 15. | Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

15.

Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini

| 16. | Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

16.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4.   Viini(e)n kuvaus

Viiniluokka (1): VIINI: Punaviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: tummanpunainen, riippuu lajikeyhdistelmästä.

Tuoksu: tummanpunaisten hedelmien tuoksu, esimerkiksi metsämarjojen, karhunvatukoiden tai kirsikoiden tuoksu. Tuoksu riippuu lajikeyhdistelmästä.

Maku: hienot hedelmäiset vivahteet tekevät viinistä helposti lähestyttävän. Sisältää tanniineja.

Analyyttiset ominaisuudet

Kuivan ja hedelmäisen viinin sokeripitoisuus on 0,5–6 grammaa/litra ja

makeiden punaviinien sokeripitoisuus 15–30 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 63,84 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

63,84 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (1): VIINI: Punaviini – tynnyrissä kypsytetty

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: voimakkaan punainen, riippuu lajikeyhdistelmästä.

Tuoksu: tummanpunaisten hedelmien tuoksu, esimerkiksi metsämarjojen, karhunvatukoiden tai kirsikoiden tuoksu. Tuoksu riippuu lajikeyhdistelmästä.

Maku: näissä viineissä on täyteläisyyttä, vaniljaisia vivahteita ja kypsä tanniinirakenne.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinien sokeripitoisuus on 0,5–6 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 63,84 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

63,84 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (1): VIINI: Valkoviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Rypälelajikkeet: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B), Merzling (B) tai näistä lajikkeista leikkaamalla saatu sekoitus.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: vaihtelee keltaisesta kullankeltaiseen yhdistelmästä riippuen.

Tuoksu: Solaris- ja Merzling-viineissä tuoksuvat trooppiset hedelmät, kun taas Johanniter- ja Souvignier Gris ‐viineissä tuoksuvat kypsät hedelmät, kuten keltaiset omenat.

Maku: hedelmäinen ja raikas. Johanniter-viineissä on osittain niiden hapokkuudesta johtuen Rieslingin vivahteita, kun taas Souvignier Gris ‐viinit ovat täyteläisempiä.

Solaris-viineissä on virkistävää hapokkuutta, ja Merzling-viineissä yhdistyvät makeus ja hapokas hedelmäisyys.

Analyyttiset ominaisuudet

Kuivan viinin sokeripitoisuus: 1–8 grammaa/litra.

Makean viinin sokeripitoisuus: 15–30 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 77,14 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

77,14 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (1): VIINI: Valkoviini – tynnyrissä kypsytetty

Rypälelajike: Solaris (B).

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: kullankeltainen.

Tuoksu: bukeessa tuoksuvat kotoperäiset hedelmät sekä trooppiset hedelmät, kuten mango ja kypsä ananas.

Maku: hapokkaan raikas. Tynnyri luo viiniin puumaisia vivahteita ja kermaisen maun.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 15–30 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 77,14 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

77,14 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (1): VIINI: Roseeviini – runsaan hedelmäinen

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) tai näistä leikkaamalla saatu sekoitus, jossa voi olla myös Solaris (B)- tai Johanniter (B) ‐lajiketta.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: lohenpunainen.

Tuoksu: makeahko punaisten hedelmien tuoksu.

Maku: hedelmäinen, luonteeltaan melko makea, täyteläinen.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 3–10 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 63,84 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

63,84 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (3): VÄKEVÄ VIINI, punainen

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N) tai näistä leikkaamalla saatu sekoitus.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: punainen.

Tuoksu: makea, mustaherukkainen, kevyesti mausteinen.

Maku: mausteinen; makeus ja hedelmäinen hapokkuus ovat hyvässä tasapainossa.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 50–100 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 18 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 63,84 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

18

Vähimmäishappopitoisuus

63,84 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (5): LAATUKUOHUVIINI, valkoinen

Rypälelajikkeet: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B) tai näistä lajikkeista leikkaamalla saatu sekoitus.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: valkoinen.

Tuoksu: omenainen, sitruksinen.

Maku: hedelmäinen ja raikas; kuplat ovat erittäin pieniä; kohtuullisen täyteläinen.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 5–16 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 79,8 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Vähimmäishappopitoisuus

79,8 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (9): Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N) tai näistä leikkaamalla saatu sekoitus, jossa voi olla myös Solaris- tai Johanniter (B) ‐lajiketta.

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: lohenpunainen.

Tuoksu: kevyt; punaisten hedelmien tuoksu.

Maku: hedelmäinen; kihelmöivä suutuntuma.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 5–16 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 63,84 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

63,84 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (15): Kuivatuista rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Rypälelajike: Solaris (B).

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: kullankeltainen.

Tuoksu: kypsien trooppisten hedelmien tuoksu; hunajainen.

Maku: täyteläinen, kermainen, makea ja täyteläisen raikas.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 120–240 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 66,5 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

66,5 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

Viiniluokka (16): Ylikypsistä rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Rypälelajike: Solaris (B).

Aistinvaraiset ominaisuudet

Väri: kullankeltainen.

Tuoksu: kypsien trooppisten hedelmien tuoksu; hunajainen.

Maku: täyteläinen, kermainen, makea ja täyteläisen raikas.

Analyyttiset ominaisuudet

Viinin sokeripitoisuus on 50–120 grammaa/litra.

Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 73,15 milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

73,15 milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusta koskevat säännöt ja erityinen viininvalmistusmenetelmä

Seuraavia viininvalmistusta koskevia sääntöjä sovelletaan kaikkiin jäljempänä lueteltuihin viiniluokkiin.

| — | Väkevöinnin enimmäisrajan osalta sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä; lisäksi mahdollisuus käyttää 0,5 prosentin lisäväkevöintiä, mikäli kansalliset viranomaiset (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaava ministeriö) sallivat sen kyseiselle vuosikerralle. |
| --- | --- |

—

Väkevöinnin enimmäisrajan osalta sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä; lisäksi mahdollisuus käyttää 0,5 prosentin lisäväkevöintiä, mikäli kansalliset viranomaiset (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaava ministeriö) sallivat sen kyseiselle vuosikerralle.

| — | Happamuuden vähentämisen osalta noudatetaan EU:n lainsäädännössä määritettyjä rajoja. |
| --- | --- |

—

Happamuuden vähentämisen osalta noudatetaan EU:n lainsäädännössä määritettyjä rajoja.

| — | Happamuuden lisäämiseen on saatava kullekin vuosikerralle erikseen kansallisten viranomaisten (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaavan ministeriön) lupa, jota anotaan kyseistä vuosikertaa koskevalla hakemuksella. Tämän jälkeen sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja rajoja. |
| --- | --- |

—

Happamuuden lisäämiseen on saatava kullekin vuosikerralle erikseen kansallisten viranomaisten (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaavan ministeriön) lupa, jota anotaan kyseistä vuosikertaa koskevalla hakemuksella. Tämän jälkeen sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

Viiniluokka (1): VIINI: Punaviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Hedelmälihan käyminen vähintään neljän päivän ajan

Viiniluokka (1): VIINI: Punaviini – tynnyrissä kypsytetty

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Hedelmälihan käyminen vähintään neljän päivän ajan

Kypsyttäminen puutynnyrissä vähintään kahdeksan kuukauden ajan

Viiniluokka (1): VIINI: Valkoviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Viiniluokka (1): VIINI: Valkoviini – tynnyrissä kypsytetty

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Vähintään 50 prosenttia viinin määrästä kypsytetään puutynnyreissä kolme kuukautta tai pidempään

Viiniluokka (1): VIINI: Roseeviini – hedelmäisen täyteläinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Viiniluokka (3): VÄKEVÄ VIINI, punainen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Hedelmälihan käyminen vähintään neljän päivän ajan

Kypsyttäminen puutynnyrissä vähintään vuoden ajan

Viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin lisääminen

Viiniluokka (5): LAATUKUOHUVIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Jälkikäyminen pullossa perinteisellä menetelmällä

Viiniluokka (9): Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Hiilidioksidin lisääminen pullotuksen yhteydessä (enintään 2,5 baarin paineella)

Viiniluokka (15): Kuivatuista rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Myöhäinen korjuu, rypäleet kerätään käsin.

Rypäleitä kuivatetaan ensin luonnollisesti ja sen jälkeen olkialustalla vähintään kahden viikon ajan.

Viiniytetään kylmäkäymisen avulla alle 18 °C:ssa.

Viiniluokka (16): Ylikypsistä rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Myöhäinen korjuu; korjattavien rypäleiden sokeripitoisuus vähintään 120 Oechsle-astetta

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

b.   Enimmäistuotokset

Punainen, Regent (N)

50 hehtolitraa/ha

Punainen, Pinotin (N)

50 hehtolitraa/ha

Punainen, Monarch (N)

50 hehtolitraa/ha

Punainen, Acolon (N)

50 hehtolitraa/ha

Punainen, Cabertin (N)

50 hehtolitraa/ha

Punainen, Cabernet Cortis (N)

50 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Souvignier Gris (Rs)

60 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Souvignier Gris (Rs), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Souvignier Gris (Rs), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Johanniter (B)

60 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Johanniter (B), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Johanniter (B), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Solaris (B)

50 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Solaris (B), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Solaris (B), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa/ha

Valkoinen, Merzling (B)

60 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Yksilöity maantieteellinen alue sijaitsee Achterhoekin alueen itäisessä osassa, ja se ulottuu Saksan rajalle. Alue rajoittuu Winterswijkin kunnan rajoihin.

Kyseisen suojatun alkuperänimityksen piiriin kuuluvat viinitarhat kattavat Achterhoekin Winterswijkin kunnassa alueita, joiden maaperä on luokiteltu luokkiin HN21, KX ja eZE23. Lisäksi siihen kuuluu luokkien HN23, ZG23 ja ZG21 maita, joiden sisältämä humus ja hiue ovat tärkeitä viininviljelyssä. Suurin osa yksilöidyn alueen maasta koostuu näistä maaperätyypeistä.

Kunnassa on useita syrjäisempiä alueita. Nämä reuna-alueet muodostuvat yhdeksästä kylästä, jotka kaikki kuuluvat Winterswijkin kuntaan. Kylät ovat (kartalla myötäpäivään lueteltuna): Meddo (1 448 asukasta), Huppel (414 asukasta), Henxel (268 asukasta), Ratum (354 asukasta), Brinkheurne (272 asukasta), Kotten (798 asukasta), Woold (861 asukasta), Miste (675 asukasta) ja Corle (281 asukasta). Näistä Meddo on ainoa, jolla on kyläkeskus erilaisine palveluineen.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

| | Cabertin (N) (VB-91-26-17) |
| --- | --- |

Cabertin (N) (VB-91-26-17)

| | Cabernet Cortis |
| --- | --- |

Cabernet Cortis

| | Johanniter (B) |
| --- | --- |

Johanniter (B)

| | Monarch |
| --- | --- |

Monarch

| | Acolon |
| --- | --- |

Acolon

| | Pinotin (N) |
| --- | --- |

Pinotin (N)

| | Regent (N) |
| --- | --- |

Regent (N)

| | Souvignier Gris |
| --- | --- |

Souvignier Gris

| | Solaris |
| --- | --- |

Solaris

| | Merzling (B) |
| --- | --- |

Merzling (B)

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yksilöity alue

Suurin osa yksilöidystä alueesta sijaitsee Itä-Alankomaiden tasankoalueella, ja alueen hiue- ja kalkkipitoinen maaperä eroaa rakenteeltaan Winterswijkin länsipuolisten Achterhoekin alueiden maaperästä (joka koostuu lietteisestä savimaasta ja maan pinnalla olevista hiekkakerääntymistä).

Winterswijkin alue on tunnettu pensasaitamaisemastaan sekä fossiilijäänteitä sisältävästä avolouhoksesta, ja useiden alueen jokien pohjan pintakerroksessa on varhaisjurakaudelta peräisin olevia Lias-kerrostumia. Vuonna 2005 Alankomaiden hallitus nimesikin alueen Winterswijkin kansallismaisema-alueeksi, joka käsittää yhteensä lähes 22 000 hehtaaria.

Maaperä

Winterswijkiä ympäröi Itä-Alankomaiden tasankoalueen hiue- ja kalkkipitoinen maaperä. Muiden Achterhoekin alueiden maaperä koostuu lietteisestä savimaasta ja maan pinnalla olevista hiekkakerääntymistä.

Yksilöidyn alueen maa käsittää eri maaperätyyppejä, jotka vaihtelevat ja ovat sekoittuneet keskenään.

Maaperätyypeillä on seuraavia ominaisuuksia:

| — | Humuskerros on hyvä. |
| --- | --- |

—

Humuskerros on hyvä.

| — | Maaperä sisältää hiuetta, joka auttaa luomaan kyseiselle viinille sille ominaisen täyteläisen maun ja ehkäisee maaperän kuivumista. |
| --- | --- |

—

Maaperä sisältää hiuetta, joka auttaa luomaan kyseiselle viinille sille ominaisen täyteläisen maun ja ehkäisee maaperän kuivumista.

| — | Hiue- eli lutum-kerros hidastaa viiniköynnösten kuihtumista. |
| --- | --- |

—

Hiue- eli lutum-kerros hidastaa viiniköynnösten kuihtumista.

| — | Maan hiekkapitoinen pintakerros takaa hyvän vesitasapainon. |
| --- | --- |

—

Maan hiekkapitoinen pintakerros takaa hyvän vesitasapainon.

| — | Pohjamaan mineraalit (kuten sen sisältämä kalkki) imeytyvät pohjaveteen, jolloin viiniköynnöksille on tarjolla runsaasti ravinteita. |
| --- | --- |

—

Pohjamaan mineraalit (kuten sen sisältämä kalkki) imeytyvät pohjaveteen, jolloin viiniköynnöksille on tarjolla runsaasti ravinteita.

Ilmasto ja ympäristö

Yksilöity alue sijaitsee lähellä Alankomaiden kuninkaallisen ilmatieteellisen laitoksen Hupselin asemaa. Touko-syyskuulle ajoittuvan viininviljelykauden keskimääräiset ilmasto-olosuhteet Hupselissa olivat vuosina 2010–2015 seuraavat:

| — | keskilämpötila: 15,58 °C |
| --- | --- |

—

keskilämpötila: 15,58 °C

| — | alin keskilämpötila: 9,93 °C |
| --- | --- |

—

alin keskilämpötila: 9,93 °C

| — | ylin keskilämpötila: 20,83 °C |
| --- | --- |

—

ylin keskilämpötila: 20,83 °C

| — | keskimääräinen suhteellinen kosteus: 78,36 % |
| --- | --- |

—

keskimääräinen suhteellinen kosteus: 78,36 %

| — | keskimääräinen sademäärä: 78,54 mm kuukaudessa |
| --- | --- |

—

keskimääräinen sademäärä: 78,54 mm kuukaudessa

| — | keskimääräinen auringonpaiste: 192,93 tuntia kuukaudessa. |
| --- | --- |

—

keskimääräinen auringonpaiste: 192,93 tuntia kuukaudessa.

Yölämpötilat ovat hieman maan keskitasoa alhaisemmat, mikä lisää viinien raikkautta ja hedelmäisyyttä, kun taas hieman korkeammat ylimmät lämpötilat ja runsaampi auringonpaiste parantavat rypäleiden kypsyyttä.

Inhimilliset tekijät (viljely ja viininvalmistus)

Viljelyssä tyypillisiä ovat seuraavat käytännöt, jotka on valittu erikseen laatuviinin valmistusta silmällä pitäen:

| — | Lajikkeiden valinta: Valitut lajikkeet kykenevät kypsymään hyvin paikallisessa ympäristössä ja luovuttavat viineihin tarvittavat aromit. Lajikkeiden valintaa määrittää myös niiden sietokyky, jonka avulla pyritään parantamaan viljelyn kestävyyttä. |
| --- | --- |

—

Lajikkeiden valinta: Valitut lajikkeet kykenevät kypsymään hyvin paikallisessa ympäristössä ja luovuttavat viineihin tarvittavat aromit. Lajikkeiden valintaa määrittää myös niiden sietokyky, jonka avulla pyritään parantamaan viljelyn kestävyyttä.

| — | Viiniköynnösten istutustiheys: Rivien väliin jätetään tilaa 2–2,2 metriä (riittävän auringonvalon varmistamiseksi) ja yksittäisten viiniköynnösten väliin 1–1,25 metriä, jolloin kutakin viiniköynnöstä kohden on noin 2,2 neliömetriä maa-alaa. Näin varmistetaan, että köynnökset saavat riittävästi ravinteita (joita tarvitaan rypäleiden kypsymiseen ja aromien kehittymiseen). |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösten istutustiheys: Rivien väliin jätetään tilaa 2–2,2 metriä (riittävän auringonvalon varmistamiseksi) ja yksittäisten viiniköynnösten väliin 1–1,25 metriä, jolloin kutakin viiniköynnöstä kohden on noin 2,2 neliömetriä maa-alaa. Näin varmistetaan, että köynnökset saavat riittävästi ravinteita (joita tarvitaan rypäleiden kypsymiseen ja aromien kehittymiseen).

| — | Viiniköynnösrivien välistä poistetaan muut kasvit, jotta voidaan hyödyntää yöaikaan vapautuva lämpö ja nopeuttaa näin rypäleiden kypsymistä. Tämä auttaa myös torjumaan yöpakkasia. Rivivälit voidaan myös pitää matalan kasvillisuuden peitossa. |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösrivien välistä poistetaan muut kasvit, jotta voidaan hyödyntää yöaikaan vapautuva lämpö ja nopeuttaa näin rypäleiden kypsymistä. Tämä auttaa myös torjumaan yöpakkasia. Rivivälit voidaan myös pitää matalan kasvillisuuden peitossa.

| — | Köynnösten versoja leikataan kasvukauden aikana, jotta varmistetaan ravinteiden siirtyminen terttuihin. |
| --- | --- |

—

Köynnösten versoja leikataan kasvukauden aikana, jotta varmistetaan ravinteiden siirtyminen terttuihin.

| — | Viljelyä rajoitetaan (enimmäistuotokset on määritetty viinien kuvauksissa). Terttuja harvennetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

Viljelyä rajoitetaan (enimmäistuotokset on määritetty viinien kuvauksissa). Terttuja harvennetaan tarvittaessa.

| — | Viiniköynnösten kasvatustapa: Kasvatustavaksi on valittu Guyot-menetelmä, jossa köynnökset kiinnitetään kiinnityslankoihin joka vuosi ja jossa pystysuorasti kasvatettava lehvistö saavuttaa noin 2,2 metrin korkeuden, jolloin se saa auringonvaloa fotosynteesiä varten. Näin myös muodostuu paljas alue rypäleille, kun lehdet on poistettu (tämä nopeuttaa kuivumista ja lisää auringonvaloa). |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösten kasvatustapa: Kasvatustavaksi on valittu Guyot-menetelmä, jossa köynnökset kiinnitetään kiinnityslankoihin joka vuosi ja jossa pystysuorasti kasvatettava lehvistö saavuttaa noin 2,2 metrin korkeuden, jolloin se saa auringonvaloa fotosynteesiä varten. Näin myös muodostuu paljas alue rypäleille, kun lehdet on poistettu (tämä nopeuttaa kuivumista ja lisää auringonvaloa).

| — | Eräs tärkeimpiä viljelyyn liittyviä päätöksiä on rypäleiden korjuun ajoittaminen. Päätös korjuun ajoittamisesta perustuu rypäleiden kypsymisvaiheen – niiden sokeripitoisuuden, happopitoisuuden (pH) ja aromien – erittäin tarkkaan seurantaan, joka on laatuviinin valmistamisen edellytys. |
| --- | --- |

—

Eräs tärkeimpiä viljelyyn liittyviä päätöksiä on rypäleiden korjuun ajoittaminen. Päätös korjuun ajoittamisesta perustuu rypäleiden kypsymisvaiheen – niiden sokeripitoisuuden, happopitoisuuden (pH) ja aromien – erittäin tarkkaan seurantaan, joka on laatuviinin valmistamisen edellytys.

Seuraavat prosessit ovat erityisen tärkeitä viinin luonteen muokkaamisessa:

| — | Viinit valmistetaan sadon laatuominaisuuksiin (jäännössokeripitoisuus, happopitoisuus, vähimmäisalkoholipitoisuus, kypsyttäminen kosketuksessa puun kanssa) painottuvien eritelmien pohjalta. Joka vuosi asiantuntevista maistajista koostuva paneeli päättää kunkin leikkaamalla toteutettavan sekoituksen tarkasta koostumuksesta ja siitä, onko viini kypsytettävä tynnyrissä. |
| --- | --- |

—

Viinit valmistetaan sadon laatuominaisuuksiin (jäännössokeripitoisuus, happopitoisuus, vähimmäisalkoholipitoisuus, kypsyttäminen kosketuksessa puun kanssa) painottuvien eritelmien pohjalta. Joka vuosi asiantuntevista maistajista koostuva paneeli päättää kunkin leikkaamalla toteutettavan sekoituksen tarkasta koostumuksesta ja siitä, onko viini kypsytettävä tynnyrissä.

| — | Valko- ja roseeviineistä saadaan kylmäkäymisen avulla raikkaita ja hedelmäisiä. |
| --- | --- |

—

Valko- ja roseeviineistä saadaan kylmäkäymisen avulla raikkaita ja hedelmäisiä.

| — | Punaviinien kypsytyksessä käytetään puutynnyreitä, jotka luovat viineihin täyteläisen maun ja pehmeitä tanniineja, kun taas valkoviinien osittainen vanhentaminen kosketuksessa puun kanssa tuottaa täyteläisempiä viinejä. |
| --- | --- |

—

Punaviinien kypsytyksessä käytetään puutynnyreitä, jotka luovat viineihin täyteläisen maun ja pehmeitä tanniineja, kun taas valkoviinien osittainen vanhentaminen kosketuksessa puun kanssa tuottaa täyteläisempiä viinejä.

Syy-yhteys

Viinin laatu syntyy ilmaston, maaperän, viljelyn ja viininvalmistusmenetelmien yhdistelmän lopputuloksena.

Maaperän kerrosten yhdistelmä takaa hyvän vesitasapainon. Pohjamaasta saadaan kalkkia ja mineraaliravinteita pohjaveden kautta, ja maan pintakerroksen hiuemaa ja humus taas luovat tarvittavat olosuhteet rypäleiden elinvoimaiselle kasvulle.

Humus- ja hiuepitoinen maaperä on ihanteellista viininviljelyyn. Tällainen maaperä pidättää hyvin kosteutta ja ravinteita, jolloin rypäleiden aromit pääsevät kehittymään kunnolla ja rypäleistä voidaan valmistaa täyteläisiä ja harteikkaita viinejä jopa melko kuivina ajanjaksoina.

Ilmasto (joka on ennen kaikkea mannermainen) mahdollistaa rypäleiden sopivan kypsymisen, mutta samalla viini saa raikkaan ja hedelmäisen makunsa (hieman tavanomaista alempien yölämpötilojen ansiosta).

Maaperän ja ilmaston lisäksi laatuviinien valmistuksessa tarvitaan inhimillistä panosta esimerkiksi lajikkeiden valinnassa, käytetyn kasvatusmenetelmän osalta (auringonvalon mahdollisimman tehokas hyödyntäminen, terttujen harventaminen), sadonkorjuun hallinnassa (sokeri- ja happopitoisuuden sekä aromien seuranta) ja viininvalmistusmenetelmissä (kylmäkäyminen, kypsytys puutynnyreissä). Näin saatavat viinit ovat selkeästi tunnistettavia täyteläisiä ja hedelmäisiä lajike- ja sekoitusviinejä: raikkaita valkoviinejä, joissa on kypsien hedelmien ja sitrushedelmien tuoksuja, raikkaita roseeviinejä sekä pehmeätanniinisia punaviinejä.

Yhteenvetona voidaan todeta, että ilmaston (joka antaa raikkautta ja edesauttaa kypsymistä), maaperän (jonka hiue, humus ja kalkki saavat aikaan hyvän vesitasapainon ja ravinnepitoisuuden), viljelymenetelmien (lajikkeiden valinta, viiniköynnösten istutustiheys, lehvistön muokkaaminen, korjuuta koskevat päätökset) sekä viininvalmistusmenetelmien (esimerkiksi kylmäkäyminen ja tynnyrissä kypsyttäminen) yhdistelmän ansiosta

| — | valko- ja roseeviinit ovat raikkaita ja maultaan täyteläisiä ja hedelmäisiä |
| --- | --- |

—

valko- ja roseeviinit ovat raikkaita ja maultaan täyteläisiä ja hedelmäisiä

| — | punaviinit ovat pehmeätanniinisia ja maultaan täyteläisiä. |
| --- | --- |

—

punaviinit ovat pehmeätanniinisia ja maultaan täyteläisiä.

Tämän yhdistelmän vaikutus on nähtävissä luokkaan ”Viini” mutta myös muihin luokkiin kuuluvissa viineissä (väkevä viini, laatukuohuviini ja helmeilevä viini), jotka valmistetaan samalla tavalla ja samoista rypäleistä kuin luokan 1 (”Viini”) viinit (pohjaviini) mutta joihin on lisätty kullekin luokalle tyypillisiä erityispiirteitä viininvalmistusvaiheessa suoritettujen ylimääräisten toimien avulla.

Ilmaston, maaperän, viljelyn ja viininvalmistusmenetelmien yhdistelmä on tärkeä myös kuivatuista rypäleistä ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien kannalta. Nämä laatujälkiruokaviinit valmistetaan kuitenkin kypsyttämällä rypäleitä kauemmin (sokeripitoisuuden nostamiseksi) sekä kuivattamalla niitä (sokeripitoisuuden nostamiseksi ja aromien tiivistämiseksi).

Muita viiniluokkia koskevat tiedot (muut luokat kuin ”Viini”)

| — | Väkevä viini
  Väkevä viini koostuu pohjaviinistä, jolla on samat (maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä peräisin olevat) aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” mutta toivottu väkevän viinin jäännössokeripitoisuus. Lisäksi väkevää viiniä kypsytetään tynnyrissä vähintään vuoden ajan (näin viiniin muodostuu pehmeämpiä tanniineja ja puumaisia vivahteita) ja siihen lisätään viinistä valmistettua alkoholia, jotta siitä saadaan väkevää viiniä. Väkevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Väkevä viini

Väkevä viini koostuu pohjaviinistä, jolla on samat (maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä peräisin olevat) aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” mutta toivottu väkevän viinin jäännössokeripitoisuus. Lisäksi väkevää viiniä kypsytetään tynnyrissä vähintään vuoden ajan (näin viiniin muodostuu pehmeämpiä tanniineja ja puumaisia vivahteita) ja siihen lisätään viinistä valmistettua alkoholia, jotta siitä saadaan väkevää viiniä. Väkevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 prosenttia.

| — | Laatukuohuviini
  Laatukuohuviinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät muunnettaessa pohjaviini kuohuviiniksi pullossa tapahtuvan käymisen (eli perinteisen menetelmän) avulla. Tämä saa myös aikaan viinin hienostuneen vaahdon. Pullossa oleva ylipaine on vähintään 3,5 baaria. Laatukuohuviiniin käytetyn leikatun sekoituksen todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

Laatukuohuviini

Laatukuohuviinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät muunnettaessa pohjaviini kuohuviiniksi pullossa tapahtuvan käymisen (eli perinteisen menetelmän) avulla. Tämä saa myös aikaan viinin hienostuneen vaahdon. Pullossa oleva ylipaine on vähintään 3,5 baaria. Laatukuohuviiniin käytetyn leikatun sekoituksen todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

| — | Hiilihapotettu helmeilevä viini
  Myös helmeilevän viinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät lisättäessä hiilidioksidia kuplien aikaansaamiseksi. Hiilihapotetun helmeilevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 prosenttia, ja pullossa oleva ylipaine on enintään 2,5 baaria. Kyseessä on raikas ja erittäin hedelmäinen kesäviini. |
| --- | --- |

—

Hiilihapotettu helmeilevä viini

Myös helmeilevän viinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja inhimillisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät lisättäessä hiilidioksidia kuplien aikaansaamiseksi. Hiilihapotetun helmeilevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 prosenttia, ja pullossa oleva ylipaine on enintään 2,5 baaria. Kyseessä on raikas ja erittäin hedelmäinen kesäviini.

| — | Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)
  Kuivatuista rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuuden ja aromien tiivistymisen kannalta keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka jälkeen niitä kuivatetaan vähintään kahden viikon ajan. Kylmäkäymisen avulla saadaan viiniä, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,4 prosenttia.
  Tämän hedelmäisen viinin aromipitoisuus johtuu maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota. |
| --- | --- |

—

Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)

Kuivatuista rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuuden ja aromien tiivistymisen kannalta keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka jälkeen niitä kuivatetaan vähintään kahden viikon ajan. Kylmäkäymisen avulla saadaan viiniä, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,4 prosenttia.

Tämän hedelmäisen viinin aromipitoisuus johtuu maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota.

| — | Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)
  Valmistuksessa keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka tuloksena ylikypsistä rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuus on vähintään 110 Oechsle-astetta. Valmistusprosessin osana suoritetaan kylmäkäyminen ilman väkevöintiä, ja lopputuloksena on viini, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 prosenttia ja jonka hedelmäisyys on peräisin maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota.
  Tämän toimintatavan ansiosta kyseiset viinit voittavat vuosittain palkintoja useissa kilpailuissa sekä Alankomaissa että ulkomailla (esimerkiksi Wienissä). |
| --- | --- |

—

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)

Valmistuksessa keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka tuloksena ylikypsistä rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuus on vähintään 110 Oechsle-astetta. Valmistusprosessin osana suoritetaan kylmäkäyminen ilman väkevöintiä, ja lopputuloksena on viini, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 prosenttia ja jonka hedelmäisyys on peräisin maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota.

Tämän toimintatavan ansiosta kyseiset viinit voittavat vuosittain palkintoja useissa kilpailuissa sekä Alankomaissa että ulkomailla (esimerkiksi Wienissä).

9.   Olennaiset lisäedellytykset

EI OLE

Linkki eritelmään

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 23.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/16

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 94/04)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Touraine”

Viitenumero: PDO-FR-A0501-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 19. joulukuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Maantieteellistä aluetta on tarkistettu siten, että siinä otetaan huomioon nimityksen maantieteellisellä alueella tapahtuneet kuntaliitokset, yhden kunnan lisääminen ja yhden kunnan poistaminen.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Tuote-eritelmän 1 luvun IV kohdan 2 alakohdassa ilmaisun ”9. kesäkuuta 2010” jälkeen lisätään ilmaisu ”ja 14. kesäkuuta 2018”.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta on tarkistettu siten, että siinä otetaan huomioon nimityksen maantieteellisellä alueella tapahtuneet kuntaliitokset sekä yhden kunnan poistaminen.

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

4.   Viiniköynnöslajikkeet

Punaviinejä koskevasta täydentävästä maantieteellisestä nimityksestä ”Amboise” on poistettu Cabernet franc-, Cabernet sauvignon- ja Gamay-lajikkeet.

Tämän muutoksen vuoksi punaviineissä voidaan tästedes käyttää ainoastaan Côt-lajiketta. Muutosta pyydettiin, koska Côt on kyseisellä alueella perinteinen lajike, jonka ansiosta alueella saadaan laadukkaampia tuotteita.

Roseeviinejä koskevasta täydentävästä maantieteellisestä nimityksestä ”Amboise” on poistettu Cabernet franc- ja Cabernet sauvignon ‐lajikkeet.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Viiniköynnöslajikkeiden osuudet viinitilalla

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on tarkistettu sääntöjä, jotka koskevat viiniköynnöslajikkeiden osuuksia viinitilalla, koska eritelmästä on puna- ja roseeviinien osalta poistettu tietyt lajikkeet.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Köynnösrivien välinen etäisyys

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on muutettu köynnösrivien välistä etäisyyttä vähintään 1 metristä vähintään 0,90 metriin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Leikkaus

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on yksinkertaistettu leikkaamista koskevia sääntöjä, jotka olivat erilaisia lajikkeen mukaan, seuraavasti:

”Enintään 11 silmua köynnöstä kohti:

| — | joko yksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jossa jätetään yksi tai kaksi haaraa ja yksi pitkä oksa |
| --- | --- |

—

joko yksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jossa jätetään yksi tai kaksi haaraa ja yksi pitkä oksa

| — | tai matalaleikkauksella (viuhkamainen Gobelet-leikkaus tai cordon- tai cordon de royat ‐leikkaus) niin, että kuhunkin kannusversoon jätetään enintään 3 silmua |
| --- | --- |

—

tai matalaleikkauksella (viuhkamainen Gobelet-leikkaus tai cordon- tai cordon de royat ‐leikkaus) niin, että kuhunkin kannusversoon jätetään enintään 3 silmua

Leikkaustavasta riippumatta kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä on enintään 11.”

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Tukilangoitus

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on poistettu tukilangoitusta koskevat erityissäännökset.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Rypäleiden sokeripitoisuus

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on nostettu sokeripitoisuuksia rypäleiden laadun parantamiseksi:

Rypäleiden vähimmäissokeripitoisuus (grammaa litrassa puristemehua)

| Kuivat valkoviinit | 179 |
| --- | --- |
| Puolikuivat, puolimakeat ja makeat valkoviinit | 212 |
| Roseeviinit | 179 |
| Punaviinit | 189 |

Kuivat valkoviinit

179

Puolikuivat, puolimakeat ja makeat valkoviinit

212

Roseeviinit

179

Punaviinit

189

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

| Kuivat valkoviinit | 11 % |
| --- | --- |
| Puolikuivat, puolimakeat ja makeat valkoviinit | 13 % |
| Roseeviinit | 11 % |
| Punaviinit | 11 % |

Kuivat valkoviinit

11 %

Puolikuivat, puolimakeat ja makeat valkoviinit

13 %

Roseeviinit

11 %

Punaviinit

11 %

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Tuotos ja enimmäistuotos

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta tuotos alennetaan valkoviineissä 55 hehtolitrasta 52 hehtolitraan hehtaaria kohti.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta enimmäistuotos alennetaan puna- ja valkoviineissä 63 hehtolitrasta 60 hehtolitraan hehtaaria kohti ja roseeviineissä 67 hehtolitrasta 60 hehtolitraan hehtaaria kohti.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11.   Nimityksen käyttöoikeuden menettäminen

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta tarkistetun alkuperänimityksen käyttöoikeus menetetään, jos valkoviinien tuotos hehtaaria kohti on 65 hehtolitraa tai enemmän ja puna- ja roseeviinien tuotos hehtaaria kohti on 70 hehtolitraa tai enemmän.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12.   Viinin sekoitus

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta on laadittu säännöt, jotka koskevat rypälelajikkeiden osuuksia viinien sekoituksissa, koska eritelmästä on roseeviinien osalta poistettu tietyt lajikkeet.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

13.   Käymiskykyiset sokerit

Täydentävästä maantieteellisestä nimityksestä ”Amboise” poistetaan puolikuivien roseeviinien luokka, koska sitä ei ole käytetty.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” kuivien valkoviinien käymiskykyisten sokerien pitoisuutta alennetaan enintään 9 grammasta litrassa enintään 8 grammaan litrassa.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” puolikuivien valkoviinien käymiskykyisten sokerien pitoisuutta alennetaan vähintään 9 grammasta litrassa vähintään 8 grammaan litrassa.

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” kuivien roseeviinien käymiskykyisten sokerien pitoisuutta alennetaan enintään 9 grammasta litrassa enintään 6 grammaan litrassa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

14.   Väkevöinti

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” valkoviinejä, joiden käymiskykyisten sokerien pitoisuus on yli 8 grammaa litrassa, ei väkevöitetä. Muutoksella pyritään rajoittamaan väkevöitymismahdollisuuksia.

Lisäksi kaikkien täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” saaneiden viinien väkevöinti rajoitetaan 1 prosenttiin.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

15.   Käymishuoneen kapasiteetti

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta poistetaan käymishuoneen kapasiteettia koskeva erityissäännös.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

16.   Kypsytys

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” valko- ja punaviinien vähimmäiskypsytysaikaa pidennetään joulukuun 31. päivästä sadonkorjuuta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivään.

Muutoksen tarkoituksena on ottaa huomioon käytännöt ja se, että punaviiniä valmistetaan nykyisin vain tanniinisesta Côt-lajikkeesta, jota on kypsytettävä kauemmin tanniinien pehmentämiseksi. Valkoviinien kypsytysajan pidentäminen parantaa niiden makua.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

17.   Puristaminen

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” roseeviinien valmistuksessa rypäleet on tästedes puristettava suoraan ennen käymistä, sillä se on laadukkaampi menetelmä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

18.   Kuluttajamarkkinoille saattaminen

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta kuluttajamarkkinoille saattamisen viimeinen päivämäärä siirretään toukokuun 15. päivään kypsytysajan pidentämisen vuoksi.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

19.   Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

20.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Amboise” osalta yhteyttä alkuperään on kypsytysajan muuttumisen vuoksi täydennetty lauseella ”Punaviinien kypsytys pehmentää niiden tanniinirakennetta. Valkoviineissä kypsytys lisää aromien monivivahteisuutta.”

Tämän vuoksi muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

21.   Siirtymätoimenpide

Siirtymätoimenpiteet, joiden voimassaolo on päättynyt, poistetaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

22.   Tärkeimmät valvottavat kohdat

Tärkeimpien valvottavien kohtien kirjoitusmuotoa on yksinkertaistettu.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

23.   Osoite

Tuote-eritelmässä oleva INAO:n osoite on ajantasaistettu.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Touraine

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Analyyttiset normit

Viinit ovat hiilihapottomia valko-, puna- ja roseeviinejä sekä kuohuviinejä (valkoinen ja rosee). Hiilihapottomien valko-, puna- ja roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia.

Jokainen viinierä täyttää pakkaamisen jälkeen seuraavat analyyttiset normit:

| — | Valko- ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaisuushappopitoisuus vähintään 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmoitettuna. |
| --- | --- |

—

Valko- ja roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on enintään 4 grammaa litrassa ja kokonaisuushappopitoisuus vähintään 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmoitettuna.

| — | Punaviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen. Omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Punaviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa. Malolaktinen käyminen saatetaan punaviinien osalta päätökseen. Omenahappopitoisuus saa olla enintään 0,3 grammaa litrassa.

| — | Väkevöimättömissä valko- ja roseeviineissä, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokerien (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 6 grammaa litrassa. Tässä tapauksessa kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei saa alittaa käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuutta enempää kuin 1 gramman litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Väkevöimättömissä valko- ja roseeviineissä, joiden todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia, käymiskykyisten sokerien (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 6 grammaa litrassa. Tässä tapauksessa kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei saa alittaa käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuutta enempää kuin 1 gramman litraa kohden.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään seuraavanlainen: 12,5 prosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä sekä 13 prosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty).

Hiilihapottomissa valko- ja roseeviineissä haihtuvien happojen pitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia. Hiilihapottomissa punaviineissä haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) haihtuvien happojen pitoisuus, kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Pakkaamattomassa viinissä, johon voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 10,2 milliekvivalenttia litrassa.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Touraine” suojatuissa viineissä on pyöreä suutuntuma ja raikas, tasapainoinen jälkimaku.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Kuvaus

Valkoviinit ovat usein väriltään kullanvaaleita, ja niiden aromien kirjo voi vaihdella sitrushedelmiä tai eksoottisia hedelmiä muistuttavista hedelmäisistä aromeista kukkaisiin sävyihin, joista tulee mieleen valkoiset kukat. Ne jättävät raikkaan tuntuman suuhun.

Roseeviineissä on herkkiä aromeja, jotka muistuttavat mustaherukkaa, eksoottisia hedelmiä tai sitrushedelmiä.

Gamay N ‐rypälelajikkeesta valmistetut punaviinit (viinit, joissa on merkintä ”gamay” tai maininta ”varhainen” tai ”uusi”) ovat usein väriltään kirsikanpunaisia, ja niissä on yleensä punaisten marjojen ja hedelmien lämpimiä aromeja ja silkinpehmeitä tanniineja. Ne ovat tasapainoisia viinejä, joissa yhdistyvät keveys ja vivahteikkuus. Viinit, jotka on valmistettu yhdistämällä eri rypälelajikkeita tai ainoastaan Cabernet franc N ‐lajikkeesta Toursin pituuspiirin länsipuolella, ovat elegantteja ja voimakkaita viinejä, joilla on hyvä tanniinirakenne ja joiden aromeissa yhdistyvät punaiset ja tummat marjat ja hedelmät. Viinien väri vaihtelee tummasta rubiininpunaisesta syvään granaatinpunaiseen.

Kuohuviinit (valkoinen ja rosee) ovat rakenteeltaan ennen kaikkia hapokkaita, mikä tekee viineistä raikkaita ja vivahteikkaita. Hapokkuuden lisäksi niissä on hedelmäisiä aromeja, ja ajan myötä voi tulla esiin briossinen vivahde.

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

| — | Viininvalmistukseen tarkoitetun hiilen käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kiellettyä roseeviinien valmistuksessa |
| --- | --- |

—

Viininvalmistukseen tarkoitetun hiilen käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kiellettyä roseeviinien valmistuksessa

| — | Punaviineille sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia |
| --- | --- |

—

Punaviineille sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia

| — | Kuohuviinit valmistetaan yksinomaan pullossa tapahtuvan toisen käymisen avulla |
| --- | --- |

—

Kuohuviinit valmistetaan yksinomaan pullossa tapahtuvan toisen käymisen avulla

| — | Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty). |
| --- | --- |

—

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia valko-, puna- ja roseeviineissä ja 13 tilavuusprosenttia kuohuviineissä (valkoinen ja rosee) (jos puristemehua on väkevöitetty).

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja rivien välinen enimmäisetäisyys on 2,1 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on vähintään 1 metri.

Viiniköynnökset leikataan niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 11 silmua:

| — | yksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jossa Sauvignon B ‐viiniköynnöslajikkeeseen jätetään enintään 9 silmua pitkään oksaan ja muihin viiniköynnöslajikkeisiin 8 silmua pitkään oksaan, ja enintään 2 kannusversoa |
| --- | --- |

—

yksinkertaisella Guyot-leikkauksella, jossa Sauvignon B ‐viiniköynnöslajikkeeseen jätetään enintään 9 silmua pitkään oksaan ja muihin viiniköynnöslajikkeisiin 8 silmua pitkään oksaan, ja enintään 2 kannusversoa

| — | kaksirunkoisella matalaleikkauksella, jossa köynnökseen jätetään enintään 5 silmua |
| --- | --- |

—

kaksirunkoisella matalaleikkauksella, jossa köynnökseen jätetään enintään 5 silmua

| — | matalaleikkauksella (viuhkamaisessa muodossa), jossa kuhunkin kannusversoon jätetään enintään 2 silmua |
| --- | --- |

—

matalaleikkauksella (viuhkamaisessa muodossa), jossa kuhunkin kannusversoon jätetään enintään 2 silmua

| — | tai matalaleikkauksella (Cordon de Royat ‐menetelmällä). |
| --- | --- |

—

tai matalaleikkauksella (Cordon de Royat ‐menetelmällä).

Leikkaustavasta riippumatta kuhunkin viiniköynnökseen voidaan jättää 2 ylimääräistä silmua edellyttäen, että 11 tai 12 lehden fenologisessa vaiheessa kyseisenä vuonna hedelmää kantavien oksien määrä on enintään 11.

b.   Enimmäistuotokset

Valkoviinit

72 hehtolitraa/ha

Puna- ja roseeviinit

66 hehtolitraa/ha

Kuohuviinit

78 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen ja valmistus sekä kuohuviinien rypäleiden korjuu, viiniyttäminen, valmistus, kypsytys ja pakkaaminen tapahtuvat seuraavien kuntien alueella (vuoden 2018 virallisen maantieteellisen koodin perusteella laadittu luettelo):

| — | Indre-et-Loiren departementti: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (vain entisellä Langeais’n kunnan alueella, sillä Langeais’sta on tullut kantonin pääkaupunki), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers ja Vouvray |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (vain entisellä Langeais’n kunnan alueella, sillä Langeais’sta on tullut kantonin pääkaupunki), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers ja Vouvray

| — | Loir-et-Cherin departementti: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (entisten Chambon-sur-Cissen ja Molineufin kuntien alueet), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (entisen Chouzy-sur-Cissen kunnan alue) ja Veuzain-sur-Loire (entisen Onzainin kunnan alue). |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (entisten Chambon-sur-Cissen ja Molineufin kuntien alueet), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (entisen Chouzy-sur-Cissen kunnan alue) ja Veuzain-sur-Loire (entisen Onzainin kunnan alue).

7.   Pääasialliset rypälelajikkeet

Orbois B

Sauvignon gris G - Fié gris

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Côt N - Malbec

Gamay N

Pinot noir N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Pineau d’Aunis N

Pinot gris G

Chardonnay B

Chenin B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

a)   Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä luontoon liittyvistä tekijöistä

Maantieteellinen alue on hieman kumpuilevan tasankoa Pariisin altaan lounaispuolella. Se on yhtymäaluetta, jolla Cher-, Indre- ja Vienne-joet yhtyvät Loireen. Noin sadan kilometrin pituinen viinialue sijaitsee laaksojen varrella, lukuun ottamatta itäistä Solognen viininviljelyaluetta, jonka viinitilat sijaitsevat Cher- ja Loire-jokien välisellä tasangolla.

Täydentävien maantieteellisten nimitysten ”Amboise” ja ”Mesland” maantieteelliset alueet sijaitsevat keskellä laaksoja, jotka levittäytyvät Val de Loiren varrelle lännestä itään, kun taas täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Azay-le-Rideau” maantieteellinen alue sijaitsee Indren laakson reunamilla. Täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Chenonceaux” alue sijaitsee Cher-joen laaksossa alajuoksulla, kun taas täydentävän maantieteellisen nimityksen ”Oisly” maantieteellinen alue sijaitsee Loire- ja Cher-jokien välisellä itäisellä tasangolla.

Korkeusero merenpinnasta on harvoin yli 100 tai 120 metriä maantieteellisen alueen muodostavien 143 kunnan alueella.

Viiniä viljellään lohkoilla, jotka on rajattu tarkasti historiallisia tuotantoalueita mukaillen. Lohkoissa on seuraavanlaisia tyyppejä: – lohkot, joiden maaperä on piipitoista moreenisavea, johon on sekoittunut mioseenikaudelta peräisin olevaa hiekkaa; tunnetaan paikallisesti nimellä ”bournais perrucheux”, – lohkot, joilla on piipitoista moreenisavea sisältävälle ”perruche”-nimellä kutsutulle maa-ainekselle kehittynyt maaperä, tai saven- ja kalkkikivensekaista kivistä maata, joka tunnetaan paikallisesti nimellä ”aubuis”; nämä ovat lämpimiä ja läpäiseviä maaperiä, joita löytyy laaksojen ensimmäisiltä rinteiltä; – vanhasta lietemaasta muodostuneille penkereille syntyneellä laakson maaperällä, jota kutsutaan paikallisesti ”soramaaksi”, sijaitsevat lohkot.

Maantieteellisellä alueella vallitsee valtameri-ilmasto, jonka vaikutus kuitenkin heikentyy selvästi siirryttäessä maantieteellisen alueen itäpuolelle Toursin pituuspiirin korkeudella. Heikentymisen huomaa lämpötiloista ja sademääristä, sillä lännessä sademäärä on noin 550 millimetriä ja idässä jopa 650 millimetriä, ja lämpötilan vaihtelu on suurempaa idässä, mikä on merkki valtameren heikommasta vaikutuksesta.

b)   Kuvaus yhteyden kannalta merkityksellisistä inhimillisistä tekijöistä

Cheilléssä Azay-le-Rideaun lähellä sijaitsevan vanhan puristamon jäännökset todistavat, että viiniä viljeltiin Tourainessa jo toisella vuosisadalla. Viininviljely kukoisti 700–1100-luvuilla kirkon vaikutuksen ansiosta.

Kuninkaallisen hovin oleskelu Loiren laaksossa 1500-luvulla (mm. Chambordin ja Chenonceaun linnoissa) edisti osaltaan laatuviinien tuotannon huomattavaa kehitystä ja tiettyjen viinitilojen mainetta. Tuotanto kasvoi sen jälkeen, kun viinin tuotannon pääkaupungin lähellä kieltävä edikti julkaistiin, ja tällöin alettiin viljellä myös Lyonin alueelta peräisin olevia Gamay-lajikkeita.

Luonnolliset kulkuväylät Loire ja Cher houkuttelivat luonnostaan maantieteellisen alueen tuotannon kauppaamiseen, kehittämiseen ja vientiin. Parhaiden viinien kauppa suuntautui pääasiassa Hollantiin ja Englantiin Nantesin lähellä sijaitsevan Ingrandes-sur-Loiren tullin kautta. Näitä laatuviinejä aletaan kutsua ”meren viiniksi” niiden kuljetettavuuden vuoksi.

Blérén, Théséen, Montrichardin ja Chenonceaux’n kaupunkeja ympäröivälle Cherin alajuoksun laaksoalueelle kehittyi viinialue 1700-luvulla. Alueen viiniköynnöslajikkeet kuvailtiin vallankumouskalenterin vuoden XII (eli vuoden 1804) maataloustutkimuksen yhteydessä. Tutkimuksessa Côt-lajike esitettiin Cher-joen rantojen yleisintä viiniköynnöstä koskevassa taulukossa (Tableau du plan de vigne le plus propagé sur les côtes du Cher) tärkeimpänä rypälelajikkeena, ”Cher-joen etelänpuoleisen rannan yleisimpänä rypälelajikkeena, josta valmistetaan ensiluokkaista viiniä”.

Myös kreivi Odart mainitsi vuonna 1845 teoksessaan ”Ampélographie” Côt N ‐rypälelajikkeen ”Cher- ja Lot-jokien rantojen viljellyimpänä lajikkeena”. Jules Guyot, jonka kuvaukset olivat aina erittäin tarkkoja, kirjoitti vuonna 1860 seuraavasti: ”Bretonin (Cabernet franc N) pääasiallinen keskus on Chinonin ja Saumurin välissä sijaitseva Bourgueil, jossa lajike tuottaa erinomaisia viinejä, mutta sen viljely loppuu vähitellen, kun kuljemme alueen itäpuolelle, jossa Côt-, Chardenet-, Pinot noir-, Pinot Beurot- ja Pinot Meunier ‐lajikkeet (...) ovat hallitsevia Loir-et-Cherin departementin alueella.”

Viinikirvaepidemian jälkeen Tourainen viinialue herätettiin uudelleen henkiin erityisesti uusilla varrentamalla syntyneillä viiniköynnöslajikkeilla, kuten Gamay N ja Sauvignon B. Maantieteellinen alue muodostui vähitellen siten, että siihen otettiin mukaan viinitiloja, joilla oli laadullista potentiaalia, ja vähän ennen toisen maailmansodan alkua vuonna 1939 hyväksyttiin tarkistettu alkuperänimitys ”Coteaux de Touraine”.

Nimitys ”Touraine” hyväksyttiin lopullisesti vuonna 1953, ja siihen voitiin lisätä täydentävä maantieteellinen nimitys ”Azay-le-Rideau” Indren laaksossa sijaitsevan pienen alueen osalta.

Vuonna 1955 hyväksyttiin täydentävät maantieteelliset nimitykset ”Amboise” ja ”Mesland”. Niitä tuotettiin kahdella alueella, joiden viiniköynnöslajikkeet olivat pysyneet perinteisinä; erityisesti käytettiin Chenin B ‐lajiketta.

Viinialue oli 8 000 hehtaarin kokoinen, ja tuottajat, jotka kuuluivat viiteen osuustoiminnalliseen viininvalmistamoon, kehittivät Sauvignon B- ja Gamay N ‐viiniköynnöslajikkeista peräisin olevien viinien tuotantoa; nämä viinit saivat vankan maineen ravintoloissa yleisnimityksillä ”Sauvignon de Touraine” ja ”Gamay de Touraine”.

Cher-joen laakson tuottajat, jotka olivat tietoisia alueensa ja viiniköynnöslajikkeidensa potentiaalista, alkoivat vuodesta 1985 lähtien istuttaa Côt N- ja Sauvignon B ‐lajikkeita laakson ensimmäisten rinteiden lohkoille, kun taas Solognen viininviljelyalueen hiekkapitoisilla lohkoilla viljeltiin Sauvignon B ‐lajiketta.

Pyrkimys autenttisuuteen palkittiin: Cher-joen rinteiden valko- ja punaviineille saatiin täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” ja Solognen viinialueen valkoviineille täydentävä maantieteellinen nimitys ”Oisly”.

Vuonna 2009 viinialue levittäytyi noin 4 500 hehtaarin alueelle, jota viljeli 800 tuottajaa. Viiniä tuotettiin noin 260 000 hehtolitraa, joista yli 60 prosenttia oli valkoviinejä. Hiilihapottomat viinit Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Touraine” suojatuissa viineissä on pyöreä suutuntuma ja raikas, tasapainoinen jälkimaku.

Valkoviinit ovat usein väriltään kullanvaaleita, ja niiden aromien kirjo voi vaihdella sitrushedelmiä tai eksoottisia hedelmiä muistuttavista hedelmäisistä aromeista kukkaisiin sävyihin, joista tulee mieleen valkoiset kukat. Ne jättävät raikkaan tuntuman suuhun.

Roseeviineissä on herkkiä aromeja, jotka muistuttavat mustaherukkaa, eksoottisia hedelmiä tai sitrushedelmiä. Niihin voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, ja ne viiniytetään siten, että ne voidaan käyttää nopeasti valmistusta seuraavien kuukausien aikana.

Gamay N ‐rypälelajikkeesta valmistetut punaviinit (viinit, joissa on merkintä ”gamay” tai maininta ”varhainen” tai ”uusi”) ovat usein väriltään kirsikanpunaisia, ja niissä on yleensä punaisten marjojen ja hedelmien lämpimiä aromeja ja silkinpehmeitä tanniineja. Ne ovat tasapainoisia viinejä, joissa yhdistyvät keveys ja vivahteikkuus. Viinit, jotka on valmistettu yhdistämällä eri rypälelajikkeita tai ainoastaan Cabernet franc N ‐lajikkeesta Toursin pituuspiirin länsipuolella, ovat elegantteja ja voimakkaita viinejä, joilla on hyvä tanniinirakenne ja joiden aromeissa yhdistyvät punaiset ja tummat marjat ja hedelmät. Viinien väri vaihtelee tummasta rubiininpunaisesta syvään granaatinpunaiseen.

Kuohuviinit Kuohuviinit (valkoinen ja rosee) ovat rakenteeltaan ennen kaikkia hapokkaita, mikä tekee viineistä raikkaita ja vivahteikkaita. Hapokkuuden lisäksi niissä on hedelmäisiä aromeja, ja ajan myötä voi tulla esiin briossinen vivahde. Hiilihapottomat viinit Loiren, Viennen, Cherin ja Indren muodostama jokiverkko on aikojen kuluessa muokannut sekundääri- ja tertiäärikausien pehmeistä kivilajeista kumpuilevaa tasankoa. Kirkon vaikutuksesta ihmiset istuttivat keskiajalla viinitarhat tällä tavoin muodostuneille rinteille ja tasangon reunamille.

Jokien läheisyys oli jo renessanssin aikaan merkittävä etu, joka edesauttoi Touraine-viinien vientiä. Ingrandes-sur-Loiren tulli, jonka kautta viinejä vietiin Hollantiin, sekä viinin tuotannon pääkaupungin lähellä kieltävän ediktin voimaantulo vuonna 1577 muokkasivat Loire-joen viinialuetta ja edistivät korkealaatuista tuotantoa. Ilmaston vuoksi maantieteellisen alueen länsiosassa viljeltiin Chenin B- ja Cabernet franc N ‐viiniköynnöslajikkeita, kun taas alueen itäpuolella suosittiin Sauvignon B-, Côt N- ja Gamay N ‐lajikkeita. Tämä luonnollinen ilmastoraja kulki Toursin pituuspiirin kohdalla. Viiniköynnöslajikkeet vakiintuivat luontaisesti niissä erilaisissa viininviljelyolosuhteissa, joita tuottajille oli tarjolla.

Käyttötarkoitusten mukaisesti rajattuun viljelyalueeseen valikoituivat lohkot, joilla oli läpäisevää maa-ainesta pääasiassa Turonia-vaiheen ja Senon-epookin aikaisen maaperän päällä. Suurin osa välissä olevien laaksojen maaperästä on moreenisavea, jossa on suuria määriä piipitoisia kiviä. Piikiviä on paljon maa-aineksen pinnalla, ja niillä on tärkeä merkitys rypäleiden kypsymisen kannalta, sillä ne lisäävät maaperän lämmönvaihtoa. Nämä olosuhteet vaikuttavat merkittävästi valko- ja punaviinien laatuun. Sauvignon B ‐rypälelajike viihtyy erityisen hyvin lohkoilla, joilla on piipitoista moreenisavea sisältävää ”perruche”-tyyppistä maaperää tai saven- ja kalkkikivensekaista kivistä ”aubuis”-tyyppistä maata. Maaperän olosuhteet takaavat kyseisen lajikkeen rypäleiden tasaisen kypsymisen vuodesta toiseen. Näissä maaperä- ja ilmasto-olosuhteissa tuotetut viinit ovat raikkaita ja omaperäisiä. Ne edustivat kahta kolmasosaa tarkistetun alkuperänimityksen tuotannosta vuonna 2009. Gamay N ‐lajiketta, joka on viinikirvaepidemian jälkeisestä uudistamisesta peräisin oleva tumma rypälelajike, viljellään pääasiassa piipitoisilla moreenisavipohjaisilla lohkoilla, ja siitä valmistetut viinit ovat hedelmäisiä ja pirteitä.

Toursin pituuspiirin itäpuolelta tulevat punaviinit valmistetaan pääasiassa Côt N ‐rypälelajikkeesta, kun taas pituuspiirin länsipuolella viljellään pääosin Cabernet franc N ‐lajiketta. Näissä viineissä on erinomainen tanniinirakenne.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Touraine” luonnonympäristöltään monimuotoisella maantieteellisellä alueella on hyväksytty viisi täydentävää maantieteellistä nimitystä, joilla on tiukat tuotantoa koskevat säännöt.

”Amboise”

Pehmeälle liitukivelle muodostunut tasanko on melko kumpuilevaa, ja se kohoaa 80–100 metrin korkeudelle merenpinnasta. Maantieteellisten olosuhteiden ja maaperän monimuotoisuuden ansiosta tuottajilla on ollut mahdollisuus löytää kullekin viiniköynnöslajikkeelle optimaaliset viljelypaikat. Roseeviinit ovat hedelmäisiä ja raikkaita, punaviineillä on hyvä tanniinirakenne ja melko voimakkaat aromit, jotka tuovat mieleen pääasiassa punaiset marjat ja hedelmät. Valkoviinit ovat yleensä kuivia, mutta niissä voi joskus olla käymiskykyisiä sokereita, jolloin niitä voidaan nimittää ”puolikuiviksi”, ”puolimakeiksi” tai ”makeiksi”. Punaviinien tanniinirakennetta pehmennetään kypsytyksellä. Valkoviineissä kypsytys lisää aromien monivivahteisuutta.

”Azay-le-Rideau”

Loire- ja Indre-jokien laaksojen välisen sijainnin vuoksi näillä viinitarhoilla vallitsee leuto ilmasto. Grolleau N- ja Chenin B ‐lajikkeita viljellään kukkuloilla ja hiekka- ja sorapitoisilla pengermillä, joilta saadaan elegantteja ja raikkaita valkoviinejä sekä hedelmäisiä roseeviinejä. Roseeviinien hedelmäisyys saadaan aikaan puristamalla rypäleet suoraan ennen käymistä. Valkoviinit, joissa voi joskus olla käymiskykyisiä sokereita, ovat elegantteja ja mineraalisia.

”Chenonceaux”

Maantieteellinen alue sijaitsee Cher-joen molempien rantojen rinteillä. Köynnökset istutetaan lohkoille, joiden maaperässä on huomattavasti piikiveä. Valkoviinien aromit ovat yleensä voimakkaita, ja niissä on kukkaisia (mm. orapihlaja ja akasia) ja hedelmäisiä vivahteita (kuten sitrushedelmiä ja kuivattuja hedelmiä). Kypsytys, joka kestää vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivään, tuo viineihin pehmeyttä ja herkkyyttä. Punaviineissä on erinomainen tanniinirakenne. Niiden aromit ovat melko voimakkaita ja tuovat mieleen punaisten marjojen ja hedelmien vivahteet. Vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden elokuun 31. päivään asti kestävällä kypsytyksellä viineihin saadaan monisävyisiä aromeja ja pyöreitä, silkinpehmeitä tanniineja.

”Mesland”

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Touraine” maantieteellisen alueen koillispuolella sijaitseva Meslandin maantieteellinen alue on Loire-joen yläpuolisen tasangon reunamalla. Alueen maa-aineksille on yhteistä mioseenikaudelta peräisin oleva piikivi ja hiekka. Suuret lämpötilanvaihtelut ja maantieteellinen sijainti ovat ihanteellisia varhaisten rypälelajikkeiden kannalta. Puna- ja roseeviineissä, jotka valmistetaan pääasiassa Gamay N ‐rypälelajikkeesta, on tiiviitä punaisten marjojen ja hedelmien aromeja. Valkoviineissä, jotka sisältävät joskus käymiskykyisiä sokereita, on monisävyisiä aromeja, joissa on kukkaisia (mm. orapihlaja, lehmus, rautayrtti) ja hedelmäisiä (esim. sitrushedelmät, päärynä) vivahteita. Jälkimaku on usein raikas.

”Oisly”

Näillä viinitarhoilla Solognen viinialueen sydämessä tuotetaan kuivia valkoviinejä ainoastaan Sauvignon B ‐rypälelajikkeesta, joka pääsee täyteen kukoistukseensa mannerhiekkaa ja -soraa sisältävässä maaperässä sekä niin sanotuissa Solognen muodostumissa, jotka koostuvat hiekasta, savesta ja kuorikalkkikivestä. Maantieteellisen alueen ilmasto näkyy täällä koko Tourainen alueeseen verrattuna selkeimpänä kuivahkona kautena. Tässä luonnonympäristössä syntyy raikkaita viinejä, joiden hienostuneista ja herkistä aromeista tulevat mieleen sitrushedelmät ja valkoiset kukat. Kypsytys, joka kestää vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden huhtikuun 30. päivään, tuo makuun monivivahteisuutta.

Tourainen alue, jonka viinitarhoja ja laaksoja kuninkaat ovat ylistäneet, on edelleen yksi pohjoisten viiniviljelmien helmistä, ja sen elävä, vuosisataisen viininviljelyn säilyttämä kulttuurimaisema edisti Loiren laakson rekisteröimistä UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

Kuohuviinit

Kuohuviinejä tuotetaan edellä kuvatuissa olosuhteissa. Tourainelaiset viininvalmistajat havaitsivat, että kellareissa pullotetut viinit alkoivat joskus käydä uudestaan, ja he halusivat ottaa tämän ”luontaisten kuohuviinien” tekniikan haltuunsa ja hyödyntää sitä. Näin syntyivät ”helmeilevät” viinit, joita on myyty 1800-luvulta lähtien. Tuffeau-kiveen kaivetut viinikellarit vaikuttivat suotuisasti näiden viinien valmistukseen, sillä siihen tarvitaan suuria, sopivan viileitä varastointi- ja käsittelytiloja.

Yli sadan vuoden kokemuksen ansiosta kuohuviinien valmistajat hallitsevat läpikotaisin cuvéen koostamiseen tarvittavan taitotiedon. Valkoisten kuohuviinien alueellinen omaperäisyys selittyy sillä, että niissä on oltava 60 prosenttia Chenin B- tai Orbois B ‐rypälelajiketta. Pitkä kypsytys vaakatasossa tuo viineihin briossisia aromeja ja monivivahteisuutta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viinien viiniyttämistä ja valmistusta sekä kuohuviinien viiniyttämistä, kypsytystä ja pakkausta koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu seuraavien kuntien alueesta (vuoden 2018 virallisen maantieteellisen koodin perusteella laadittu luettelo):

| — | Indren departementti: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil ja Villentrois |
| --- | --- |

—

Indren departementti: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil ja Villentrois

| — | Indre-et-Loiren departementti: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles ja Crissay-sur-Manse |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles ja Crissay-sur-Manse

| — | Loir-et-Cherin departementti: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin ja Selles-sur-Cher |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin ja Selles-sur-Cher

| — | Maine-et-Loiren departementti: Brain-sur-Allonnes ja Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loiren departementti: Brain-sur-Allonnes ja Montsoreau.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen on lisättävä maininta ”gamay” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen on lisättävä maininta ”gamay” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| — | Tarkistetun alkuperänimityksen lisäksi voidaan merkitä jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” ja ”Oisly”. |
| --- | --- |

—

Tarkistetun alkuperänimityksen lisäksi voidaan merkitä jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” ja ”Oisly”.

| — | Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maininta ”varhainen” (primeur) tai ”uusi” (nouveau) tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maininta ”varhainen” (primeur) tai ”uusi” (nouveau) tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| — | Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan eli korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

—

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat mitoiltaan eli korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| — | Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

—

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Täydentävät maantieteelliset nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” tai ”Mesland” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

—

Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” tai ”Mesland” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen jälkeen kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| — | Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” tai ”Oisly” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu. |
| --- | --- |

—

Täydentävä maantieteellinen nimitys ”Chenonceaux” tai ”Oisly” on kirjoitettava etiketteihin tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjaimilla, joiden koko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään isompi kuin kirjainkoko, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

| — | Valkoviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Mesland” tai ”Azay-le-Rideau”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

Valkoviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Amboise”, ”Mesland” tai ”Azay-le-Rideau”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Roseeviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Mesland”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” tässä eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

—

Roseeviinien, joilla on täydentävä maantieteellinen nimitys ”Mesland”, etiketissä on oltava maininta ”puolikuiva” tässä eritelmässä kyseiselle maininnalle vahvistettujen analyyttisten normien mukaisesti ja maininta ”puolimakea” tai ”makea”, riippuen viinin käymiskykyisten sokerien pitoisuudesta (glukoosi ja fruktoosi), unionin lainsäädännössä määritellyllä tavalla.

| — | Viineihin, joihin voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, on merkittävä myös vuosikerta. |
| --- | --- |

—

Viineihin, joihin voidaan lisätä maininta ”varhainen” tai ”uusi”, on merkittävä myös vuosikerta.

| — | Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että






  — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja |
| --- | --- | --- |

—

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja

| — | paikka on mainittu satoilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu satoilmoituksessa.

| — | Merkintä ”gamay” on kirjoitettava etiketteihin välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään vähintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan, ja enintään tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoon kokoinen. |
| --- | --- |

—

Merkintä ”gamay” on kirjoitettava etiketteihin välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen alapuolelle kirjainkoolla, joka on korkeudeltaan ja leveydeltään vähintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan, ja enintään tarkistetun alkuperänimityksen kirjainkoon kokoinen.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

---

(1)  EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 23.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/27

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 94/05)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Vinsobres”

Viitenumero: PDO-FR-A0690-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 8. tammikuuta 2020

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Rajattu viljelyalue

Lisätään alueita, joilla eri toimenpiteet on toteutettava, koskevaan tuote-eritelmän IV kohdan 2 alakohtaan päivämäärä 19. kesäkuuta 2019. Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun nimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen yksilöimistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Lajikkeiden määräsuhteita koskevia sääntöjä ei sovelleta punaisten rypälelajikkeiden osalta rypäleentuottajiin, jotka eivät valmista tuotannostaan viiniä ja joiden viljelemä kokonaisala tarkistetun alkuperänimityksen ”Vinsobres” rajatulla viljelyalueella on alle 1,5 hehtaaria.

Tämä tuote-eritelmän muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Kastelu

Kastelu on sallittu Ranskan maatalous- ja merikalastuslain D. 645-5 §:llä vahvistetun kansallisen säännön mukaisesti. Tästä määrätään viinitarhan hoitoa koskevassa tuote-eritelmän VI kohdassa.

Kumotaan lohkojen sisällä olevien kiinteiden kastelulaitteiden käyttöä koskeva kielto.

Silloin, kun kastelu on sallittu, vahvistetaan kasteltujen lohkojen keskimääräiseksi enimmäistuotokseksi 5 000 kg/ha eikä 7 000 kg/ha, jotta viinituotos ei kasvaisi.

Nämä tuote-eritelmän muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Nuorten viiniköynnösten ottaminen tuotantoon

Aikaistetaan ajankohta, jona tuotanto aloitetaan nuorilla viiniköynnöksillä, kolmanteen vuoteen istutuksesta, kun se aiemmin oli seitsemäs vuosi (vartetuilla viiniköynnöksillä toinen vuosi, kun aiemmin kuudes vuosi), jotta mahdollistetaan uudet istutukset ja viinitarhan nopeampi uudistaminen.

Tämä tuote-eritelmän muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä maantieteelliseen alueeseen on täydennetty maininnalla viinien pakollisesta kypsytysjaksosta. Syy- ja seuraussuhteita koskevaan kohtaan on lisätty seuraava virke: ”Näiden konsentroituneiden viinien ominaisuudet voimistuvat ja stabiloituvat kypsytysaikana, joka jatkuu ainakin sadonkorjuuta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti. ”

Yhtenäistä asiakirjaa on täydennetty tämän seikan täsmentämiseksi kohdassa ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen”.

6.   Viinien liikkeeseenlaskun ajankohta

Poistetaan rypäleiden käsittelyyn, viininvalmistukseen, viinin kypsytykseen, pakkaukseen ja varastointiin liittyviä toimenpiteitä koskevassa tuote-eritelmän IX kohdassa vahvistettu päivämäärä korjuuvuoden 1. joulukuuta, josta alkaen viinit voivat liikkua valtuutettujen varastonpitäjien ja kauppiaiden välillä.

Tämän rajoituksen poisto mahdollistaa sen, että viinit voivat liikkua eri toimijaryhmien välillä maantieteellisellä alueella ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla alueella ennen markkinoille saattamista.

Tämä tuote-eritelmän muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Tuotteen nimi

Vinsobres

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

Suojattu alkuperänimitys ”Vinsobres” varataan hiilihapottomille punaviineille. Viinit valmistetaan pääasiassa lajikkeista Grenache N, Mourvèdre N ja Syrah N.

Ne konsentroidaan ja ne saavat voimakkaan tuoksun. Nuorella viinillä tuoksulle ovat ominaisia tuoreiden hedelmien vivahteet, ja myöhemmin siihen kehittyy hillottujen hedelmien, alkoholin, mausteiden (pippuri) ja yrttien sävyjä.

Viinien suutuntuma on erityisen tasapainoinen. Viineissä on rakennetta ja runsautta sekä silkkisiä ja elegantteja tanniineja. Hedelmäiset aromit säilyvät voimakkaina pitkään. Näiden konsentroitujen viinien ominaisuudet voimistuvat ja stabiloituvat kypsytysaikana, joka jatkuu ainakin sadonkorjuuta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti. Kypsytys lisää viiniin vaniljan, paahtuneen tammen ja savun vivahteita.

Viinien väri on voimakkaan punainen ja tuoksu runsas ja monivivahteinen. Viinit ovat tasapainoisia ja soveltuvat hyvin kypsytettäväksi.

Viineillä on oltava seuraavat analyyttiset ominaisuudet:

| — | omenahappopitoisuus ≤ 0,4 g/l; muunnettu väri-intensiteetti ≥ 8; polyfenolipitoisuuden indeksi ≥ 52; |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus ≤ 0,4 g/l; muunnettu väri-intensiteetti ≥ 8; polyfenolipitoisuuden indeksi ≥ 52;

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus ≤ 3 g/l viineillä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on ≤ 14 %; |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus ≤ 3 g/l viineillä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on ≤ 14 %;

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus ≤ 4 g/l viineillä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on > 14 %. |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus ≤ 4 g/l viineillä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on > 14 %.

Muut analyyttiset perusteet yhteisön sääntelyn mukaan.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 14,5 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 14,28 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

14,5

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12,5

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

14,28

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Korjatun rypälesadon lämpökäsittely yli 40 °C:ssa on kielletty. |
| --- | --- |

—

Korjatun rypälesadon lämpökäsittely yli 40 °C:ssa on kielletty.

| — | Puupalojen käyttö on kielletty. |
| --- | --- |

—

Puupalojen käyttö on kielletty.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Viljelykäytäntö

Köynnösten välinen etäisyys

| — | Rivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä. |
| --- | --- |

—

Rivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä.

| — | Kullakin köynnöksellä on enintään 2,50 m2 maa-alaa. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä. |
| --- | --- |

—

Kullakin köynnöksellä on enintään 2,50 m2 maa-alaa. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä.

| — | Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on 0,80–1,20 metriä. |
| --- | --- |

—

Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on 0,80–1,20 metriä.

Viiniköynnösten leikkaus

| — | Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksena (goblet- tai Royat-leikkaus) siten, että niihin jää enintään 6 kannusversoa. |
| --- | --- |

—

Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksena (goblet- tai Royat-leikkaus) siten, että niihin jää enintään 6 kannusversoa.

| — | Kussakin kannusversossa on enintään 2 silmua. |
| --- | --- |

—

Kussakin kannusversossa on enintään 2 silmua.

| — | Royat-kasvatustavan käyttöönotto edellä kuvatun mukaisena rajataan kaikilla lajikkeilla kahteen vuoteen. Tänä aikana Guyot-leikkaus on sallittu, joko yksinkertaisena Guyot-leikkauksena siten, että pitkään oksaan jää enintään 8 silmua ja yhteen tai kahteen kannusversoon enintään 2 silmua, tai kaksinkertaisena Guyot-leikkauksena siten, että kumpaankin pitkään oksaan jää enintään 6 silmua ja yhteen tai kahteen kannusversoon enintään 2 silmua. |
| --- | --- |

—

Royat-kasvatustavan käyttöönotto edellä kuvatun mukaisena rajataan kaikilla lajikkeilla kahteen vuoteen. Tänä aikana Guyot-leikkaus on sallittu, joko yksinkertaisena Guyot-leikkauksena siten, että pitkään oksaan jää enintään 8 silmua ja yhteen tai kahteen kannusversoon enintään 2 silmua, tai kaksinkertaisena Guyot-leikkauksena siten, että kumpaankin pitkään oksaan jää enintään 6 silmua ja yhteen tai kahteen kannusversoon enintään 2 silmua.

Kastelu on sallittu.

b.   Enimmäistuotokset

42 hehtolitraa/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä Vinsobresin kunnan alueella Drômen departementissa.

7.   Pääasialliset rypälelajikkeet

Grenache N

Syrah N – Shiraz

Mourvèdre N – Monastrell

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Vinsobres” maantieteellinen alue sijaitsee Drômen departementissa, Valréasin mioseeniaikaisen sedimenttialtaan ja Aygues-joen kolluviaali- ja alluviaalikerrostumien muodostaman laakson keskellä. Aygues on Välimerta kohti laskeva vuoripuro, joka on kuljettanut hienontunutta karkeaa ainesta Alppien rinteiltä miljoonien vuosien ajan.

Tuloksena on syntynyt kukkulainen maasto, joka kohoaa korkeimmillaan yli 500 metrin korkeuteen pohjoinen–itä- ja etelä–länsisuunnassa. Kukkuloiden juurella sijaitsevat etelään päin avautuvat penkereet ja loivasti kaltevat rinteet.

Alueella on Välimeren alueen paikallisilmasto, jossa erottuu kaksi sateista kautta, ensimmäinen syksyllä ja toinen maalis-toukokuussa, ja kaksi kuivaa kautta, ensimmäinen tammi-helmikuussa ja toinen heinäkuussa, jolloin on erityisen kuivaa. Vuoden keskilämpötila on 12,7 °C. Mistraalin (pohjoistuuli) merkitys alueen ympäristössä on keskeinen. Mistraalin vaikutus on tietenkin kuivattava, mutta se myös rajoittaa luonnollisella tavalla sienitautien kehittymistä. Kuiva ilmasto kesällä suosii myös rypäleiden kypsymistä. Mistraalin kuivattava vaikutus lisää myös rypäleiden sisältämien eri aineiden kertymistä.

Maaperä on yleisesti kivistä. Sen väri vaihtelee punaisesta ruskeaan, mikä yhdessä pinnanmuodostuksen kanssa luo lämpöolot, jotka edistävät kasvuston varhaista kehittymistä hyödyllisellä tavalla.

Maaperän luonteesta johtuvat kosteusolot ja ilmasto yhdessä suosivat vivahteikkaiden punaviinien säännöllistä tuotantoa. Kun edellä mainitut tekijät ovat tasapainossa, tuotos on vaatimaton mutta raaka-aine sisältää kaikki ainesosat (rypäleiden laatu).

Tuotettujen viinien tasalaatuisuus ja yhteinen identiteetti ovat todiste viininviljelyalueen erityisluonteesta, josta on tunnustuksena myönnetty kuntaan liittyvä tarkistettu alkuperänimitys. Se on tulos luontoon liittyvien tekijöiden ja kyseisen kunnan tuottajayhteisön ajan kuluessa kerryttämän taitotiedon välisestä erityisestä vuorovaikutuksesta.

Viininviljelijä pystyy ammattitaidollaan, valitessaan viinitarhaksi käytettävät lohkot ja sijoittaessaan viiniköynnökset parhaisiin kohtiin, rajoittamaan korkea sijainnin vaikutuksia.

Näin siis ilmaston vuotuisista vaihteluista huolimatta edellä mainitut tekijät mahdollistavat yhdessä hyvin kypsyneen rypälesadon ja keskipitkään ja pitkään säilytykseen soveltuvien täyteläisten ja konsentroituneiden viinien valmistuksen. Näiden konsentroituneiden viinien ominaisuudet voimistuvat ja stabiloituvat kypsytysaikana, joka jatkuu ainakin sadonkorjuuta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti.

Kun kaikki edellä mainitut tekijät ovat tasapainossa, saadaan punaviinejä, joiden väri on voimakas ja tuoksu runsas ja monivivahteinen ja jotka ovat tasapainoisia ja soveltuvat kypsytykseen.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Pienempää maantieteellistä yksikköä koskeva merkintä

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

| — | kyseessä on kiinteistörekisterialue; |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteistörekisterialue;

| — | paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Suurempaa maantieteellistä yksikköä koskeva merkintä

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö ”Cru des Côtes du Rhône” tai ”Vignobles de la Vallée du Rhône”.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, viininvalmistusta ja viinin kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti 36:sta Drômen departementin kunnasta ja 48:sta Vauclusen departementin kunnasta.

| — | Drômen departementti: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol; |
| --- | --- |

—

Drômen departementti: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

| — | Vauclusen departementti: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Vauclusen departementti: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

---

(1)  EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---