xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Euroopan unionin C 106/31.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-1053 |
| Euroopan unionin virallinen lehti | | C 106 |
| European flag | | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta 31. maaliskuu 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sisältö | | Sivu |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot | |
| | LAUSUNNOT | |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea | |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 549. täysistunto, 22.1.2020–23.1.2020 | |
| 2020/C 106/01 | [Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tarvitsemamme kestävä talous (oma-aloitteinen lausunto)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0001.01.FIN.xhtml) | [1](#C_2020106FI.01000101.doc) |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset | |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea | |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 549. täysistunto, 22.1.2020–23.1.2020 | |
| 2020/C 106/02 | [Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotosta, tietojenkeruusta ja valvontatoimenpiteistä Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvän lopettamisen osalta (COM(2019) 564–2019/0246 (COD))](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0010.01.FIN.xhtml) | [10](#C_2020106FI.01001001.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| FI | |

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 549. täysistunto, 22.1.2020–23.1.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 106/1 |

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tarvitsemamme kestävä talous”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 106/01)

| | |
| --- | --- |
| Esittelijä: | Peter SCHMIDT (DE/II) |

| | |
| --- | --- |
| Komitean täysistunnon päätös | 24.1.2019 |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 27.11.2019 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.1.2020 |
| Täysistunnon nro | 549 |
| Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 100/8/9 |

1.   Päätelmät ja suositukset

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1 | ETSK korostaa, että Euroopan unioni (EU) on täysin sitoutunut kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja sen 17:ään kestävän kehityksen tavoitteeseen. Niiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi EU:n on kiireellisesti kehitettävä perusta kestävälle ja osallistavalle hyvinvointitaloudelle, joka toimii kaikkien hyväksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2 | Sosiaalisen edistyksen visio, joka perustuu vain bruttokansantuotteen kasvuun, jättää huomiotta tärkeitä yksilöllisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin osatekijöitä eikä ota asianmukaisesti huomioon ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia näkökohtia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3 | ETSK kehottaa EU:ta esittämään ihmisten ja maapallon hyvinvointia koskevan uuden vision, joka perustuu ekologiseen kestävyyteen, oikeuteen ihmisarvoiseen elämään ja sosiaalisten arvojen suojeluun. Talous on yksi tämän vision toteuttamisen mahdollistavista tekijöistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4 | Hyvinvointitalouden tulisi suojella ekosysteemejä, säilyttää biologinen monimuotoisuus ja toteuttaa oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliin elämäntapaan kaikkialla EU:ssa sekä edistää kestäväpohjaista yrittäjyyttä. Koulutusjärjestelmillä on kaikkialla EU:ssa keskeinen rooli näiden käsitteiden edistämisessä kaikkialla yhteiskunnassa ja siten niiden juurruttamisessa tulevaisuuden päättäjien ja johtajien ajattelutapaan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5 | ETSK katsoo, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi on tuettava perusteellisia muutoksia, joita on alkanut jo tapahtua yrittämisen luonteessa, työn organisoinnissa, investointien roolissa ja rahajärjestelmän rakenteessa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6 | ETSK korostaa, että hyvinvointitalouden rakentaminen on aloitettava ottamalla käyttöön ennalta varautuva lähestymistapa, jossa makrotaloudellinen vakaus ei riipu bkt:n kasvusta. Se ehdottaa uusien, bkt:tä laajempien taloudellisen suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen indikaattoreiden kehittämistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7 | ETSK ehdottaa, että otetaan käyttöön elintasoa koskevat puitteet ja EU:n hyvinvointibudjetti, joka perustuu muualla jo noudatettuihin toimintatapoihin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8 | ETSK kehottaa lopettamaan vääristävät tuet sekä ottamaan ilmastoneutraaliuteen siirtymisen huomioon kaikissa EU:n ja sen jäsenvaltioiden julkisen sektorin menoissa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9 | ETSK kehottaa laatimaan sosiaalisen vihreän kehityksen ohjelman, jotta voitaisiin toteuttaa mittavat investoinnit, joita tarvitaan oikeudenmukaiseen siirtymiseen ilmastoneutraaliin talouteen ja laadukkaiden työpaikkojen tarjoamiseen kaikissa yhteisöissä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan ympäristöystävällisen verouudistuksen, jotta verotusta, valtiontukia ja ennaltajakoa koskevia politiikkoja voidaan mukauttaa hyvinvointitalouteen tähtäävän oikeudenmukaisen siirtymän edellyttämällä tavalla, erityisesti tehostamalla nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanoa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11 | ETSK kehottaa tarkastelemaan EU:n jäsenvaltioiden kasvuriippuvuutta ja luomaan strategian, jossa keskitytään kestäväpohjaiseen ja osallistavaan hyvinvointiin EU:n taloudessa. Se suosittaa myös EU:n vero- ja rahapoliittisten sääntöjen tarkistamista, jotta voidaan varmistaa niiden tarkoituksenmukaisuus pyrittäessä siirtymään ilmastoneutraaliin talouteen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12 | ETSK kehottaa sovittamaan kaikki olemassa olevat EU:n toimintapoliittiset ja talousarvioon ja rahoitukseen liittyvät puitteet ja välineet (kuten monivuotinen rahoituskehys, eurooppalainen ohjausjakso ja sääntelyn parantaminen) kiireellisesti yhteen hyvinvointitalouteen tähtäävän oikeudenmukaisen siirtymän kanssa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13 | ETSK ehdottaa, että vakaus- ja kasvusopimusta sekä vuotuista kasvuselvitystä mukautetaan niin, että voidaan huolehtia hyvinvointitalouden kertakaikkisesta johdonmukaisuudesta kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14 | Euroopan komission tuoreen puheenjohtajan Ursula von Leyenin äskettäinen ilmoitus Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, hänen puheensa Madridissa joulukuussa pidetyssä COP25-kokouksessa sekä 11. joulukuuta 2019 julkaistu komission tiedonanto COM(2019) 640 final antavat toivoa ETSK:n tämänkertaisessa lausunnossa esittämien ehdotusten suhteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission asiakirjan perusteellista analysointia tulevassa ETSK:n lausunnossa. |

2.   Johdanto

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1 | EU on täysin sitoutunut kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja YK:n syyskuussa 2015 asettamaan 17:ään kestävän kehityksen tavoitteeseen [(1)](#ntr1-C_2020106FI.01000101-E0001). Keskeistä Agenda 2030 -toimintaohjelmassa on se, että ihmisten nykyisen ja tulevan vaurauden on pysyttävä meitä ylläpitävän biosfäärin kestokyvyn rajoissa. Nykyisissä tuotanto- ja kulutusmalleissa ei oteta huomioon maapallon kestokykyä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2 | Talouden on perustuttava selviin periaatteisiin, joissa otetaan huomioon sekä odotukset paremmasta maailmasta että tieteellinen ymmärrys meitä ylläpitävästä planeetasta. Rappeutuneella planeetalla ei ole elämää, työpaikkoja eikä yrityksiä [(2)](#ntr2-C_2020106FI.01000101-E0002). Turvallisuutta ei ole, jos siirtymän vuoksi kokonaisia yhteisöjä jää jälkeen tai tavalliset kansalaiset vieraantuvat. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3 | Vuoden 2008 rahoituskriisi jätti syvät jäljet yhteiskuntaan ja muutti perusteellisesti talouttamme. Kriisiin johtaneessa makrotalouspolitiikassa asetettiin etusijalle rahoitusmarkkinoiden sääntelyn purkaminen talouskasvun vauhdittamiseksi, mutta kapea-alainen keskittyminen bkt:hen johti kuitenkin rahoitusalan epävakauteen ja eriarvoisuuden lisääntymiseen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4 | Lisäksi eräissä jäsenvaltioissa muuttoliike, taloudelliset erot ja muut haasteet ovat johtaneet siihen, että kansalaiset ovat menettäneet uskonsa Eurooppa-hankkeeseen, sekä nationalismin ja populismin nousuun, joka uhkaa nyt rapauttaa demokraattisia arvoja ja heikentää yhteiskunnallista ja poliittista vakautta |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5 | Käsillä olevan lausunnon tavoitteena on luoda perusta kestäväpohjaiselle ja osallistavalle eurooppalaiselle hyvinvointitaloudelle [(3)](#ntr3-C_2020106FI.01000101-E0003). Ensin analysoidaan nykyisen järjestelmän haasteita ja sen jälkeen ehdotetaan selkeitä periaatteita, joiden varaan voidaan rakentaa ihmisten ja maapallon hyväksi toimiva talous. Lausunnossa annetaan konkreettisia suosituksia uudelle Euroopan komissiolle ja Euroopan parlamentille aloilla, joilla kiireelliset toimet ovat tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi. |

3.   Haasteet – nykytilanteen arviointi

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1 | Nykymaailman haasteet ovat ennennäkemättömiä. Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden tuhoisa häviäminen sekä ilman, veden ja maaperän saastuminen heikentävät tulevan hyvinvoinnin perustaa Euroopassa ja kaikkialla maailmassa. Jonkinasteisesta myönteisestä kehityksestä ja EU-tason toimista huolimatta nämä vaikutukset aiheuttavat välittömän uhan ihmisten terveydelle sekä elintarvikeketjun ja maatalousjärjestelmien elinkelpoisuudelle [(4)](#ntr4-C_2020106FI.01000101-E0004). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2 | Nykyisellä hyvinvoinnilla on kovin vähän merkitystä, jos sen vuoksi eloonjääminen on tulevaisuudessa epävarmaa. Bkt:llä mitattu menestys on harhaanjohtavaa, jos kasvun vaikutukset johtavat peruuttamattomiin ja katastrofaalisiin muutoksiin ilmaston, maaperän, metsien, jokien ja valtamerien tilassa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3 | Taloudellisen tuotoksen kasvu on johtanut materiaali- ja energiavarojen maailmanlaajuisen kulutuksen kasvuun ja aiheuttanut ihmisen toiminnan johtuvia vaarallisia vaikutuksia sekä paikallisille että maailmanlaajuisille ekosysteemeille [(5)](#ntr5-C_2020106FI.01000101-E0005). Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2019 julkaiseman raportin mukaan ympäristöriskit kuuluvat tärkeimpiin maailmantalouteen ja yhteiskuntaan kohdistuviin uhkiin [(6)](#ntr6-C_2020106FI.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4 | Heikko työn tuottavuuden kasvu ja jatkuva eriarvoisuus aiheuttavat yhä merkittävää epävarmuutta EU:n talouden tulevaisuudesta. Nämä suuntaukset johtuvat vain osittain rahoituskriisistä. Tuottavuuden kasvuaste OECD-maissa on laskenut 1970-luvun alun yli neljästä prosentista tämän hetken alle yhteen prosenttiin, mikä on johtanut keskimääräisen kasvun pitkittyneeseen pysähtyneisyyteen kehittyneissä talouksissa [(7)](#ntr7-C_2020106FI.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5 | EU:n tasolla toteutetut toimet tilanteeseen puuttumiseksi ovat johtaneet tulo- ja varallisuuserojen kasvamiseen ja tasoltaan kestämättömään velkautumiseen. Rikkaimmat 5 prosenttia eurooppalaisista omistaa nyt lähes 40 prosenttia kaikesta yksityisestä varallisuudesta. Työssä käyvien köyhyys on lisääntynyt 15 prosentilla vuodesta 2010, ja lähes 10 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä voidaan luokitella työssäkäyviksi köyhiksi. Lähes neljännes lapsista ja nuorista on köyhiä tai heitä uhkaa köyhyys, ja miljoonat nuoret eivät löydä työpaikkaa aloittaakseen itsenäisen elämän [(8)](#ntr8-C_2020106FI.01000101-E0008). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6 | Automaatioon ja tekoälyyn liittyvät teknologiset läpimurrot voivat kääntää työn tuottavuuden alenevan kasvusuunnan, mutta mahdolliset hyödyt ovat makrotaloudellisella tasolla edelleen vaikeasti saavutettavissa. ”Rajatuottavuuden” tuotot ovat menneet pikemminkin suuryhtiöiden osakkeenomistajille kuin työntekijöille, mikä on vaarantanut yhteiskuntasopimuksen, lisännyt eriarvoisuutta ja heikentänyt kansalaisten luottamusta hallintoon. Tämän suuntauksen muuttaminen verotuksen ja palkkapolitiikkojen avulla on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa taloudellisten hyötyjen jakautuminen oikeudenmukaisemmin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7 | Uusilla kestäväpohjaisilla teknologioilla voidaan elvyttää yhteisöjä, jotka ovat jääneet jälkeen vuosia kestäneen liian vähäisen investoinnin vuoksi, ja parantaa sosiaalista hyvinvointia. Yksioikoinen keskittyminen työvoiman tuotannon kasvuun kiinnittämättä asianmukaista huomiota ympäristöön liittyviin ja yhteiskunnallisiin vaikutuksiin voi kuitenkin ajaa pieniä yrityksiä ahdinkoon, johtaa työttömyyden kasvuun ja pahentaa eriarvoisuutta [(9)](#ntr9-C_2020106FI.01000101-E0009). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8 | EU on jo näyttämässä tietä hyvinvointitaloudessa, kuten neuvoston lokakuussa 2019 antamat päätelmät hyvinvointitaloudesta osoittavat [(10)](#ntr10-C_2020106FI.01000101-E0010). ETSK toteaa, että hyvinvointitalouden on kyettävä täyttämään kestävän kehityksen tavoitteet ja varmistamaan hyvinvointi myös heikon tai olemattoman talouskasvun vallitessa, esimerkiksi talouden taantuman tai pitkittyneen pysähtyneisyyden yhteydessä. |

4.   Visio ja periaatteet

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1 | Siirtyminen hyvinvointitalouteen tarkoittaa vaurauden käsitteen yhdistämistä sosiaalisen edistyksen mahdollisuuteen maapallon kestokyvyn rajoissa. Se edellyttää, että määritellään aiempaa selkeämmin, mitä haluamme edistykseltä, ja laaditaan kestäväpohjaisuuteen perustuvan talouden perusta. Lähtökohtana on tarkoituksenmukainen ja toteuttamiskelpoinen visio ihmisten ja maapallon hyvinvoinnista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2 | Vauraudessa ei ole kyse pelkästään tuotannosta tai tuloista. Se voidaan määritellä täsmällisemmin ihmisten mahdollisuutena kukoistaa ja hyödyntää kattavasti potentiaaliaan [(11)](#ntr11-C_2020106FI.01000101-E0011). Hyvinvointitalouden on tarjottava kaikille kansalaisille heidän tarvitsemansa valmiudet kukoistaa ihmisinä ja otettava samalla huomioon äärellisen planeetan ekologiset rajoitteet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3 | Kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti kestävän kehityksen kolme pilaria – ympäristöä koskeva, taloudellinen ja sosiaalinen pilari – muodostavat tämän tehtävän perustan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4 | Ympäristöä koskeva pilari kytkeytyy ympäristöön ja resursseihin liittyviin rajoitteisiin – turvallinen toiminta-alue – joiden puitteissa ihmisen on toimittava. Stockholm Resilience Centre on määritellyt maapallolle yhdeksän reunaehtoa, joita ihmiskunnan on noudatettava, jos se haluaa kehittyä ja kukoistaa myös tulevaisuudessa [(12)](#ntr12-C_2020106FI.01000101-E0012). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5 | Taloudellinen pilari kattaa yritystoiminnan, palkkatasoltaan kunnolliset työpaikat ja investointipolitiikat, jotka tarjoavat ihmisarvoisen elämän ja riittävän toimeentulon. Yrittäjyydellä on tässä keskeinen rooli. Yritystoiminnan on voitava tarjota kaikille kansalaisille perusvälineet toimeentuloon, ravintoon, puhtaaseen veteen, kohtuuhintaiseen energiaan, terveyteen ja koulutukseen liittyvien tarpeidensa täyttämiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6 | Tämä vaatimus ei rajoitu pelkästään materiaalisten vähimmäisedellytysten luomiseen. Se edellyttää, että myös sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen kiinnitetään erityistä huomiota. Hyvinvointitaloudessa on otettava tarkasti huomioon kaikkien yhteiskuntaryhmien edut ja kiinnitettävä erityistä huomiota niihin, jotka saattavat jäädä jälkeen siirtymässä. Työntekijöiden kaikkialla EU:ssa esittämät perustellut huolet ovat korostaneet tarvetta oikeudenmukaiseen siirtymään, jossa siirtymän kustannukset ja hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti eri yhteiskuntaryhmien, toimialojen ja alueiden välillä – samoin kun nykyisten ja tulevien sukupolvien välillä [(13)](#ntr13-C_2020106FI.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7 | Sosiaalinen pilari koskee yhteiskunnan laatua ja yksilöiden oikeuksia oikeudenmukaiseen ja tasapuoliseen osallistumiseen. Vaikka tämä seikka on usein aliarvioitu ja joskus jätetty täysin huomiotta taloudellisissa arvioinneissa, on itsestään selvää, että mikään talous ei voi toimia tehokkaasti ilman kansalaisten osallistumista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8 | Kansalaisten luokitteleminen pääasiassa yksittäisiksi kuluttajiksi on asettanut vastuun valinnoista kuluttajille ilman, että heille tarjotaan helposti saatavilla olevia tai kohtuuhintaisia vaihtoehtoja [(14)](#ntr14-C_2020106FI.01000101-E0014). Sosiaalisen elämän kaupallistuminen ja äärimmäinen individualismin korostaminen ovat heikentäneet Euroopan yhteiskuntarakennetta ja poliittista vakautta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9 | ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoilla olisi pyrittävä muuttamaan tämä epätasapaino. Sosiaalisen yhteisvastuun vahvistaminen auttaa myös elvyttämään demokratiaa. Kansalaisten huoli ilmastonmuutoksesta, sosiaalisesta epäoikeudenmukaisuudesta ja taloudellisista väärinkäytöksistä näkyy nyt uusina ja entistä painavampina ilmiöinä, kuten koululaisten ilmastolakkoina ja muuna yhteiskunnallisena liikehdintänä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.10 | Hyvinvointitaloudessa on tunnustettava sosiaalisten arvojen olennainen merkitys ja tuettava yhteisöjen selviytymiskykyä. |

5.   Hyvinvointitalouden perusta

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1 | Tässä lausunnossa käsitellään neljää talousjärjestelmän erillistä osa-aluetta, missä perusteelliset muutokset ovat tarpeen hyvinvointitalouden edistämiseksi: yritystoiminnan roolin uudelleen määritteleminen, työn luonteen ja laadun uudistaminen, investointien uudelleenorganisointi ja rahajärjestelmän muuttaminen. Seuraavissa kohdissa tarkastellaan näitä neljää tekijää tarkemmin. |

5.2   Yritystoiminnan roolin uudelleen määritteleminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.1 | Yrityksillä on merkittävä rooli hyvinvointitalouden toteuttamisessa. Uudet liiketoimintamallit ovat jo alkaneet muuttaa kulutuksen ja tuotannon lineaarisia prosesseja, joihin yritystoiminta on perinteisesti perustunut. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.2 | Esimerkiksi kiertotaloudessa korostetaan tuotteiden uudelleenkäyttöä ja uudelleenvalmistusta, tuotantoprosessien uudelleensuunnittelua ja raaka-aineiden kierrätystä [(15)](#ntr15-C_2020106FI.01000101-E0015). Yhteisöllisessä ja yhteistyötaloudessa (tai jakamistaloudessa) pyritään lisäämään tavaroiden yhteiskäyttöä, tehostamaan niiden hyödyntämistä ja vähentämään uuden tuotannon tarvetta [(16)](#ntr16-C_2020106FI.01000101-E0016). Alustataloudessa otetaan käyttöön uusia liiketoimintamalleja ja työnteon muotoja [(17)](#ntr17-C_2020106FI.01000101-E0017). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.3 | Nämä taloudellisen toiminnan kehittyvät muodot tarjoavat uusia mahdollisuuksia työllisyyteen, omistajuuteen ja innovointiin. Ne voivat muuttaa tuottajien, jakelijoiden ja kuluttajien välisiä suhteita myös perinteisillä aloilla siten, että luodaan selviytymiskykyisempiä paikallistalouksia, joissa omistajuus ja hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisemmin [(18)](#ntr18-C_2020106FI.01000101-E0018). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.4 | Yritystoiminta perustuu toistensa ja yhteiskunnan hyväksi työskentelevien ihmisten sitoutumiseen. Samoin kuin talouskasvu on parhaimmillaan keino saavuttaa vaurautta pikemminkin kuin päämäärä itsessään, aineellisten hyödykkeiden kulutuksella on arvoa vain, jos se tuottaa sellaisia palveluita, joita ihmiset tarvitsevat elääkseen ja kukoistaakseen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.5 | Jopa perusluonteisia aineellisia tarpeita on hyödyllisempää ajatella niiden tarjoaman palvelun kuin tuotannon määrän kannalta. Esimerkiksi energiapalvelujen käsite on jo alkanut korvata energiahuollon käsitettä yleishyödyllisten yhtiöiden perustana [(19)](#ntr19-C_2020106FI.01000101-E0019). Vastaavaa lähestymistapaa on sovellettu liikenteen, asumisen, viestinnän, ravitsemuksen ja jopa valmistusteollisuuden kaltaisilla aloilla. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.6 | EU:n maatalous- ja elintarvikealalla on tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeä rooli. Yhteisön tukema maatalous, lyhyet toimitusketjut, vaihtoehtoiset elintarvikeverkostot, paikalliset viljelyjärjestelmät ja suoramyynti sekä kuluttajaosuuskunnat tarjoavat mahdollisuuksia tuottaa julkisia hyödykkeitä, elintarviketurvallisuutta, sosiaalista suojelua ja kestäväpohjaista tuotantoa [(20)](#ntr20-C_2020106FI.01000101-E0020). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.7 | Kestäväpohjaisen yritystoiminnan edellytysten tukemiseksi EU:ssa on kiinnitettävä erityistä huomiota ehtoihin, joilla tavaroilla ja palveluilla käydään kauppaa muun maailman kanssa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.8 | Aineellisten tarpeiden täyttämisen lisäksi näkemys yrityksestä palveluna tarkoittaa sellaisten yritysten tukemista, jotka edistävät parhaiten yhteistä vaurautta. Terveydenhuollon, sosiaalihuollon, koulutuksen, kunnostamisen, kulttuurin, käsiteollisuuden ja luovuuden aloilla aineelliset ja energiatarpeet ovat luonnostaan pienemmät kuin raaka-aineiden hankintaan tai valmistukseen perustuvilla aloilla, ja ne edistävät suoraan parempaa elämänlaatua. Muutos on merkittävä ja elintärkeä haaste yhteiskunnalle. |

5.3   Työn uudistaminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.1 | Työ on muutakin kuin elinkeino. Hyvä työ tarjoaa mahdollisuuden kunnioitukseen, motivaatioon, itsensä toteuttamiseen ja yhteisön toimintaan osallistumiseen ja parhaassa tapauksessa antaa elämälle mielekkyyttä ja merkityksellisyyttä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.2 | Todellisuus on joskus kovin toisenlainen. Monet ihmiset joutuvat pysymään heikkolaatuisissa työpaikoissa, joissa palkka on epävarma. Nuorisotyöttömyys kaikkialla Euroopassa ylittää 14 prosenttia ja eräissä Etelä-Euroopan osissa se on yli 40 prosenttia [(21)](#ntr21-C_2020106FI.01000101-E0021). Inhimillisten voimavarojen valtava tuhlaus heikentää työvoiman luovuutta ja vaarantaa hyvinvoinnin. Pitkän aikavälin vaikutukset ovat katastrofaalisia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.3 | Palvelupohjaiset toiminnot ovat yleensä työvoimavaltaisia, koska niiden yhteydessä taloudellista arvoa yhteiskunnalle tuo (esimerkiksi) hoitoon tai käsityötoimintaan käytetty aika. Palveluihin siirtymisen tärkeänä etuna olisi näin ollen työvoimavaltaisempi talous, joka tasapainottaisi työpaikkojen epävarmuutta näillä aloilla, tukisi korkeampaa työllisyyden tasoa sekä palauttaisi työpaikkoja reaalitalouteen [(22)](#ntr22-C_2020106FI.01000101-E0022). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.4 | Tämä kaksinkertainen hyöty (parempi työllisyys ja vähäisemmät ympäristövaikutukset) voi tarkoittaa työn tuottavuuden kasvun heikkenemistä etenkin sellaisilla aloilla (kuten hoitoala), joilla tuottavuuden kasvuun pyrkiminen saattaa olla ristiriidassa palvelun laadun kanssa ja voi heikentää kokemusta työstä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.5 | Taloudessa, jossa työn tuottavuuden kasvu on vähäisempää, palkkoihin kohdistuu yleensä alentamispaineita, ellei sitä kompensoida työntekijöille tarjotulla suojalla. Sen vuoksi on tärkeää toteuttaa politiikkaa, jolla tuetaan korkealaatuisia palveluja tarjoavia työvoimavaltaisia aloja. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.6 | Hyvä peruskoulutus sekä laadukas ja tehokas ammatillinen koulutus, elinikäinen oppiminen ja jatko- ja uudelleenkoulutus sekä digitalisaatio ovat välttämättömiä keinoja tulevaisuuden työllistymismahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja hyvinvointitalouden edistämiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.7 | Tarkkaan harkittaviin ja ETSK:n tulevassa työskentelyssä käsiteltäviin erityisiin toimintalinjoihin voisivat kuulua työntekijöiden edustuksen vahvistaminen yritysten hallintoelimissä ja oikeus työhön tai ”työtakuu”, perustulo, peruspalvelut ja enimmäistulo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.8 | ETSK toistaa kehotuksensa, jonka mukaan olisi luotava sitova eurooppalainen kehys kohtuullisen vähimmäistulon käyttöönottamiseksi Euroopassa ja mahdollistettava vähimmäistulojärjestelmien laajentaminen kaikkiin jäsenvaltioihin [(23)](#ntr23-C_2020106FI.01000101-E0023). |

5.4   Investointien uudelleenorganisointi

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.1 | Yritystoiminnan ja työn määritteleminen uudelleen edellyttää muutoksia investoinneissa, jotka ovat kestävän vaurauden perusta. Kun suuri osa yksityisistä investoinneista on suunnattu voitontavoitteluun ja hintakeinotteluun, nykyhetken ja menneisyyden tuottava suhde vääristyy perin pohjin, ja tämä horjuttaa taloutta ja heikentää hyvinvointia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.2 | Kestäväpohjaiset investoinnit yhteisöihin, julkisiin tiloihin, terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaalipalveluihin, hiilettömään asumiseen ja infrastruktuuriin sekä biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja ennallistamiseen ovat keskeisen tärkeitä hyvinvointitaloudelle, joka palvelee kaikkia ja on kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.3 | Ilmastoneutraaliin talouteen siirtyminen kolmessa vuosikymmenessä tai nopeammin edellyttää energiajärjestelmien, liikenneinfrastruktuurin ja tuotantoprosessien kattavaa uudistamista. On arvioitu, että tämä edellyttää noin 300 miljardin euron vuotuisia investointeja seuraavien 12 vuoden ajan [(24)](#ntr24-C_2020106FI.01000101-E0024). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.4 | Noin puolet näistä investoinneista liittyy rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen, joka johtaa kustannussäästöihin ja tarjoaa mahdollisuuksia kannattaviin yksityisiin investointeihin. ETSK toteaa, että johtavat yritykset ja sijoittajat ovat jo kehittämässä tällaisia mahdollisuuksia. On ratkaisevan tärkeää, että EU:n politiikoilla tuetaan ja palkitaan tällaista johtajuutta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.5 | Oikeanlaisten toimintaedellytysten luominen on erityisen tärkeää, jotta voidaan taata sekä yksityisten että julkisten säästöjen ohjaaminen kestäviin pitkän aikavälin investointeihin kestäväpohjaiseen talouteen siirtymiseksi [(25)](#ntr25-C_2020106FI.01000101-E0025). Vakavaraisuussääntely on olennaisen tärkeää, jotta voidaan estää vakautta horjuttava toiminta lyhyellä aikavälillä ja palkita uudenlaiset investoinnit kestäväpohjaiseen hyvinvointiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.6 | Tällaisen uuden investointisalkun toteutuminen riippuu rahoitusjärjestelmän tarkoituksenmukaisuudesta [(26)](#ntr26-C_2020106FI.01000101-E0026). On erittäin tärkeää parantaa tavallisten ihmisten kykyä sijoittaa säästönsä vastuullisesti niin, että ne hyödyttävät sekä heidän omaa yhteisöään että ympäristöä laajemminkin, mutta tarvitaan myös perusteellisia, ratkaisevampia muutoksia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.7 | On selvää, että kaikkialla EU:ssa taloutta tukevien rahoituslaitosten, kuten Euroopan keskuspankin, kansallisten keskuspankkien, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, Euroopan investointipankin sekä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla toimivien liikepankkien on sisällytettävä kestävän kehityksen tavoitteet investointi- ja lainanantotoimintansa pääperiaatteisiin [(27)](#ntr27-C_2020106FI.01000101-E0027). |

5.5   Rahajärjestelmän muuttaminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.1 | ETSK katsoo, että on aika parantaa rahajärjestelmän sietokykyä lyhyen aikavälin keinottelun vahingollisia vaikutuksia vastaan ja varmistettava, että rahajärjestelmä itsessään toimii ihmisten, maapallon ja kestäväpohjaisen yritystoiminnan hyväksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.2 | Edistyneissä kapitalistisissa talouksissa rahaa tuotetaan kolmella tavalla: valtionrahoituksen avulla, keskuspankin toimilla ja luotonannolla kaupallisissa rahoituslaitoksissa [(28)](#ntr28-C_2020106FI.01000101-E0028). Yli 95 prosenttia nykytalouksien rahavarannosta syntyy kaupallisten rahoituslaitosten velkana. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.3 | EU tiedottaa sääntelypuitteista kaikille rahoituslaitoksille jäsenvaltioissa ja asettaa vero- ja rahapoliittiset säännöt, joiden puitteissa euroalueen maat toimivat. Euroopan keskuspankki on viime kädessä vastuussa rahavarannon vakaudesta ja joustavuudesta kaikkialla euroalueella, ja se onkin ajoittain ryhtynyt voimakkaisiin toimiin tähän pyrkiessään [(29)](#ntr29-C_2020106FI.01000101-E0029). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.4 | Vuoden 2015 ja vuoden 2018 lopun välisenä aikana EKP:n arvopaperien osto-ohjelmalla lisättiin talouteen 2,6 biljoonaa euroa rahoituslaitosten tukemiseksi, luotonannon vauhdittamiseksi ja inflaation hallitsemiseksi. Kesäkuussa 2019 eli puoli vuotta ohjelman päättymisen jälkeen keskuspankin pääjohtaja Mario Draghi ilmoitti ohjelman uudelleenkäynnistämisestä ja viittasi maailmanmarkkinoiden pitkittyneeseen epävakauteen [(30)](#ntr30-C_2020106FI.01000101-E0030). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.5 | Lissabonin sopimuksen 123 artiklassa nimenomaisesti kielletään Euroopan keskuspankilta julkisten laitosten ja valtioiden hallitusten rahoittaminen, mutta julkisen sektorin keskuspankkirahoitus – jolla kuvataan sitä, että keskuspankki ostaa valtionvelkaa – oli aiemmin vakiintunut käytäntö kehittyneissä talouksissa, ja Japanissa sitä käytetään edelleen rutiininomaisesti [(31)](#ntr31-C_2020106FI.01000101-E0031). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.6 | On vakuuttavaa näyttöä siitä, että jos valtio valvoo tiukasti rahan määrää, voidaan vähentää sekä julkista että yksityistä velkaa ja parantaa finanssipoliittista kestokykyä [(32)](#ntr32-C_2020106FI.01000101-E0032). ETSK katsoo, että on aika tarkistaa Euroopan rahajärjestelmää ja sovittaa se yhteen kestäväpohjaiseen ja osallistavaan hyvinvointitalouteen siirtymisen ensisijaisten tavoitteiden kanssa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6 | Yhteenvetona voidaan todeta, että on vahvaa näyttöä siitä, että yritystoiminnan uudelleen määritteleminen, työn uudistaminen, investointien uudelleenorganisointi ja rahajärjestelmän uudistaminen auttavat reagoimaan tuloksekkaasti Euroopan kohtaamiin haasteisiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7 | Innovaatio on keskeisessä asemassa sosiaalisen edistyksen varmistamisessa, mutta kaikkien hyväksi toimivan talouden rakentaminen edellyttää muutakin kuin teknologista innovointia työn tuottavuuden kasvun edistämiseksi. Se edellyttää, että käymme uutta ja välttämätöntä keskustelua siitä, millaisen yhteiskunnan haluamme, ja aloitamme sosiaalisen innovoinnin, joka on tarpeen vision toteuttamiseksi [(33)](#ntr33-C_2020106FI.01000101-E0033). Lausunnon päätösjaksossa esitetään tähän tehtävään liittyviä ehdotuksia. |

6.   Visiosta toteuttamiseen – toimintapolitiikat talouden muuttamiseksi

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1 | Maailman kansakunnat ovat sitoutuneet radikaaliin, oikeudenmukaiseen ja toteuttamiskelpoiseen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan. EU on hyväksynyt Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sitoutunut edistymään kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisessa. Tässä lausunnossa esitettyjen seikkojen on tarkoitus edistää näiden tavoitteiden saavuttamista. Sitoutuminen prosessiin tarjoaa EU:lle ainutlaatuisen tilaisuuden uudistaa visiotaan sosiaalisesta edistyksestä, elvyttää talouttaan ja vahvistaa johtoasemaansa globaalilla tasolla. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2 | Kestäväpohjaisen ja osallistavan hyvinvointitalouden toteuttaminen alkaa yhteisestä visiosta. Sitä ohjaavat periaatteet, jotka perustuvat Eurooppa-hankkeen alkuperäisiin arvoihin. Sen rakentaminen edellyttää talousjärjestelmän perustana olevien tekijöiden eli yritystoiminnan, työn, investointien ja rahajärjestelmän järjestelmällistä uudistamista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3 | ETSK kehottaakin uutta Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia tekemään tiivistä yhteistyötä ETSK:n kanssa, jotta voitaisiin laatia merkittävä yhdennettyjen toimintapolitiikkojen ohjelma muutoksen edellytysten luomiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4 | Seuraavat ehdotukset ovat tämän prosessin lähtökohtana. Niitä on määrä tarkentaa tulevissa ETSK:n lausunnoissa. |

6.5   Muutoksen rahoittaminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.1 | Otetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen ja ilmastoneutraaliin talouteen siirtyminen huomioon kaikissa julkisen sektorin menoissa kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi varmistetaan, että ilmastoneutraaliin talouteen siirtyminen otetaan täysipainoisesti huomioon myös kaikissa rahoitusmekanismeissa, kuten monivuotisessa rahoituskehyksessä, Euroopan sosiaalirahastossa ja Euroopan globalisaatiorahastossa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.2 | Otetaan käyttöön Euroopan sosiaalinen vihreän kehityksen ohjelma, jonka tarkoituksena on tukea laajamittaisia investointeja, joilla on selkeitä ja laajalle ulottuvia julkisia hyötyjä, kuten julkisten rakennusten kunnostaminen, julkisen liikenteen uudelleensuunnittelu ja puhtaan energian järjestelmien rakentaminen. Tällainen ohjelma tuo työpaikkoja kaikkiin yhteisöihin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.3 | Poistetaan välittömästi kaikki vääristävät tuet, joilla tuetaan esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden tai palmuöljyn tuotantoa ja käyttöä suoraan tai epäsuorasti. Globaalilla tasolla tällaisten tukien poistaminen merkitsisi julkisiin tuloihin 3,6 prosentin korotusta suhteessa maailman bkt:hen, supistaisi päästöjä yli 20 prosenttia, vähentäisi ilmansaasteista johtuvia ennenaikaisia kuolemia yli puolella ja kohentaisi maailman taloudellista hyvinvointia 1,8 biljoonalla dollarilla (2,2 prosenttia suhteessa maailman bkt:hen) [(34)](#ntr34-C_2020106FI.01000101-E0034). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.4 | Laaditaan suunnitelma vihreän verouudistuksen toteuttamiseksi EU:ssa käyttämällä verotusta ja kannustimia toivottujen tulosten edistämiseksi, rankaisemalla ei-toivotuista tuloksista, palkitsemalla niitä, jotka pyrkivät elämään kestäväpohjaisesti, ja kannustamalla kestävyysajattelun mukaisiin investointeihin. Tämä edellyttää joustavuuden lisäämistä EU:n päätöksenteossa, jotta voidaan helpottaa tarvittavien finanssipoliittisten välineiden ja markkinapohjaisten mekanismien käyttöönottoa. Asteittainen siirtyminen määräenemmistöpäätöksentekoon edistäisi ympäristötavoitteiden saavuttamista entistä tehokkaammin tilanteessa, jossa ilmastonmuutosta koskevat toimet ovat kiireellisempiä kuin koskaan [(35)](#ntr35-C_2020106FI.01000101-E0035). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.5 | Hyödynnetään verotulojen ja tukien uudelleenjakoa ja ennaltajakopolitiikkoja tuloihin ja vaurauteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämiseksi ja varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä tarjoamalla asianmukaista taloudellista tukea ja uudelleenkoulutusta työntekijöille, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen vuoksi. |

6.6   Hallinnon ja politiikan johdonmukaisuuden varmistaminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.1 | Kartoitetaan ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen esteet nykyisessä teollisuusstrategiassa, kauppa-, kilpailu-, innovaatio- ja työmarkkinapolitiikassa sekä rahoitusalan sääntelyssä ja poistetaan ne. Sisällytetään ilmastoneutraaliin talouteen siirtymistä koskeva tavoite kaikkiin politiikanaloihin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.2 | Tarkistetaan EU:n vero- ja rahapoliittisia sääntöjä, jotta varmistetaan niiden johdonmukaisuus ja soveltuvuus kestäväpohjaiseen talouteen siirtymisen kanssa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.3 | Tarkastellaan uudelleen EU:n nykyisiä rakenteita, jotta voidaan kehittää ajatuksia ja strategioita EU:n talouden kasvuriippuvuuden lopettamiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.4 | Tarkastellaan mahdollisuutta perustaa Euroopan komissioon uusi osasto, jonka vastuulla olisi tulevien sukupolvien hyvinvointi, jotta voitaisiin vahvistaa tietoon perustuvaa politiikkaa ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaa päätöksentekoa. Kehitetään samalla monialaista arviointia. |

6.7   Nykyisten välineiden uudistaminen

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.1 | Ryhdytään toimiin liialliseen kulutuskeskeisyyteen puuttumiseksi esimerkiksi rajoittamalla (erityisesti lapsiin kohdistuvaa) haitallista mainontaa [(36)](#ntr36-C_2020106FI.01000101-E0036), sääntelemällä haitallisia tuotteita, edistämällä eettisiä ja kestäväpohjaisia kulutusvalintoja, kannustamalla yhteisten tilojen luomiseen ja yhteisöllisiin pyrkimyksiin sekä suojelemalla yhteisiä resursseja ja julkishyödykkeitä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.2 | Tuetaan sosiaalista yhteisvastuuta panemalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari kattavasti täytäntöön ja vahvistamalla Agenda 2030 -toimintaohjelmaan sisältyvää tärkeää toimintaperiaatteen muutosta kohti osallistavamman monisidosryhmämallin mukaista hallintoa, joka tukee kestävää kehitystä, ja kannustamalla noudattamaan koko yhteiskunnan kattavaa toimintamallia pyrittäessä toteuttamaan maapallon tärkeää siirtymää kohti kestäväpohjaista tulevaisuutta [(37)](#ntr37-C_2020106FI.01000101-E0037). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.3 | Kehitetään uusia talouden tulosten ja sosiaalisen edistyksen indikaattoreita korvaamaan bkt:n epäasianmukainen käyttö, joka ei anna kattavaa kuvaa ihmisten hyvinvoinnista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.4 | Mukautetaan vuotuista kasvuselvitystä, jotta se olisi johdonmukainen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa, mikä heijastaa moniarvoisempaa tarkastelutapaa kestäväpohjaisen hyvinvoinnin ymmärtämiseen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.5 | Otetaan EU:ssa käyttöön ”hyvinvointibudjetti” Uuden-Seelannin Living Standards Framework -kehyksen antaman esimerkin mukaisesti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.6 | Mukautetaan EU:n vakaus- ja kasvusopimusta kestäväpohjaisuuden ja hyvinvoinnin huomioonottamiseksi sekä EU:n hallintomekanismien asianmukaiseksi yhteensovittamiseksi yhteiskunnallisten ja ekologisten tavoitteiden kanssa vastuullisen finanssipolitiikan tavoitetta kunnioittaen. |

Bryssel 23. tammikuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020106FI.01000101-E0001)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

[(2)](#ntc2-C_2020106FI.01000101-E0002)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Sibiuun ja siitä eteenpäin” ([EUVL C 228, 5.7.2019, s. 37](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_228_R_TOC)).

[(3)](#ntc3-C_2020106FI.01000101-E0003)  Ks. myös seuraavat asiakirjat: Beyond GDP, OECD; neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta, 17. lokakuuta 2019.

[(4)](#ntc4-C_2020106FI.01000101-E0004)  https://www.ipcc.ch/sr15/

https://ipbes.net/sites/default/files/ipbes\_7\_10\_add.1\_en\_1.pdf

http://europa.eu/rapid/press-release\_IP-18-3927\_fi.htm

[(5)](#ntc5-C_2020106FI.01000101-E0005)  https://doi.org/10.1146/annurev-environ-102016-060726

[(6)](#ntc6-C_2020106FI.01000101-E0006)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2019

[(7)](#ntc7-C_2020106FI.01000101-E0007)  https://www.cusp.ac.uk/themes/aetw/wp12/

[(8)](#ntc8-C_2020106FI.01000101-E0008)  Report of the Independent Commission for Sustainable Equality, 2019, Eurostat

[(9)](#ntc9-C_2020106FI.01000101-E0009)  https://www.economics.ox.ac.uk/materials/papers/15126/819-susskind-a-model-of-technological-unemployment-july-2017.pdf

[(10)](#ntc10-C_2020106FI.01000101-E0010)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13432-2019-INIT/fi/pdf, ks. kohta 1.

[(11)](#ntc11-C_2020106FI.01000101-E0011)  Jackson, T., 2017, Prosperity without Growth; Raworth, K., Doughnut Economics.

[(12)](#ntc12-C_2020106FI.01000101-E0012)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html

[(13)](#ntc13-C_2020106FI.01000101-E0013)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Puhdas maapallo kaikille”, kohta 3.4.1 ([EUVL C 282, 20.8.2019, s. 51](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC)), ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmasto-oikeudenmukaisuus”, kohta 4.1.5 ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC))

[(14)](#ntc14-C_2020106FI.01000101-E0014)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmasto-oikeudenmukaisuus” ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC))

[(15)](#ntc15-C_2020106FI.01000101-E0015)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index\_en.htm

[(16)](#ntc16-C_2020106FI.01000101-E0016)  https://www.investopedia.com/terms/c/collaborative-economy.asp

[(17)](#ntc17-C_2020106FI.01000101-E0017)  https://issues.org/the-rise-of-the-platform-economy/

[(18)](#ntc18-C_2020106FI.01000101-E0018)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kiertotalouspaketti” ([EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_264_R_TOC)), kohdat 3.1, 3.6, 4.1.7.

[(19)](#ntc19-C_2020106FI.01000101-E0019)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Liikenne, energia ja yleishyödylliset palvelut EU:n kestävän kasvun osatekijöinä digitaalisen vallankumouksen ansiosta”. ([EUVL C 353, 18.10.2019, s.79](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC))

[(20)](#ntc20-C_2020106FI.01000101-E0020)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/reports/future-land

[(21)](#ntc21-C_2020106FI.01000101-E0021)  https://www.statista.com/statistics/266228/youth-unemployment-rate-in-eu-countries/.

[(22)](#ntc22-C_2020106FI.01000101-E0022)  https://www.cusp.ac.uk/themes/s2/wp12/

[(23)](#ntc23-C_2020106FI.01000101-E0023)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen puitedirektiivi vähimmäistulosta” ([EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC)). Lausunto ei saanut työnantajat-ryhmän tukea.

[(24)](#ntc24-C_2020106FI.01000101-E0024)  https://www.e3 g.org/docs/E3G\_Report\_Just\_Transition\_and\_EU\_Budget.pdf

[(25)](#ntc25-C_2020106FI.01000101-E0025)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ([EUVL C 345, 13.10.2017, s. 91](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2017_345_R_TOC))

[(26)](#ntc26-C_2020106FI.01000101-E0026)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/sustainable-finance\_en

[(27)](#ntc27-C_2020106FI.01000101-E0027)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan ilmastorahoitussopimus” ([EUVL C 62, 15.2.2019, s. 8](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC)), kohta 5.5.2

[(28)](#ntc28-C_2020106FI.01000101-E0028)  https://www.ecb.europa.eu/explainers/tell-me-more/html/what\_is\_money.en.html

[(29)](#ntc29-C_2020106FI.01000101-E0029)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201902\_01~3049319b8d.en.html.

[(30)](#ntc30-C_2020106FI.01000101-E0030)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp190618~ec4cd2443b.en.html

[(31)](#ntc31-C_2020106FI.01000101-E0031)  https://www.brookings.edu/wp-content/uploads/2018/10/WP48-DellAriccia-et-al.pdf

[(32)](#ntc32-C_2020106FI.01000101-E0032)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2012/wp12202.pdf

[(33)](#ntc33-C_2020106FI.01000101-E0033)  https://diem25.org/wp-content/uploads/2017/03/European-New-Deal-Complete-Policy-Paper.pdf

[(34)](#ntc34-C_2020106FI.01000101-E0034)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uudet kestäväpohjaiset talousmallit” ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 57](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), ETSK:n lausunto aiheesta ”Pariisin pöytäkirja” ([EUVL C 383, 17.11.2015, s. 74](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2015_383_R_TOC)), ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilmasto-oikeudenmukaisuus”, kohta 1.9 ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC))

[(35)](#ntc35-C_2020106FI.01000101-E0035)  ETSK:n lausunto verotuksesta ja määräenemmistöpäätöksistä ([EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC))

[(36)](#ntc36-C_2020106FI.01000101-E0036)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Nuorille ja lapsille suunnattu mainonta”, [EUVL C 351, 15.11.2012, s. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2012_351_R_TOC)

[(37)](#ntc37-C_2020106FI.01000101-E0037)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä”, [EUVL C 14, 15.1.2020, s. 95](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 549. täysistunto, 22.1.2020–23.1.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 106/10 |

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/1139 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Itämeren itäosan turskaa koskevien kapasiteettirajoitusten käyttöönotosta, tietojenkeruusta ja valvontatoimenpiteistä Itämerellä sekä asetuksen (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta Itämeren itäosan turskan kalastuksen pysyvän lopettamisen osalta

(COM(2019) 564–2019/0246 (COD))

(2020/C 106/02)

| | |
| --- | --- |
| Yleisesittelijä: | Gerardo LARGHI |

| | |
| --- | --- |
| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.11.2019 neuvosto, 18.11.2019 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.1.2020 |
| Täysistunnon numero | 549 |
| Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 112/0/1 |

1.   Päätelmät ja suositukset

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa komission ehdotusta ryhtyä pikaisiin toimiin Itämeren itäosan turskan kalastuksen hyväksi mutta katsoo, että pelkästään sen avulla ei pystytä vastaamaan alueen ja sen väestön tarpeisiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2 | ETSK painottaa, että päätös kieltää turskanpyynti romahduttaa merkittävän osan merikalastuksesta eräissä jäsenvaltioissa, mikä aiheuttaa paitsi kalastajien työttömyyttä myös haittavaikutuksia, jotka kohdistuvat pienimuotoiseen kalanjalostukseen, suoramyyntiin ja matkailuun. Jotta voidaan varmistaa, että kuluttajien saatavilla on tuoretta kalaa, tulisi edistää kestäväpohjaista vesiviljelyä paikallisia kalastajia työllistävässä kalankasvatuksessa avovesillä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3 | ETSK katsoo, että kalastuskiintiöiden pienentäminen ei yksinään ratkaise Itämeren kriisitilannetta ja että sen sijaan on laadittava kokonaisvaltainen suunnitelma, jotta tarjotaan tulevaisuudennäkymiä alalle, yrittäjille, työntekijöille ja kuluttajille. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4 | ETSK panee merkille, että komissio on päättänyt asettaa jäsenvaltioiden käyttöön tarvittavat välineet turskaa nykyisin pyytävien kalastuslaivastojen romuttamiseksi sekä antaa jäsenvaltioiden tehtäväksi määritellä romutettavien alusten tonniston ja määrän. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5 | ETSK panee merkille kyseisten kalastuslaivastojen romuttamisen kielteiset vaikutukset ja katsoo, että tällaisen suunnitelman noudattamisen on oltava täysin vapaaehtoista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6 | ETSK muistuttaa tilintarkastustuomioistuimen korostaneen, että tähän tarkoitukseen kohdennettuja varoja on useissa yhteyksissä käytetty väärin ja että ne eivät ole aina tuottaneet toivottua tulosta. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotta näin ei tapahtuisi myös tässä tapauksessa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7 | ETSK katsoo, että jos komissio ja jäsenvaltiot olisivat toimineet ajoissa, ongelmaan olisi voitu puuttua asteittain. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8 | ETSK kehottaa niitä jäsenvaltioita, joilla on toimivalta määritellä kalastusalusten romuttamisen johdosta myönnettäviä taloudellisia korvauksia koskevat säännöt, ottamaan asianmukaisesti huomioon alan erikoistuneet työntekijät, jotka tulevat olemaan vailla tulonlähdettä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään ESR:n rahoitusta alan työntekijöiden uudelleenkouluttautumisohjelmien toteuttamiseen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10 | Tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että turskan nykyinen kuolevuus johtuu pikemminkin ympäristötekijöistä kuin kalastuksesta, joten ETSK kehottaa komissiota asettamaan etusijalle kaikki toimet, joilla edistetään Itämeren ekosysteemin paranemista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11 | ETSK kannustaa voimakkaasti Euroopan komissiota tutkimaan mahdollisuutta osoittaa kohdennettua rahoitusta sinisen biotalouden periaatteisiin perustuviin alueidenvälisiin toimiin. Monet käynnissä olevat hankkeet ovat jo osoittaneet, että tietyillä uusilla talouden toiminnan muodoilla voidaan osaltaan edistää merkittävästi myönteisiä ympäristötuloksia Itämerellä. Simpukoiden ja merilevien viljelyä olisi edistettävä, sillä ne ovat erittäin tehokkaita ravinteiden suodattajia. Tämän tyyppinen toiminta auttaa myös palauttamaan luonnon monimuotoisuuden, muun muassa kalakannat, rannikolle. ETSK katsoo, että tämän mahdollisuuden toteuttamiseksi voitaisiin hyödyntää nykyistä kalastuslaivastoa ja kalastajia, sillä näillä on sekä soveltuvia varusteita että osaamista. EU:n ja jäsenvaltioiden kohdennettu alueellinen rahoitusohjelma on välttämätön. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12 | ETSK korostaa, että virkistyskalastukseen ja kalastusmatkailuun siirtymistä koskevan kiellon myötä ehdotuksessa estetään käytännössä toimijoiden työ- ja yritysmahdollisuudet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13 | ETSK:n mielestä komission on tärkeää välttää se, että jäsenvaltioiden asettama turskankalastuksen kielto suosii EU:n ulkopuolisten maiden toimijoita. |

2.   Yleistä

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1 | Itämeren ekosysteemin tilanteen heikkeneminen on ollut tiedossa jo vuosia. Itämeren itäosan turskakanta on nykyisin ainoa, jonka ympäristötekijöistä johtuva kuolevuus on kolminkertainen kalastuskuolevuuteen nähden. Merkittäviä muutoksia ei myöskään ole odotettavissa ennen vuotta 2024, vaikka kalastustoimintaa ei olisi lainkaan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2 | ETSK:n mielestä on erittäin tärkeää arvioida kattavasti Itämeren kalastusalan tilannetta ja meriekosysteemin ongelmia, jotka ovat johtaneet ekosysteemin kriisiin moninaisten tekijöiden vuoksi. Niitä ovat Itämereen virtaavien jokien mukanaan tuomien epäpuhtauksien ohella muun muassa Itämerellä kulkevat risteilyalukset, jotka eivät aina noudata jätevesien kierrätystä koskevia vaatimuksia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3 | ETSK toteaa, että merkittävä osa saasteista on edelleen peräisin teollisuudesta ja jätevedenpuhdistamoista. ETSK kehottaa Euroopan komissiota vaatimaan, että jäsenvaltiot panevat ympäristörikosdirektiivin aktiivisemmin täytäntöön ja että suuret saastuttajat asetetaan asianmukaisesti syytteeseen. ETSK kannustaa jäsenvaltioita ohjaamaan saastuttajien mahdollisesti maksamista sakoista kertyvät tulot ympäristöohjelmiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4 | ETSK katsoo, että alan kaikki sidosryhmät olisi pikaisesti koottava yhteen ja laadittava niiden kanssa yhteinen toimintasuunnitelma. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat olla osa ratkaisua. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5 | Olisi tutkittava myös mahdollisuutta sopia ulkomaisten kalastajien palkkaamisesta ja sinisen biotalouden periaatteiden edistämisestä Venäjän federaation naapurialueella. Yhteistyö ei saa rajoittua kalastusta koskevien yhtenäisten ratkaisujen etsimiseen, vaan sen lisäksi on laadittava ja sovellettava toimia, joilla pyritään ratkaisemaan kestävällä tavalla perimmäiset ympäristöongelmat, jotka uhkaavat Itämeren ekosysteemin tasapainoa. |

Bryssel 23. tammikuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---