# Euroopa Liidu C 210/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 210 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik25. mai 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 210

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik25. mai 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2022/C 210/01 | Euroopa Keskpanga soovitus, 17. mai 2022, Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugali välisaudiitorite kohta, (EKP/2022/24) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

2022/C 210/01

Euroopa Keskpanga soovitus, 17. mai 2022, Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugali välisaudiitorite kohta, (EKP/2022/24)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 210/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 210/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 210/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  ) | 4 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 210/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  )

1

2

2022/C 210/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  )

1

3

2022/C 210/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2022/C 210/05 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 16. veebruar 2022, ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (CON/2022/4) | 5 |
| 2022/C 210/06 | Euroopa Keskpanga Arvamus, — 16. veebruar 2022, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv ja määrus, mis käsitlevad finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (CON/2022/5) | 15 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2022/C 210/05

Euroopa Keskpanga arvamus, — 16. veebruar 2022, ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (CON/2022/4)

5

2022/C 210/06

Euroopa Keskpanga Arvamus, — 16. veebruar 2022, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv ja määrus, mis käsitlevad finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (CON/2022/5)

15

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 210/07 | Euro vahetuskurss — 24. mai 2022 | 26 |
| | Kontrollikoda |
| 2022/C 210/08 | Eriaruanne nr 11/2022 — ELi eelarve kaitsmine: menetlusest kõrvalejätmist on vaja paremini kasutada | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 210/09 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 28 |
| 2022/C 210/10 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 210/11 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 210/12 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 31 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 210/07

Euro vahetuskurss — 24. mai 2022

26

Kontrollikoda

2022/C 210/08

Eriaruanne nr 11/2022 — ELi eelarve kaitsmine: menetlusest kõrvalejätmist on vaja paremini kasutada

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 210/09

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

28

2022/C 210/10

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

29

2022/C 210/11

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

30

2022/C 210/12

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

31

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2022/C 210/13 | Trygderetteni 26. jaanuari 2022. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A vs. Arbeids- og velferdsdirektoratet (Kohtuasi E-2/22) | 32 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 210/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 210/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 35 |
| 2022/C 210/16 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 210/17 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2022/C 210/13

Trygderetteni 26. jaanuari 2022. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A vs. Arbeids- og velferdsdirektoratet (Kohtuasi E-2/22)

vs.

32

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 210/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  )

1

33

2022/C 210/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

35

2022/C 210/16

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  )

1

36

2022/C 210/17

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022, parandus (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10)
  ( ELT C 192, 11.5.2022 ) | 39 |

Parandused

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022, parandus (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10)
  ( ELT C 192, 11.5.2022 )

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10)

( ELT C 192, 11.5.2022 )

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Keskpank

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/1

---

EUROOPA KESKPANGA SOOVITUS,

17. mai 2022,

Euroopa Liidu Nõukogule Banco de Portugali välisaudiitorite kohta

(EKP/2022/24)

(2022/C 210/01)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 27.1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad sõltumatud välisaudiitorid, keda soovitab EKP nõukogu ja kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Seniste Banco de Portugali välisaudiitorite (Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.) volitused lõppesid pärast 2021. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates 2022. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Seniste Banco de Portugali välisaudiitorite (Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.) volitused lõppesid pärast 2021. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitor alates 2022. majandusaastast.

| (3) | Majandusaastateks 2022 kuni 2026 on Banco de Portugal valinud oma välisaudiitoriks PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda, |
| --- | --- |

(3)

Majandusaastateks 2022 kuni 2026 on Banco de Portugal valinud oma välisaudiitoriks PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Banco de Portugali välisaudiitoriks soovitatakse majandusaastateks 2022 kuni 2026 määrata PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.

Frankfurt Maini ääres, 17. mai 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/02)

22. veebruaril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10526 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10526 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/03)

18. mail 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10683 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10683 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/04)

8. aprillil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10692 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10692 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/5

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

16. veebruar 2022,

ettepaneku kohta võtta vastu määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet

(CON/2022/4)

(2022/C 210/05)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

20. juulil 2021 võttis Euroopa Komisjon vastu ettepaneku, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 (1) (edaspidi „AMLA määrus“).

Euroopa Keskpank (EKP) on seisukohal, et kavandatav määrus kuulub tema pädevusalasse, kuid EKPga ei ole kavandatava määruse osas konsulteeritud. Seetõttu kasutab EKP oma õigust esitada asjakohastele liidu institutsioonidele oma pädevusvaldkonnas arvamus kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 4. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb aluslepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna AMLA määrus sisaldab sätteid, mis mõjutavad EKP ülesandeid seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 6. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1.   Ülevaade ja sissejuhatavad märkused

| 1.1. | EKP toetab komisjoni 20. juulil 2021 avaldatud neljast seadusandlikust ettepanekust koosnevat paketti, sealhulgas AMLA määrust, mille eesmärk on tugevdada liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eeskirju. Käesolev arvamus on esitatud AMLA määruse kohta. EKP on esitanud eraldi arvamused seadusandliku paketi ülejäänud kolme ettepaneku kohta – a) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (2) (edaspidi „esimene rahapesuvastane määrus“); b) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mehhanismide kohta, mille liikmesriigid peaksid kehtestama, et hoida ära finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise jaoks, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849 (3) (edaspidi „kuues rahapesuvastane direktiiv“); ja c) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (uuesti sõnastatud) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nagu varem märgitud (5), toetab EKP kindlalt liidu korda, mis tagab, et liikmesriikidel, liidu asutustel ja organitel ning ELis asuvatel kohustatud isikutel on tõhusad vahendid, et tõkestada liidu finantssüsteemi väärkasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil. EKP väljendas oma täielikku toetust ühtlustamispüüdluste eelmisele etapile (6), mille raames tugevdati Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise volitusi, ning tervitab järgmist etappi, mille raames luuakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet (AMLA). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EKP-le ei ole antud ülesannet teostada järelevalvet krediidiasutuste üle seoses finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisega. Samuti ei võimaldaks aluslepingu artikli 127 lõige 6 anda EKP-le rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvevolitusi, kuna asjaomane säte piirab selgelt EKP-le antavaid järelevalveülesandeid usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega. Samas on oluline võtta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tulemusi arvesse EKP usaldatavusjärelevalve ülesannete teostamisel, kui EKP analüüsib asjakohase usaldatavusjärelevalve käigus saadud teavet, sealhulgas järelevalvealase hindamise ja läbivaatamise protsessis, krediidiasutuste ja investeerimisühingute juhtimiskorra, protsesside ja mehhanismide piisavuse ning järelevalve alla kuuluvate üksuste juhtorganite liikmete sobivuse hindamisel. Lisaks peavad liikmesriikide krediidi- ja finantseerimisasutuste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad, usaldatavusjärelevalve asutused ja rahapesu andmebürood kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (7) tegema oma vastavate pädevuste piires tihedat koostööd ja andma üksteisele asjakohast teavet oma vastavate ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EKP on valmis tegema AMLAga koostööd ning toetama õigusloomeprotsessi, muu hulgas jagades oma kogemusi liidu tasandi usaldatavusjärelevalve asutusena, kui see kogemus on asjakohane rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve liidu tasandil ülesehitamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti loomine liidu tasandil on oluline samm, et tagada liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete ühtlasem kohaldamine kogu ELis. EKP kogemuse kohaselt tuleb selleks, et liidu tasandi usaldatavusjärelevalve asutus saaks aidata kaasa järelevalvetavade ühtlustamisele liikmesriikides, anda talle piisav vastutus nii otsese järelevalve kui järelevalvealase järelevaatamise eest. Nende ülesannetega peaksid kaasnema ka piisavad järelevalvevolitused. AMLA määrus näeb ette, et lisaks otsestele järelevalvevolitustele, mida rakendatakse esialgu suhteliselt piiratud kohustatud isikute ringi suhtes, viib AMLA läbi vastavalt finantssektori ja finantssektoriväliste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste korrapäraseid hindamisi ja vastastikuseid hindamisi. See aitab AMLA-l määrata riikide tasandil kindlaks parimad tavad, mida ta saab ise järgida otsese järelevalve teostamisel ning ühtlasi sätestada soovitustes või muudes regulatiivsetes väljundites, mis on suunatud konkreetsete liikmesriikide rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutustele, kelle esindajad osalevad ka AMLA haldusnõukogus. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ühtlustamine ja järjepidevus aitab kaasa ka usaldatavusnõuete täitmise järelevalvele. |
| --- | --- |

1.5.

Konkreetsed märkused

2.   AMLA otsese ja kaudse järelevalve ulatus

| 2.1. | AMLA otsese järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute kindlaksmääramise kriteeriumid (8) on suhteliselt ranged ning komisjoni seadusandlikule ettepanekule lisatud dokumentidest võib järeldada, et nendele kriteeriumidele vastavad vaid umbes 12 kuni 20 kohustatud isikut. Ei ole teada, kui palju asjaomastest isikutest peaksid olema krediidiasutused ja investeerimisühingud, mis kuuluvad nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (9) kohaselt EKP otsese usaldatavusjärelevalve alla. Järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste puhul (10), mis kuuluvad EKP otsese järelevalve alla ning vastavad kõnealustele kriteeriumidele, saab AMLAst EKP vastaspool igapäevase järelevalve, sobivuse hindamise ja „ühiste menetluste“ (11) alase teabevahetuse ja koostöö valdkonnas, mis hõlmab krediidiasutuse tegevusloa taotluste hindamist, tegevuslubade kehtetuks tunnistamist ning olulise osaluse omandamise ja võõrandamise hindamist. Kui järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused (12) vastavad AMLA määruses sätestatud kriteeriumidele, piirdub EKP ja AMLA koostöö ühiste menetluste asjakohaste aspektidega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EKP võtab teadmiseks kavandatava otsese AMLA järelevalve piiratud ulatuse, mis on tingitud ettepaneku eelarvelistest piirangutest. EKP kogemuse kohaselt on otstarbekas sätestada liidu tasandil teostatava otsese järelevalve lai ulatus ning valida otsese järelevalve alla kuuluvad krediidiasutused ja investeerimisühingud objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Seetõttu toetab EKP kindlalt valitud kohustatud isikute kindlaksmääramise kriteeriumide muutmist, et protsessi tulemusena oleks AMLA otsese järelevalve alla kuuluvate kohustatud isikute ring suurem ning võiks hõlmata kohustatud isikuid, kelle peakorter asub vastavas liikmesriigis, edendades ühist järelevalvekultuuri ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvetavade ühtlustamist. See vähendaks ka õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu. Ühtse järelevalvemehhanismi puhul on eesmärgi saavutamist hõlbustanud järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste valimise kriteeriumid, mille kohaselt peab EKP määruse (EL) nr 1024/2013 alusel teostama otsest järelevalvet kolme kõige olulisema krediidiasutuse suhtes igas osalevas liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud konkreetsete asjaoludega (13). Arvestades AMLA määruses sätestatud suhteliselt rangeid ja riskipõhiseid valikukriteeriume, oleks AMLA määruses ette nähtud valitud kohustatud isikute loetelu avaldamine samaväärne valitud järelevalve alla kuuluvate üksuste kõrge rahapesu ja terrorismi rahastamise riski staatuse kaudse avalikustamisega, mis on praegu konfidentsiaalne teave ning mida jagatakse üksnes asjaomaste asutuste vahel range teadmisvajaduse ulatuses. Eelistada tuleks objektiivseid riskipõhiseid kriteeriume, mis ei too kaasa konfidentsiaalse järelevalvealase teabe kaudset avalikustamist, sest need ei annaks turgudele soovimatuid signaale ega tekitaks AMLA otsese järelevalve alla kuuluvatele valitud kohustatud isikutele maineriski. Lisada tuleks säte, millega tagatakse liidus teabevahetus AMLA ja asjaomaste usaldatavusjärelevalve asutuste vahel kohustatud isikute hindamise käigus enne valitud kohustatud isikute loetelu avaldamist. See võimaldaks usaldatavusjärelevalve asutustel eelnevalt analüüsida nende üksustega seotud riskide võimalikku mõju usaldatavusnõuetele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Peaaegu kõikide järelevalve alla kuuluvate oluliste ja vähem oluliste üksuste puhul on EKP peamised vastaspooled jätkuvalt riiklikud krediidi- ja finantseerimisasutuste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad ning rahapesu andmebürood. EKP on täheldanud üksikute rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste poolt EKP-le antud teabe kohatist heterogeensust alates 2019. aastast, mil alustati süstemaatilise koostööga rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise riiklike järelevalveasutuste ja EKP vahel pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/843 sisse viidud seadusandlikke muudatusi (14). See raskendab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tulemuste järjepidevat arvesse võtmist usaldatavusnõuete täitmise järelevalvel. Sellest tulenevalt toetab EKP AMLA rolli liikmesriikide ametiasutuste läbi viidava rahapesu ja terrorismi rahastamise riskihindamise tõhustamisel ning muude rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveülesannete ühtlustamisel. Eelkõige selles osas, mis puudutab AMLA välja töötatavat metoodikat kohustatud isikute riski- ja jääkriskiprofiilide liigitamisel, on oluline saavutada mõlema metoodika kõrgetasemeline ühtlustamine, kuna mõlemad mõjutavad andmete järjepidevust, mida usaldatavusnõuete täitmise järelevalvel kogutakse ja arvesse võetakse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Selles osas, mis puudutab AMLA määruse komisjonipoolset läbivaatamist tulevikus (15) toetaks EKP AMLA otseste järelevalveülesannete ulatuse edasist laiendamist selliselt, et need hõlmaksid suuremat ringi üksusi, mille üle teostab otsest järelevalvet EKP. See aitaks saavutada suurema järjepidevuse asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvealastes hinnangutes ning toetaks seeläbi usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, mille sisendiks on mõned asjaomastest hinnangutest. |
| --- | --- |

2.4.

3.   AMLA ja EKP koostöö

| 3.1. | AMLA määrus reguleerib koostööd AMLA ning muude kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutuste vahel (16). EKP toetab asjaolu, et viimati nimetatud mõiste hõlmab nelja liiki asutusi, sealhulgas EKPd usaldatavusnõuete täitmise järelevalvaja rollis (17). Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste ning usaldatavusjärelevalve asutuste vahelise teabevahetuse hõlbustamise osas võiks AMLA peamiseks lisaväärtuseks olla võimalus parandada praegust koostööd, selle asemel et luua täiendav teabevahetuse tasand teiste asutuste vahel. Sellega seoses tuleks AMLA-le anda üldine kohustus tagada koostöövahendite proportsionaalne ja tulemuslik kasutamine, et minimeerida aruandluskoormust nende asutuste jaoks, kes teevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatega koostööd mitme kanali kaudu, sealhulgas, kuid mitte ainult, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kolleegiumid, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaas ning koostöölepingud. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | AMLA määrus näeb ette, et AMLA peab oma kohustuste täitmiseks tegema vajaduse korral koostööd ka muude kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutustega (18). See säte peaks olema üldisem ning viide AMLA ülesannetele tuleks välja jätta. Määratluse kohaselt tuleb koostöö tegemisel arvesse võtta kõikide osalevate asutuste ülesandeid. Seetõttu on näiteks määruses (EL) nr 1024/2013 (19) sätestatud EKP-le kohustus teha koostööd asutustega, mis kuuluvad Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi, ning direktiivis 2013/36/EL (20) on nõutud, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutused ning usaldatavusjärelevalve asutused jagaksid teavet, mis on asjakohane teavet vastuvõtva asutuse ülesannete täitmiseks, kaalumata, kas selline teabevahetus on vajalik ka teavet andva asutuse ülesannete täitmiseks. Kuigi paljudel juhtudel on see vajadus tuvastatav, ei pruugi see alati nii olla. Seetõttu on asjakohasem asendada viide AMLA ülesannetele üldisema viitega, mis nõuab, et AMLA teeks oma volituste piires koostööd muude kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutustega, tagamaks, et muud asjaomased asutused taotlevad üksnes asjakohaseid koostöövorme. See on eriti oluline EKP-taolistele usaldatavusjärelevalve asutustele, arvestades nende kohustust võtta usaldatavusnõuete täitmise hindamisel arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvealast sisendit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | AMLA määruses osutatakse teabe esitamisele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaasist, mille AMLA peab AMLA määruse kohaselt looma (21). EKP arusaama kohaselt on see uus andmebaas mõeldud asendama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud puuduste andmebaasi, mille EBA pidi looma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 alusel (22). Need kaks andmebaasi on mitmeski mõttes erinevad. Kui EBA pidi andmebaasist teavet jagama usaldatavusjärelevalve asutustele ka omal algatusel (23), siis AMLA kohaselt tuleb teavet jagada vaid usaldatavusjärelevalve asutuse taotlusel (24). AMLA määrust tuleks muuta selliselt, et tagada teabe jagamine ka AMLA omal algatusel, nii rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutustele kui ka muudele kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele. Kui järelevalve tegija ei ole asjaomase teabe olemasolust teadlik, ei ole tal võimalik sellist teavet AMLA määruse kohaselt taotleda (25). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaasi puhul on AMLA määruses kindlaks määratud, millist liiki teavet peavad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad andmebaasi edastama (26), kusjuures enamus sellest kattub teabega, mida rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad peavad direktiivi 2013/36/EL artikli 117 lõike 5 kohaselt jagama ka asjaomaste usaldatavusjärelevalve asutustega. Kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 sätetega, mis käsitlevad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise keskandmebaasi, võiks laiemalt kättesaadav andmekeskus anda väärtusliku panuse usaldatavusjärelevalve asutuste ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvemehhanismi vahelise koostöö tõhustamisse, näiteks tuginedes digitaalsetele lahendustele, mis on ELi järelevalveasutustele juba kättesaadavad (nt ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorra vaheliseks koostööks). See vähendaks dubleerimist ja koormust rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele, kes peaksid vastasel juhul jagama sama teavet kaks korda – nii AMLA määruse kohase andmebaasiga kui ka asjaomaste usaldatavusjärelevalve asutustega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 117 lõikele 5. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | AMLA määrus näeb ette, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad edastaksid andmebaasi mis tahes nõuanded, mida antakse teistele „riiklikele“ asutustele seoses tegevusloa andmise menetluste, tegevusloa kehtetuks tunnistamise menetluste ning üksikute kohustatud isikute aktsionäride või juhtorgani liikmete sobivuse ja nõuetele vastavuse hindamisega (27). Sõna „riiklik“ tuleks välja jätta, kuna rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad annavad selles osas teavet mitte ainult riiklikele asutustele, vaid ka EKP-le kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL (28) ja kuuenda rahapesuvastase direktiiviga (29). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | AMLA määrus kohaselt peab AMLA vajaduse korral sõlmima muude kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutustega vastastikuse mõistmise memorandumid (30). Tingimus „vajaduse korral“ on abiks, kuna rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste ning usaldatavusjärelevalve asutuste koostööks on juba praegu võimalik kasutada mitmeid platvorme. EKP teeb koostööd Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatega ka lepingu alusel, mille EKP allkirjastas 10. jaanuaril 2019 (31) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/849 (32) (edaspidi „rahapesuvastane leping“). Rahapesuvastasel lepingul on üle 50 allakirjutanu, kuna igas liikmesriigis on tavaliselt enam kui üks krediidi- ja finantseerimisasutuste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija, ning leping võimaldab kahepoolset koostööd EKP ja iga allakirjutanud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija vahel. Sellise koostöö kahepoolse olemuse tõttu, ning võttes arvesse, et direktiivi (EL) 2015/849 kohase kontserniülese järelevalve puhul kasutatakse erinevaid konsolideeritud järelevalve põhimõtteid vastavalt direktiivile 2013/36/EL, ei ole rahapesuvastane leping osutunud sama õigeaegseks ja tõhusaks kui muud mitmepoolset koostööd võimaldavad vahendid, nagu näiteks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kolleegiumid. Kuigi rahapesuvastane leping võimaldab AMLA-l lepinguga hõlpsalt ühineda ning AMLA määrus võimaldab AMLA-l sõlmida EKP ja AMLA vahel ka spetsiaalse lepingu, väljendab EKP heameelt asjaolu üle, et AMLA määrus on paindlik ning võimaldab kaaluda selliste lepingute sõlmimise vajalikkust, võttes arvesse tõhusamat mitmepoolset koostööd võimaldavate muude koostöövahendite kättesaadavust, samuti AMLA võimalikku rolli, mis on laiem kui pelgalt EKPga toimuvas teabevahetuses osaleja roll. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | AMLA määrus nõuab lisaks, et AMLA tagaks tõhusa koostöö ja teabevahetuse kõigi finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemi kuuluvate järelevalve tegijate ja muude kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutuste vahel (33). EKP toetab seda sätet, kuna viimastel aastatel on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste ning usaldatavusjärelevalve asutuste jaoks loodud mitmeid teabevahetusplatvorme, mille koosmõju ei ole alati selge. Näiteks peavad eespool nimetatud järelevalveasutused vahetama teavet mitte ainult otse üksteisega, vaid ka EBA rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise andmebaasi kaudu. Seda tõhusa koostöö tagamise sätet tuleks laiendada ka rahapesu andmebüroodele ning finantssektorivälistele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele. Rahapesu andmebürood ja krediidiasutuste usaldatavusjärelevalve asutused on juba kohustatud tegema koostööd vastavalt direktiivile 2013/36/EL. Kuna AMLA haldusnõukogu hõlmab ka kõikide liikmesriikide rahapesu andmebüroosid ning kuna AMLA peab haldama rahapesu andmebüroode tegevuse toetamise ja koordineerimise mehhanismi (34), näib rahapesu andmebüroode lisamine selle sätte kohaldamisalasse olevat põhjendatud. Finantssektoriväliste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate puhul võib usaldatavusjärelevalve asutustel olla vaja teha nendega koostööd, kui finantssektorivälised kohustatud isikud (näiteks krüptovarateenuse osutajad) kuuluvad krediidi- või finantseerimisasutustega samasse konsolideerimisgruppi. Finantssektoriväliste järelevalve tegijatega tehtava koostöö üldisemas kontekstis ning vastavalt soovitusele, mille EKP tegi oma eraldi arvamuses, milles käsitletakse esimest rahapesuvastast määrust ja kuuendat rahapesuvastast direktiivi, võiks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele antavaid teabe jagamise lube täiendada, et võimaldada neil jagada teavet laiema ringi asutustega. AMLA määruse kaudu (35) laieneks asjaomane täiendus automaatselt konfidentsiaalse teabe muude asutustega jagamise lubadele, mis AMLA-le on antud. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Võimalike regulatiivsete väljundite (näiteks suuniste või tehniliste standardite) osas, mis on suunatud nii rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele kui ka usaldatavusjärelevalve asutustele või muudele asutustele või mis mõjutavad neid, on oluline, et AMLA teeks asjaomaste väljundite kujundamisel koostööd EBA, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega (EIOPA). Üldist nõuet, mille kohaselt peab AMLA tegema koostööd EBAga (36) tuleks muuta ning lisada konkreetne viide koostööle regulatiivsete väljundite kujundamisel, sarnaselt AMLA ja Euroopa Andmekaitsenõukogu vahelisele koostööle, nagu pakkus välja komisjon (37). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Otseses ja kaudses järelevalves kasutatavad menetlused

| 4.1. | Sarnaselt EKP usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ülesannetele on ette nähtud, et AMLA kasutab oma otseste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ülesannete täitmisel ühiseid järelevalvemeeskondi. AMLA määrus näeb ette, et AMLA ühised järelevalvemeeskonnad koosnevad nii AMLA töötajatest kui ka riiklike finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate töötajatest ning et kokkuleppel asjaomaste finantssektori järelevalve tegijatega delegeeritakse ühise järelevalvemeeskonna koordinaator AMLAst selle liikmesriigi finantssektori järelevalve tegijale, kus asub valitud kohustatud isiku peakorter (38). Seadusandlikule ettepanekule lisatud dokumentides on täiendavalt märgitud, et peaaegu kõik AMLA töötajad, kes kuuluvad ühistesse järelevalvemeeskondadesse, asuvad füüsiliselt liikmesriikides. EKP arusaama kohaselt tuleks mõistet „delegeeritakse“ (39) antud kontekstis mõista selliselt, et ühise järelevalvemeeskonna koordinaator on AMLA töötaja, kuid tema tavapärane töökoht ei ole AMLA peakontoris, vaid liikmesriigis, kus asub järelevalve alla kuuluva üksuse peakorter. Seega ei tähenda mõiste „delegeeritakse“ mingil viisil AMLA volituste delegeerimist riiklikule finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijale või mis tahes muule liikmesriigi asutusele. Lisaks märgib EKP, et AMLA määrus annab ühistele järelevalvemeeskondadele nii kaugjärelevalve kui kohapealsete kontrollide läbiviimise õiguse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EKP toetab valitud kohustatud isikute suhtes järelevalvealaste otsuste tegemise volituste andmist AMLA juhatusele, mis on oluline samm rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tugevdamisel ELis. EKP teadvustab täielikult, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve võib nõuda usaldatavusjärelevalvega võrreldes teistsugust korraldust, kuid soovib jagada oma kogemusi seoses ühtse järelevalvemehhanismi raames loodud ühise järelevalverühmaga. Ühtse järelevalvemehhanismi ühiseid järelevalverühmi juhib samuti ühise järelevalverühma koordinaator, kes on alati EKP töötaja. Ühise järelevalverühma koordinaator asub siiski alati EKP asukohas Maini-äärses Frankfurdis, mitte liikmesriigi tasandil. Ühise järelevalverühma teiste liikmete hulka kuuluvad nii EKP töötajad kui riiklike pädevate asutuste töötajad. Ühise järelevalverühma liikmed, kes on EKP töötajad, asuvad samuti EKPs, mitte liikmesriikide tasandil. EKP kogemuse kohaselt hõlbustab see asutusesisest teabevahetust ja parimate tavade jagamist ning aitab kaasa ühise järelevalvekultuuri loomisele. Selleks et soodustada ühise järelevalverühmasisest dialoogi iga järelevalve alla kuuluva üksuse optimaalse järelevalvemenetluse osas, ei ole ühtse järelevalvemehhanismi ühise järelevalverühma koordinaator üldjuhul pärit riigist, kus asub järelevalve alla kuuluva panga peakorter. Põhimõtteliselt nimetatakse ühiste järelevalverühmade koordinaatorid ametisse kolmeks kuni viieks aastaks ning eeldatakse, et nad roteeruvad korrapäraselt (pidades silmas, et kõik ühise järelevalverühma liikmed ei saa samal ajal roteeruda). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mis puudutab kaugjärelevalve ja kohapealse järelevalve ülesannete täitmist ühes ja samas rühmas, siis EKP kogemuse kohaselt aitab sõltumatu kohapealse kontrolli funktsioon koos korrapärase dialoogiga kohapealse ja kaugjärelevalve rühmade vahel parandada EKP pideva järelevalve kvaliteeti. Eelkõige aitab see tagada, et varem saadud teabe põhjal moodustatud ühise järelevalverühma seisukohad ei mõjuta kohapealsete kontrollide tulemusi. Nagu on selgitatud EKP juhendis kohapealsete kontrollide ja sisemudelite uurimise kohta, on kohapealsed kontrollid mõeldud täiendama pidevat järelevalvet. Euroopa Keskpank saab krediidiasutuste kohta põhjalikke teadmisi pideva kaugjärelevalve kaudu, mis tugineb eeskätt krediidiasutuste esitatud teabele, ja kohapealsete kontrollide kaudu, mille abil EKP hindab muu hulgas pideva järelevalve tegemiseks kasutatava teabe täpsust. Kohapealse kontrolli rühm, sealhulgas missioonijuht, tegutseb ühisest järelevalverühmast sõltumatult, kuid teeb sellega koostööd. Kui järelevalveotsus kontrolli läbiviimise kohta on vastu võetud, vastutab selle läbiviimise eest ainuisikuliselt missioonijuht, kelle ülesanne on koostada kontrollirühma leidude põhjal aruanne. Ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 144 kohaselt vastutab EKP kontrollirühmade moodustamise ja koosseisu eest riiklike pädevate asutuste kaasabil (40). Kontrollirühma võivad kuuluda EKP kontrollijad, kontrollitava juriidilise üksusega seotud liikmesriigi pädeva asutuse järelevalveametnikud ja muude riiklike pädevate asutuste järelevalveametnikud, aga ka ühise järelevalverühma liikmed ja muud EKP poolt volitatud isikud. Olenemata päritolust tegutsevad kõik rühmaliikmed EKP nimel missioonijuhi alluvuses. Ühise järelevalverühma liiget ei määrata missioonijuhiks. EKP kogemuse kohaselt võib nii kohapealseid kontrolle läbiviiva kui kaugjärelevalve ülesandeid täitva rühma tulemuslik mehitamine osutuda keeruliseks; ressurssidest, millest piisab igapäevaseks tegevuseks, ei pruugi piisata olukorras, kus osa rühmast osaleb kohapealses kontrollis (41). Lisaks on erinevate riiklike pädevate asutuste töötajate kaasamine kohapealse kontrolli rühmadesse osutunud oluliseks ühtse järelevalvemehhanismi kohapealse tegevuse osas ühise lähenemisviisi väljatöötamisel. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | AMLA määruses on sätestatud AMLA järelevalvevolitused (42) AMLA otsese järelevalve alla kuuluvate valitud kohustatud isikute osas, mis täiendavad järelevalvevolitusi, mis antakse kuuenda rahapesuvastase direktiivi kohaselt kõikidele riiklikele rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele (43). Samuti võib AMLA juhiste andmise teel riiklikelt finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutustelt nõuda, et nad kasutaksid oma volitusi vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele, kui AMLA määrusega ei anta selliseid volitusi AMLA-le. Need volitused kattuvad osaliselt määrusega (EL) nr 1024/2013 EKP-le antud volitustega ning üldisemalt direktiivis 2013/36/EL ette nähtud usaldatavusjärelevalve asutuste volitustega, näiteks õigusega piirata järelevalve alla kuuluvate üksuste majandustegevust, tegevust või võrgustikku (44) või õigusega nõuda muutuseid järelevalve alla kuuluva üksuse juhtorganis (45). Juba praegu esineb direktiivist (EL) 2015/849 ning selle riigisisestest rakendusaktidest tulenevate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate järelevalvevolituste osas kattuvusi. Selliste järelevalvevolituste kattuvuste tõttu peavad usaldatavusjärelevalve asutused ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad tegema koostööd, et vältida võimalikke konflikte ja soovimatuid tagajärgi, sealhulgas samale krediidiasutusele suunatud järelevalvemeetmete kooskõlastamata kuhjumist. EKP on selles osas valmis tegema koostööd nii AMLAga kui riiklike rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatega. Lisaks on oluline tagada, et enne haldussanktsioonide ja -meetmete kohaldamist kohustatud isikute suhtes, kes kuuluvad ka muude asutuste järelevalve alla, koordineerib AMLA oma järelevalvetegevust muude asjaomaste asutustega, eelkõige asjaomaste krediidiasutuste usaldatavusjärelevalve asutustega, kui need järelevalvemeetmed võivad asjaomaseid asutusi mõjutada. Seetõttu soovitab EKP kuuendat rahapesuvastast direktiivi käsitlevas eraldi arvamuses kuuendat rahapesuvastast direktiivi muuta, et piirata järelevalvevolituste võimaliku kooskõlastamata kasutamise soovimatut mõju sama kohustatud isiku suhtes. Võttes arvesse esimese rahapesuvastase määruse, kuuenda rahapesuvastase direktiivi ja AMLA määruse asjakohaseid sätteid (46) kohaldatakse kuuendas rahapesuvastases direktiivis sätestatud koordineerimisnõuet EKP arusaama kohaselt nii riiklike rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate kui AMLA suhtes. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | AMLA kaudse järelevalve tegija rolli osas toetab EKP ettepanekut anda AMLA-le ülesanne viia läbi kaudset järelevalvet valimata jäetud kohustatud isikute üle, kuna see aitab kaasa järelevalve ühtsusele ning võimaldab AMLA-l taotleda riiklikult rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijalt erandlikel asjaoludel järelevalvemeetmete võtmist. Samuti võimaldab AMLA määrus selgelt määratletud juhtudel AMLA-l taotleda komisjonilt luba valimata jäetud kohustatud isikuga seotud järelevalvevolituste üleandmiseks riiklikult rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijalt AMLA-le (47). AMLA-l on lubatud selline taotlus komisjonile esitada üksnes juhul, kui riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija ei rahulda AMLA taotlust võtta vastu kohustatud isikule adresseeritud otsus. Kuigi praktikas võib esineda juhtumeid, kus nii riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija kui ka AMLA lepivad kokku järelevalvevolituste üleandmises, ei näe AMLA määrus ette konkreetset üleandmise menetlust, kui riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija asjaomast taotlust ei rahulda. Sellega seoses märgib EKP, et nii määrus (EL) nr 1024/2013 (EKP puhul) kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014 (48) (Ühtse Kriisilahendusnõukogu puhul) võimaldavad järelevalvevolituste ülevõtmist ka vastava riikliku asutuse taotlusel (49). See võimalus tuleks kättesaadavaks teha ka rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalvesüsteemis kuni kolmeks aastaks. Kui see võimalus AMLA määrusesse lisatakse, tuleks analüüsida komisjoni asjakohast kaasamist sellesse menetlusse, võttes muu hulgas arvesse Meroni doktriiniga kehtestatud piiranguid (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EKP toetab volitusi ja vahendeid, mis on AMLA-le ette nähtud järelevaatamisfunktsiooni täitmiseks ja kõrgete järelevalvestandardite tagamiseks kogu liidus. EKP juhib tähelepanu asjaolule, et AMLA järelevaatamisvahendid valimata jäetud kohustatud isikute kohta teabe kogumise osas ei hõlma mõningaid EKP käsutuses olevaid vahendeid vähem oluliste üksuste kohta teabe kogumiseks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EKP kogemus on näidanud, et tulemusliku järelevaatamise tagamiseks on vaja leida tasakaal järelevalve ühtsuse ning üksusepõhise järelevaatamise vahel. See on võimas vahend, millega hinnata erinevates liikmesriikides kehtestatud järelevalvemeetodite tulemuslikkust ning võimaldada kaudse järelevalve tegijal vajaduse korral õigeaegselt sekkuda. EKP märgib, et AMLA määruse kohaselt peavad finantssektori järelevalve tegijad esitama AMLA-le teabe valimata jäetud kohustatud isikute kohta ainult väga vähestel juhtudel (51). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EKP soovib jagada oma kogemusi vähem oluliste üksuste järelevaatamisstruktuuri osas ühtses järelevalvemehhanismis. Raamistikuga on EKP-le antud võimalus luua vähem oluliste üksuste kategooriad vastavalt nende riskiastmele ja mõjule ning nõuda riiklikelt pädevatelt asutustelt erineva tasandi teavet (nt eelnev teavitamine ainult eriti prioriteetsete vähem oluliste üksuste puhul, samas kui kõik vähem olulised üksused on kohustatud esitama iga-aastase järelaruande ning teatama finantsolukorra halvenemisest). Selline lähenemisviis võimaldab tagada järelevaatamisfunktsiooni proportsionaalsuse ning suunata ressursid kõige kriitilisematele juhtumitele. Järelevaatamisülesannete täitmiseks (nt horisontaalseks läbivaatamiseks, konkreetse üksuse eriolukorra hindamiseks või riiklike pädevate asutustega teadliku dialoogi pidamiseks) on otstarbekas esitada iga-aastaselt miinimumteave kõigi vähem oluliste üksuste kohta. Lisaks on EKP osalenud mitme vähem olulise üksuse kohapealses kontrollis, et täiendavalt toetada oma järelevaatamisfunktsiooni täitmist. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | AMLA määruse kohaselt (52) peavad finantssektori järelevalve tegijad teavitama AMLAt, kui valimata jäetud kohustatud isiku olukord halveneb kiiresti ja märkimisväärselt. Kuna asjaomased kriteeriumid on suhteliselt kitsad ja kumulatiivsed, ei oleks AMLAt vaja teavitada olukorrast, kus valimata jäetud kohustatud isiku olukord halveneb märkimisväärselt, kuid mitte kiiresti, või olukorrast, mis vajab kohest tähelepanu, kuid millega ei kaasne kiire ja märkimisväärne olukorra halvenemine (näiteks kui tuvastatakse olulised pikaajalised rikkumised). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | AMLA määrusega ette nähtud vaidlustusnõukogu (53) moodustatakse sarnaselt määrusega (EL) nr 1024/2013 ette nähtud vaidlustusnõukoguga. EKP märgib, et lisaks eeltoodud mudelile on võimalik kasutada ka muid lähenemisviise, näiteks EBAs, ESMAs, EIOPAs ja Ühtses Kriisilahendusnõukogus kasutatav mudel, mille puhul apellatsiooniorganid võtavad muu hulgas vastu otsuseid, mis on siduvad asjaomaste asutuste jaoks, kes võtavad seejärel vastu lõplikud läbivaadatud otsused. AMLA jaoks kõige sobivama lahenduse kavandamisel võiks seega olla kasu kõikide mudelite raames kogutud kogemuste võrdlemisest. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kui AMLA järelevalvealane sekkumine hõlmab juhiseid või taotlusi riigi ametiasutustele, võivad riigisisese õigusraamistikuga antud volituste ja kohustuste erinevused, mis tulenevad muu hulgas siseriiklikest haldusseadustest, olla olulised tegurid, mida tuleb arvesse võtta. Sellistes olukordades oleks AMLA-l kasu riigi ametiasutuste kaasabist asjaomaste juhiste mõju ja piiride analüüsimisel, sealhulgas järelevalvemeetmete rakendamises osalevate asutuste võimaliku lepinguvälise vastutuse analüüsimisel. EKP arusaama kohaselt oleks selline kaasabi kaetud AMLA määruse üldiste koostöösätetega (54). |
| --- | --- |

4.11.

5.   AMLA juhtimisstruktuur ja järjepidevuse tagamine

| 5.1. | AMLA haldusnõukogul on kaks koosseisu: järelevalvekoosseis ja bürookoosseis (55). Järelevalvekoosseisus tegutsev haldusnõukogu peab vaatlejana koosolekutele lubama ka EKP järelevalvenõukogu määratud EKP esindaja ja iga Euroopa järelevalveasutuse esindaja, kui arutatakse nende pädevusalas olevaid küsimusi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EKP toetab seda sätet, kuna see hõlbustab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ning usaldatavusnormatiivide ja nende täitmise järelevalve vajalikku koostoimet. Praegu aitab EKP usaldatavusnõuete täitmise järelevalve seisukohast kaasa EBA rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise alalise komitee tööle (56). EKP arusaama kohaselt asendab EKP vaatlejaroll AMLAs praktikas tema praeguse vaatlejarolli rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise alalises komitees, kuna viimati nimetatud komitee tegevus lõpetatakse (57). Sellega seoses tuleks AMLA määrust (58) muuta selliselt, et see viitaks „EKP esindajale“, mitte „EKP järelevalvenõukogu määratud esindajale“. EKP mõistab, et sätte sõnastus põhineb määruses (EL) nr 1093/2010 kasutatud sõnastusel (59). Konkreetsete EKP organite osalemine EKP esindajate määramise protsessis on aga nende organite pädevuse küsimus, mis on kindlaks määratud eelkõige aluslepingutes, EKPSi põhikirjas ja määruses (EL) nr 1024/2013 ning seega EKP sisekorralduse küsimus. Kui AMLA määrus sekkuks EKP sisekorraldusse, määrates kindlaks, milline EKP organ peaks vastutama oma esindaja määramise eest, ei oleks see ilmselt asjakohane. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Samuti avaldab EKP toetust asjaolule, et bürookoosseisus tegutsevasse AMLA haldusnõukogusse kuulub ka Euroopa Pettustevastane Amet, Europol, Eurojust ja Euroopa Prokuratuur, ning et AMLA määrus sisaldab nõuet, mille kohaselt peab AMLA nende liidu asutustega koostööd tegema (60). Rahapesu andmebüroode ja kriminaalõigusega seotud pädevustega liidu asutuste vaheline tõhustatud koostöö, mida AMLA on mõeldud edendama, on oluline samm edasi eelkõige organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

5.3.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 16. veebruar 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 421 final.

1

(2)  COM(2021) 420 final.

2

(3)  COM(2021) 423 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2005/2, 4. veebruar 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb rahandussüsteemi rahapesuks, sh terrorismi rahastamiseks, kasutamise tõkestamist (ELT C 40, 17.2.2005, lk 9), Euroopa Keskpanga arvamus CON/2013/32, 17. mai 2013, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad direktiivi finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta ja määrust raha ülekandmisel edastatava teabe kohta (ELT C 166, 12.6.2013, lk 2), Euroopa Keskpanga arvamus CON/2016/49, 12. oktoober 2016, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis muudab direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ja muudab direktiivi 2009/101/EÜ (ELT C 459, 9.12.2016, lk 3) ning Euroopa Keskpanga arvamus CON/2018/55, 7. detsember 2018, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), ja sellega seotud õigusakte (ELT C 37, 30.1.2019, lk 1). Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

5

(6)  Vt arvamuse CON/2018/55 punkt 1.1.

6

(7)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ) (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338), artikli 117 lõige 5.

7

(8)  Vt AMLA määruse artiklid 12 ja 13.

8

(9)  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

9

(10)  Nagu on määratletud Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014, 16. aprill 2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1), artikli 2 punktis 16.

10

(11)  Nagu on määratletud ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 2 punktis 3.

11

(12)  Nagu on määratletud ühtse järelevalvemehhanismi raammääruse artikli 2 punktis 7.

12

(13)  Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõige 4.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/843, 30. mai 2018, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

14

(15)  Vt AMLA määruse artikkel 88.

15

(16)  Vt AMLA määruse artikkel 78.

16

(17)  Vt AMLA määruse artikkel 2.

17

(18)  Vt AMLA määruse artikli 78 lõige 1.

18

(19)  Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 3 lõige 1.

19

(20)  Vt direktiivi 2013/36/EL artikli 117 lõige 5.

20

(21)  Vt AMLA määruse artikkel 11 ja artikli 78 lõige 3.

21

(22)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12) artikkel 9a.

22

(23)  Vt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõige 3.

23

(24)  Vt AMLA määruse artikli 11 lõige 1, milles viidatakse ainult finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele, ning artikli 11 lõige 4.

24

(25)  Vt AMLA määruse artikli 11 lõige 4.

25

(26)  Vt AMLA määruse artikli 11 lõige 2.

26

(27)  Vt AMLA määruse artikli 11 lõike 2 punkt d.

27

(28)  Vt direktiivi 2013/36/EL artikli 117 lõige 5.

28

(29)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 48 lõige 1.

29

(30)  Vt AMLA määruse artikli 78 lõige 2.

30

(31)  Vt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 57a lõike 2 kohane mitmepoolne kokkulepe teabevahetuse praktilise korra kohta.

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849, 20. mai 2015, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

32

(33)  Vt AMLA määruse artikli 78 lõige 3.

33

(34)  Vt AMLA määruse artiklid 33 kuni 37.

34

(35)  Vt AMLA määruse artikkel 75.

35

(36)  Vt AMLA määruse artikli 77 lõige 1.

36

(37)  Vt AMLA määruse artikli 77 lõige 2.

37

(38)  Vt AMLA määruse artikkel 15.

38

(39)  Vt AMLA määruse artikli 15 lõige 2.

39

(40)  Mõiste „riiklik pädev asutus“ on määratletud määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 punktis 2.

40

(41)  Ühtse järelevalvemehhanismi kontekstis on kohapealne järelevalve (st kontroll) konkreetne ülesanne, mis täidetakse EKP ja riiklike pädevate asutuste spetsiaalsete struktuuride kaudu, sealhulgas iga kontrolli jaoks ette nähtud ad hoc missioonide kaudu, mille töötajad vajavad erioskusi ja kättesaadavust (pikaajalised eemalviibimised kontorist/kodust). Oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute osas pühendab ühtne järelevalvemehhanism tervikuna konkreetsele kohapealse kontrolli funktsioonile ligikaudu 40 % kaugjärelevalveks eraldatud ressurssidest täistööajale taandatult (ühiste järelevalverühmade kaudu).

41

ad hoc

(42)  Vt AMLA määruse artikkel 20.

42

(43)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikkel 41.

43

(44)  Vt AMLA määruse artikli 20 lõike 2 punkt d.

44

(45)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 41 lõike 1 punkt f.

45

(46)  Vt eelkõige AMLA määruse artikli 20 lõige 3, milles on sätestatud, et AMLA-l on ka volitused ja kohustused, mis on järelevalveasutustel asjaomase liidu õiguse alusel.

46

(47)  Vt AMLA määruse artikkel 30.

47

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

48

(49)  Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 5 punkt b ja määruse (EL) nr 806/2014 artikli 7 lõike 4 punkt b.

49

(50)  Euroopa Kohtu 13. juuni 1958. aasta otsus, Meroni vs ülemamet, C-9/56, ECLI:EU:C:1958:7; Euroopa Kohtu 14. mai 1981. aasta otsus, Romano, C-98/80, ECLI:EU:C:1981:104; Euroopa Kohtu 12. juuli 2005. aasta otsus, Alliance for Natural Health jt, C-154/04 ja C-155/04, ECLI:EU:C:2005:449; ja Euroopa Kohtu 22. jaanuari 2014. aasta otsus, Ühendkuningriik vs parlament ja nõukogu, C-270/12, ECLI:EU:C:2014:18.

50

(51)  Vt AMLA määruse artiklid 29 ja 30.

51

(52)  Vt AMLA määruse artikli 30 lõige 1.

52

(53)  Vt AMLA määruse artiklid 60 kuni 63.

53

(54)  Vt artikli 7 lõige 2 kõikide olukordade osas ning artikli 14 lõige 2 valitud kohustatud isikute järelevalve osas.

54

(55)  Vt AMLA määruse artikkel 46.

55

(56)  Vt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõige 7.

56

(57)  Vt AMLA määruse artikkel 86 (millega tunnistatakse kehtetuks määruse (EL) nr 1093/2010 artiklid 9a, 9b ning mitmed muud sätted).

57

(58)  Vt AMLA määruse artikli 46 lõige 4.

58

(59)  Vt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 9a lõige 8.

59

(60)  Vt AMLA määruse artikkel 80.

60

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/15

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

16. veebruar 2022,

ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv ja määrus, mis käsitlevad finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist

(CON/2022/5)

(2022/C 210/06)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

8., 14. ja 20. oktoobril 2021 sai Euroopa Keskpank (EKP) vastavalt Euroopa Parlamendilt ja nõukogult taotlused avaldada arvamust ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist (1) (edaspidi „esimene rahapesuvastane määrus“) ning ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mehhanismide kohta, mille liikmesriigid peaksid kehtestama, et hoida ära finantssüsteemi kasutamist rahapesu või terrorismi rahastamise jaoks, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2015/849 (2) (edaspidi „kuues rahapesuvastane direktiiv“).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kavandatav määrus ja direktiiv sisaldavad sätteid, mis mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesannet viia ellu liidu rahapoliitikat kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõike 2 esimese taandega, EKPSi põhiülesannet edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõike 2 neljanda taandega, EKP ülesandeid seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 6, euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatusega kooskõlas aluslepingu artikli 128 lõikega 1 ning EKPSi kaasabiga finantssüsteemi stabiilsuse tagamisel kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1.   Ülevaade ja sissejuhatavad märkused

| 1.1. | Käesolev arvamus on esitatud esimese rahapesuvastase määruse ja kuuenda rahapesuvastase direktiivi kohta, mis moodustavad osa Euroopa Komisjoni 20. juulil 2021 avaldatud neljast seadusandlikust ettepanekust koosnevast paketist, mille eesmärk on tugevdada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevaid liidu eeskirju. EKP on esitanud eraldi arvamused ülejäänud kahe seadusandliku ettepaneku kohta: a) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise amet ning muudetakse määruseid (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 (3) (edaspidi „AMLA määrus“), ning b) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rahaülekannetes ja teatavates krüptovaraülekannetes edastatavat teavet (uuesti sõnastatud) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EKP toetab seda algatust. Nagu märgitud varasemates EKP arvamustes rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud seadusandlike algatuste kohta (5), toetab EKP kindlalt liidu korda, mis tagab, et liikmesriikidel, liidu asutustel ja organitel ning liidus asuvatel kohustatud isikutel on tõhusad vahendid, et tõkestada liidu finantssüsteemi väärkasutamist rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik mõjutab EKP ülesandeid krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve valdkonnas kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 6 ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (6) ning keskpanga volitustega seotud ülesandeid kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 2. Samuti puudutab see EKPd institutsioonilisest vaatenurgast. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Esiteks ei ole EKP-le antud ülesannet teostada järelevalvet krediidiasutuste üle seoses finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamisega. See on välistatud aluslepingu artikli 127 lõikega 6, mis piirab selgelt EKP-le antavaid järelevalveülesandeid usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega. Samas on EKP krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalve ülesannete teostamisel oluline võtta arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tulemusi. Eelkõige on finantssüsteemi rahapesuks ja terrorismi rahastamiseks kasutamise risk asjakohane seoses EKP usaldatavusjärelevalve otsustega, mis käsitlevad järelevalve alla kuuluvate üksuste oluliste osaluste omandamist (sh krediidiasutustele tegevusloa andmine ja kehtetuks tunnistamine) ning järelevalve alla kuuluvate üksuste tegutsevate või tulevaste juhtide sobivuse hindamist, samuti seoses jooksva järelevalvega järelevalve- ja hindamismenetluse raames. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise rikkumised võivad negatiivselt mõjutada krediidiasutuste mainet ning seada ohtu nende elujõulisuse. Sellised rikkumised võivad kaasa tuua järelevalve alla kuuluvate üksuste või nende töötajate olulised haldus- või kriminaalkaristused. Teatavatel juhtudel võivad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise olulised rikkumised otseselt kaasa tuua vajaduse tunnistada krediidiasutuse tegevusluba kehtetuks. Seetõttu on tõhus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve ning usaldatavusjärelevalve asutuste ja rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuste vaheline teabevahetus väga oluline (7). Viimastel aastatel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2015/849 (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (9) tehtud muudatuste ning Euroopa järelevalveasutuste töö tulemusena on loodud teabevahetuse hõlbustamise kord, millest on saanud EKP krediidiasutuste usaldatavusjärelevalvega seotud töö lahutamatu osa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samuti on EKP-l keskpanga volituste raames läbi viidavate turuoperatsioonide kaudu võimalik tegutseda vastaspoolena mitmele kohustatud isikule. Seetõttu kohaldatakse ka EKP suhtes hoolsusmeetmeid, mida kohustatud isikud peavad oma klientide suhtes rakendama kooskõlas kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikega. |
| --- | --- |

1.5.

Konkreetsed märkused

2.   Kohustatud isikute määratlus

| 2.1. | Esimene rahapesuvastane määrus (10) sisaldab loetelu kohustatud isikutest, kelle suhtes kohaldatakse esimest rahapesuvastast määrust, kuuendat rahapesuvastast direktiivi ja AMLA määrust. Kooskõlas eelmiste rahapesuvastaste direktiividega (11) ei hõlma kohustatud isikute loetelu keskpanku. EKP märgib, et keskpangad ei kuulu ühtegi esimeses rahapesuvastases määruses sätestatud kohustatud isikute kategooriasse (nagu krediidiasutused või finantseerimisasutused), kuna aluslepingus ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPSi põhikiri“) kasutatakse neid termineid keskpankadest eraldi. Lisaks sisaldavad krediidiasutuste ja muude finantsturu ettevõtjate tegevust reguleerivad liidu õigusaktid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 (12), direktiiv 2013/36/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366 (14) konkreetseid sätteid, milles selgitatakse, et keskpangad ei kuulu nende õigusaktide kohaldamisalasse. Kuna liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku kavatsetakse täiendada kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatava esimese rahapesuvastase määrusega, oleks otstarbekas, et kaasseadusandjad kinnitaksid eelnimetatud arusaama EKPSi keskpankade staatusest, eelkõige seoses EKPSi keskpankade poolt aluslepingute alusel täidetavate ülesannetega. Täiendavate tegevuste osas, mida mõned EKPSi riikide keskpangad (RKPd) võivad ellu viia, on EKP arusaamal, et kui liikmesriigi hinnangul tuleks mõne RKP konkreetse tegevuse suhtes (näiteks oma töötajatele arvelduskontode pakkumise suhtes) kohaldada samu nõudeid, mis on sätestatud esimeses rahapesuvastases määruses, või selle asjakohast alamhulka, jääb liikmesriigil võimalus seda saavutada riigisiseste õigusaktidega. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Usaldatavusjärelevalve aspektid

3.1.   Mõisted

| 3.1.1. | Esimese rahapesuvastase määruse tähenduses on „järelevalve tegija“ organ, kellele on antud ülesanne tagada, et kohustatud isikud järgivad esimese rahapesuvastase määruse nõudeid (15). Samuti on selles määratletud mõiste „pädev asutus“, mis hõlmab muu hulgas ametiasutust, millel on määratud ülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks (16). Mõned usaldatavusjärelevalve ülesanded hõlmavad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud elemente, mille puhul usaldatavusjärelevalve asutused, sealhulgas EKP, peavad tuginema rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise riskihinnangule, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete rikkumise tuvastamisele või muule rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutuse sisendile. Sellest tulenevalt liigitatakse AMLA määruses (17) nii direktiivi 2013/36/EL kohased usaldatavusjärelevalve eest vastutavad asutused kui ka EKP, kui ta täidab määrusest (EL) nr 1024/2013 tulenevaid ülesandeid, „muudeks kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutusteks“. EKP arusaama kohaselt ei hõlma esimese rahapesuvastase määruse mõisted „järelevalve tegija“ ja „pädev asutus“ seega EKPd või teisi usaldatavusjärelevalve asutusi. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   Kohustatud isiku vastavuskontrolli funktsioon

| 3.2.1. | Esimeses rahapesuvastases määruses (18) on määratletud kaks kõrgema juhtkonna liikme kategooriat, kes vastutavad kohustatud isiku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete täitmise eest: „vastavuskontrolli juht“ ja „vastavuskontrolli spetsialist“. Vastavuskontrolli juht peab olema kohustatud isiku juhatuse (või samaväärse juhtorgani) juhtiv liige ning vastutab kohustatud isiku põhimõtete, kontrollimeetmete ja protseduuride rakendamise eest, et tagada vastavus esimesele rahapesuvastasele määrusele, ning selliste põhimõtete, kontrollimeetmete ja protseduuride märkimisväärsete või oluliste puuduste kohta teabe saamise eest. See säte täpsustab praegu direktiivis (EL) 2015/849 (19) sisalduvat sätet, mis hõlmab mõistet „juhatus“. Kuna esimese rahapesuvastase määruse puhul on tegemist määrusega, ei võeta uut sätet üle riigisiseste õigusaktidega, kasutades asjaomastes õigusaktides sisalduvaid mõisteid. Seetõttu on soovitav kasutada väljendi „juhatus või selle puudumisel samaväärne juhtorgan“ asemel üldisemat mõistet „juhtorgan“. Mõistet „juhtorgan“ kasutatakse mitmes krediidi- ja finantseerimisasutuste tegevust reguleerivas liidu õigusaktis, näiteks direktiivis 2013/36/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/138/EÜ (20) (mis sisaldab mõistet „haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan“), direktiivis 2014/65/EL ja määruses (EL) nr 600/2014 (21), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1132 (22) (milles kasutatakse kõige sagedamini mõistet „haldus- või juhtorgan“). Seetõttu tuleks esimest rahapesuvastast määrust muuta, sätestades nõude, mille kohaselt peab vastavuskontrolli juht olema „juhtorgani“ juhtiv liige. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Esimene rahapesuvastane määrus näeb ette, et vastavuskontrolli juht peab andma korrapäraselt aru juhatusele või samaväärsele juhtorganile. Emaettevõtja puhul vastutab see isik ka kontserniüleste põhimõtete, kontrollimeetmete ja protseduuride järelevalve eest. Krediidiasutuse puhul võtab juhtorgan otsuseid vastu ühiselt ning vastutab muu hulgas krediidiasutusele avanevate või avaneda võivate riskide võtmise, juhtimise, järelevalve ja maandamise strateegiate ja põhimõtete kinnitamise ja läbivaatamise eest (23). Seetõttu tuleks esimeses rahapesuvastases määruses selgitada, et vastavuskontrolli juhi määramine ei mõjuta juhtorgani ühist vastutust muude liidu õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Esimese rahapesuvastase määruse (24) kohaselt peab vastavuskontrolli spetsialisti ametisse nimetama järelevalve alla kuuluva üksuse juhatus või juhtorgan ning vastavuskontrolli spetsialist vastutab kohustatud isiku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise põhimõtete igapäevase toimimise eest ja rahapesu andmebüroole kahtlastest tehingutest teatamise eest. Vastavuskontrolli spetsialist on kohustatud isiku kõrgema juhtkonna liige (25). EKP arusaama kohaselt moodustavad vastavuskontrolli spetsialist ja vastavuskontrolli juht krediidiasutuses osa sisekontrolli funktsioonidest, mida tuleb täita kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL, tõlgendatuna Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kohaldatavaid suuniseid silmas pidades (26). See tähendab muu hulgas vastavuskontrolli juhi ja vastavuskontrolli spetsialisti sõltumatust, piiranguid nende ülesannete kombineerimisel muude ülesannetega krediidiasutuses, piisavaid vahendeid oma ülesannete täitmiseks ja juurdepääsu juhtorganile. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Lisaks on esimese rahapesuvastase määrusega ette nähtud, et kohustatud isikute puhul, kelle kõrgemat juhtkonda kontrollitakse vastavalt muudele liidu õigusaktidele, kontrollitakse vastavuskontrolli spetsilistide vastavust kõnealustele nõuetele. EKP arusaama kohaselt viitab see säte üksnes muudes liidu õigusaktides sätestatud nõuetele ega kehtesta ühtegi täiendavat nõuet vastavuskontrolli spetsialisti või vastavuskontrolli juhi sobivuse kontrollimiseks. See tähendab, et ainult juhul, kui muude liidu õigusaktidega on juba ette nähtud, et vastavuskontrolli spetsialisti või vastavuskontrolli juhi suhtes kohaldatakse sobivuse kontrolli, viiakse asjaomane kontroll läbi kooskõlas kõnealuste muude liidu õigusaktidega. Soovitav oleks täpsustada praktilisi juhiseid olukorras, kus vastavuskontrolli spetsialisti või vastavuskontrolli juhi sobivust kontrollib muu asutus kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija. Esiteks tuleks sellises olukorras tagada, et asjaomased rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad annavad sellele asutusele oma järelevalvepädevuse piires mistahes vajaliku sisendi ning teevad vajaduse korral koostööd muude rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutustega. Näiteks kui usaldatavusjärelevalve asutustele tehakse ülesandeks viia läbi vastavuskontrolli spetsialisti või vastavuskontrolli juhi sobivuse hindamine, on nad tavaliselt võimelised hindama mõningaid sobivuskriteeriume, nagu isiku maine, ausus ja usaldusväärsus. Mis puudutab aga muid kriteeriume - näiteks seda, kas isikul on piisavad teadmised, oskused ja kogemused vastavuskontrolli spetsialisti või vastavuskontrolli juhi ülesannete täitmiseks - siis rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatel on eksperditeadmised ja vajalik teave. Teiseks, võttes arvesse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate sisendi olulisust sobivuse kontrollimisel ning vastavuskontrolli juhtide ja vastavuskontrolli spetsialistide asjakohasust esimeses rahapesuvastases määruses sätestatud (27) rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate volituste perspektiivist, peaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatel olema võimalus takistada isikul, kellel ei ole nende hinnangul vajalikke teadmisi, oskusi ja kogemusi, täitmast vastavuskontrolli juhi või vastavuskontrolli spetsialisti ülesandeid, isegi kui üldise sobivuse kontrolli teostab mõni teine asutus. Kuna aga ametisse määratud isikuid võib määrata täitma kohustatud isikus mitut funktsiooni, tuleks tagada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija negatiivne seisukoht vastavuskontrolli juhi või vastavuskontrolli spetsialisti suhtes ei mõjuta üldise sobivuse kontrolli eest vastutava asutuse õigust teha positiivne otsus ametisse määratud isiku muude ülesannete suhtes. Sellest tulenevalt peaks täpsustama, et esimeses rahapesuvastases määruses osutatud vastavuskontrolli juhi ülesanded (28) on seotud üksnes esimese rahapesuvastase määruse nõuetele vastavuse tagamisega. Kolmandaks, kuna sobivuse hindamise suhtes kohaldatakse rangeid tähtaegu, tuleks täpsustada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija sisend üldise sobivuse kontrolli tuleb esitada sobiva aja jooksul. Sellest tulenevalt on soovitav võtta arvesse olukordi, kus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija ei esita hinnangut ettenähtud tähtaja jooksul. Neljandaks, kuna üldise sobivuse kontrolli eest vastutav asutus tugineb ametisse määratud isiku teadmiste, oskuste ja kogemuste osas täielikult rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija sisendile, on soovitav muuta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate hinnang üldise sobivuse kontrolli teostava asutuse otsuse osaks. Viiendaks soovitab EKP lisada kuuendas rahapesuvastases direktiivis ette nähtud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise koostöösuunistesse (29) ka praktilisi üksikasju selle kohta, kuidas rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad teevad vastavuskontrolli juhtide ja vastavuskontrolli spetsialistide sobivuse kontrollimisel koostööd EKP ja määruses (EL) nr 1024/2013 määratletud riiklike pädevate asutustega, ning sätestada konkreetsed tähtajad, mille jooksul rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad peavad esitama sobivuse kontrolliks oma sisendi. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate volitused halduskaristuste ja -meetmete rakendamisel

| 3.3.1. | Kuuenda rahapesuvastase direktiiviga on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele kättesaadavaks tehtud mitmesugused halduskaristused ja -meetmed (30), mis võivad mõnel juhul kattuda või takistada muude järelevalveasutuste, sealhulgas EKP, poolt määrusega (EL) nr 1024/2013 ette nähtud ülesannete täitmisel karistuste ja meetmete rakendamist. Seetõttu on soovitav luua asjakohane koordineerimismehhanism rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate ja muude asjaomaste asutuste, sealhulgas usaldatavusjärelevalve asutuste, vahel. Selline kord toetaks ametiasutusi sanktsioonide ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning aitaks vältida soovimatuid konflikte nende mõju osas. Pikemas perspektiivis on oluline täpsustada praktilisi koordineerimisküsimusi suunistega (või muu regulatiivse dokumendiga), et tagada asjaomaste asutuste võimalus võtta vajalikke meetmeid vastavalt õigusaktides selgelt sätestatud tähtaegadele, mis on sageli lühikesed. See on oluline ka sobivuse hindamisega seotud koostöö puhul (vt punkt 3.2.4). Kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutustele ning usaldatavusjärelevalve asutustele on antud samad või sarnased järelevalvevolitused, tuleks suunistega ühtlasi tagada, et volitusi kasutab asutus, kellel on kõige paremad võimalused neid volitusi konkreetsel juhul rakendada. Kuna asjaomaste suuniste väljatöötamiseks võib olla vaja teha koostööd rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ameti ja EBA (ning võimalik, et ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) vahel, on EKP oma eraldi arvamuses AMLA määruse kohta soovitanud lisada konkreetsed sätted, mis lihtsustavad nende asutuste koostööd regulatiivsete väljundite kujundamisel. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele kuuenda rahapesuvastase direktiiviga kavandatavad volitused hõlmavad ka õigust kehtetuks tunnistada või peatada kohustatud isiku tegevusluba ning kehtestada kõigile kohustatud isiku juhtimiskohustusi täitvatele isikutele ajutine keeld täita kohustatud isikus juhtimisülesandeid (31). Paljudel juhtudel ei ole aga rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija see asutus, kes on pädev andma ja kehtetuks tunnistama kohustatud isiku tegevusluba või tegema otsust juhtorganite liikmete või võtmeisikute sobivuse kohta. Lisaks võib tegevusloa andmise ja kehtetuks tunnistamise pädevus või sobivuse kohta otsuse tegemise pädevus olla reguleeritud muude õigusaktide kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist käsitlevate õigusaktidega. Näiteks on liidus krediidiasutusele tegevusloa andmine reguleeritud peamiselt direktiiviga 2013/36/EL ning ühtses järelevalvemehhanismis osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse puhul on tegevusloa andmise ja kehtetuks tunnistamise ainupädevus antud EKP-le. Need õigusaktid ei pruugi tegevusloa peatamise võimalust arvesse võtta (näiteks direktiivi 2013/36/EL puhul). EKP märgib, et need sätted sisalduvad praegu direktiivis (EL) 2015/849 ning et teatavate kohustatud isikute puhul võib tegevusloa andmise ja kehtetuks tunnistamise õigus olla rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijal. Võtmaks arvesse asjaolu, et mõnes olukorras kasutab kohustatud isiku tegevusloa kehtetuks tunnistamise ainuõigust muu asutus kui rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija, ning selleks, et vältida järelevalvevolituste dubleerimist muudes olukordades, tuleks täpsustada, et kui tegevusloa kehtetuks tunnistamise või kohustatud isikule tegevusloa andmise suhtes muude meetmete võtmise õigus on muul asutusel, on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijal ainult võimalus teha tegevusloa kehtetuks tunnistamise või muude meetmete võtmise ettepanek asutusele, kes on pädev selliseid meetmeid võtma. Kui juhtorgani liikmete või võtmeisikute sobivust käsitlevad otsused kuuluvad muu asutuse pädevusse, tuleks kuuendas rahapesuvastases direktiivis täpsustada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijal on õigus teha otsuse vastuvõtmise ettepanek asutusele, kes on pädev selliseid meetmeid võtma. Selline sõnastus oleks paremini kooskõlas komisjoni esitatud AMLA määruse sõnastusega (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kuuenda rahapesuvastase direktiiviga on ette nähtud, et tuvastatud rikkumiste suhtes, mida ei peeta piisavalt tõsisteks, et rakendada halduskaristust, võib rakendada muid haldusmeetmeid (33). Samas võib mõni kuuendas rahapesuvastases direktiivis loetletud haldusmeetmetest tuua kohustatud isikule kaasa tõsisemaid tagajärgi kui halduskaristus. Muude haldusmeetmete rakendamise piiritlemine kergemate rikkumiste juhtudega võib piirata rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise asutuste asjakohaste järelevalvemeetmete valikut esimese rahapesuvastase määruse nõuete rikkumise korral. Seetõttu on soovitav see sõnastus kuuendast rahapesuvastasest direktiivist välja jätta. Kaaluda võiks ka kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 41 lõike 1 ja AMLA määruse artikli 20 lõike 1 sõnastuse ühtlustamist. Kui esimesena nimetatud säte nõuab, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijal oleksid esimese rahapesuvastase määruse rikkumiste tuvastamisel selles loetletud volitused, siis viimasena nimetatud säte on laiem ning näeb AMLA-le ette järelevalvevolitused ka juhul, kui esimese rahapesuvastase määruse rikkumine on tõenäoline, ning olukorras, kus valitud kohustatud isiku rakendatud kord ei taga tema riskide usaldusväärset juhtimist. Nende sätete ühtlustamisel tuleks täiendavalt tagada, et kui kuuendas rahapesuvastases direktiivis ja AMLA määruses on järelevalvevolitused seotud puudustega kohustatud isiku riskijuhtimises, siis täpsustatakse, et see puudutab üksnes rahapesu ja terrorismi rahastamise riske, mitte muid riske, et minimeerida võimalikke vastuolusid usaldatavusnõudeid käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Asutustevaheline koostöö ja teabevahetus

| 3.4.1. | Kuuendas rahapesuvastases direktiivis on määratletud krediidi- ja finantseerimisasutuste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate (edaspidi ühiselt „finantssektori rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad“) ametisaladuse hoidmise kohustused, kehtestades erandid, mille korral rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatel on õigus anda konfidentsiaalset teavet muudele asutustele (34). Need sätted ei paista lubavat konfidentsiaalse teabe vahetamist erinevat liiki asutustega, kuigi selline teabevahetus võib praktikas olla vajalik. Näiteks kui kuuenda rahapesuvastase direktiivi kohaselt peavad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad tegema koostööd pädevate asutuste (35) ja maksuhalduritega (36), siis nendele asutustele konfidentsiaalse teabe esitamise luba näib sõltuvat sellest, kas liikmesriigid otsustavad asjaomast teabevahetust lubada (37). Selleks et kuuendas rahapesuvastases direktiivis kavandatav üldisest ametisaladuse hoidmise nõudest tehtavate erandite loetelu (38) oleks terviklikum, tuleks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate hulgas läbi viia uuring, et määratleda, milliste asutustega nad praktikas konfidentsiaalset infot jagavad (või peavad jagama). Samuti võiks kaaluda võimalikku teabevahetust muude asutustega kavandatava krüptovaraturge käsitleva määruse (39) (edaspidi „kavandatav krüptovaraturgude määrus“) alusel. Lisaks ei paista kuuenda rahapesuvastase direktiiviga olevat ette nähtud ametisaladuse hoidmise nõuet muudele kohustatud isikutele kui krediidi- või finantseerimisasutuste rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele (edaspidi ühiselt „finantssektorivälised rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad“). Ei ole selge, kas sellises olukorras saavad finantssektori ja finantssektorivälised rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijad omavahel ja muude asutustega tõhusalt koostööd teha. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kuuendas rahapesuvastases direktiivis on ette nähtud, et usaldatavusjärelevalve asutuste ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate vahelise teabevahetuse suhtes kohaldatakse kuuendas rahapesuvastases direktiivis sätestatud ametisaladuse hoidmise nõudeid (40). Kuna usaldatavusjärelevalve asutustele kohaldatav ametisaladuse hoidmise kord on reguleeritud muude liidu õigusaktidega (näiteks direktiiviga 2013/36/EL krediidiasutuste usaldatavusjärelevalve asutuste puhul), on soovitav kuuenda rahapesuvastase direktiivi asjakohaseid sätteid muuta selliselt, et need hõlmaksid ka samaväärseid ametisaladuse hoidmise nõudeid. Lisaks tuleks seda nõuet kohaldada ka teabevahetusele muude kuuendas rahapesuvastases direktiivis loetletud asutustega (41), et tagada jagatava teabe järjepidev käsitlemine, olenemata sellest, millised asutused on teabevahetusse kaasatud. Need muudatused oleksid kooskõlas kuuenda rahapesuvastase direktiivi muudes sätetes kavandatava (42) ning seadusandjate poolt direktiivis 2013/36/EL ette nähtud lahendusega (43). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Kuues rahapesuvastane direktiiv ei paista andvat rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele luba jagada teavet keskpankadega (44). Teave selle kohta, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegija kavatseb määrata krediidiasutusele olulise halduskaristuse (45) või teha ettepaneku tegevusluba vastavalt kuuendale rahapesuvastasele direktiivile kehtetuks tunnistada (46), võib olla keskpanga jaoks oluline teave. Kuuenda rahapesuvastase direktiiviga tuleks ette näha vastav teabevahetuse luba, vähemalt rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatele. Samuti tuleks täpsustada, et keskpangad võivad saadud teavet kasutada oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Kuues rahapesuvastane direktiiv ei paista võimaldavat finantssektorivälistel rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijatel jagada konfidentsiaalset teavet krediidi- ja finantseerimisasutuste usaldatavusjärelevalve asutustega. Selline teabevahetus võib olla põhjendatud olukorras, kus muud kohustatud isikud kui krediidi- või finantseerimisasutused (näiteks hüpoteegi- või tarbijakrediidi pakkujad (47)) kuuluvad kontserni, mis hõlmab ka krediidi- või finantseerimisasutusi. Seepärast on soovitav ette näha asjaomane luba. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Hoolsusmeetmete kohaldamine krediidiasutuse maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks tunnistamisel

| 3.5.1. | Esimese rahapesuvastase määruse kohaselt peab kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete kohaldamine toimuma ka rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalve tegijate järelevaatamise all ajal, mil krediidiasutus on tunnistatud maksejõuetuks või tõenäoliselt maksejõuetuks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/59/EL (48) või kui hoiused ei ole kättesaadavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/49/EL (49). Sellistel juhtudel peavad järelevalve tegijad otsustama kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete intensiivsuse ja ulatuse üle, võttes arvesse krediidiasutuse konkreetseid asjaolusid (50). Sellise korra järgimine kõikide klientide või olulise osa klientide suhtes võib osutuda küllaltki koormavaks ja ajamahukaks, eriti kui krediidiasutus ei ole oma klientidelt asjakohast teavet seni kogunud. Seetõttu on soovitav täpsustada, et kliendi suhtes rakendatavaid hoolsusmeetmeid tuleks kohaldada ainult vajaduse korral. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Sularahamaksete piirangud

| 4.1. | Esimese rahapesuvastase määruse kohaselt on isikutel, kes kauplevad kaupadega ja osutavad teenuseid, keelatud vastu võtta või teha sularahamakseid, mis ületavad 10 000 eurot või samaväärset summat muudes vääringutes. Samuti võimaldab määrus liikmesriikidel säilitada madalamad piirmäärad või kehtestada pärast EKPga konsulteerimist madalamad piirmäärad (51). Selle sätte kehtestamisega välistatakse euro pangatähtede kasutamine tarbijalt-ettevõtjale ja ettevõtjate vahelistes tehingutes, mis ületavad ette nähtud künnise. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Aluslepingu kohaselt on Euroopa Keskpangal (EKP) ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires (52). EKP ja euroala RKPde emiteeritud euro pangatähed on ainsad seadusliku maksevahendi staatusega pangatähed euroalal (53). Esmase õigusega ette nähtud ainsa seadusliku maksevahendi staatusega maksevahendi kasutamine muutuks kavandatava keeluga seega ebaseaduslikuks, kui see ületab ette nähtud piirmäära. Liidu seadusandja ülesanne on tagada, et asjaomane keeld ei riiva põhjendamatult Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17 sätestatud põhiõigust omandile (54). Sellega seoses märgib EKP, et omandiõigus ei ole piiramatu õigus, vaid seda võib piirata avalikes huvides ning seaduses sätestatud juhtudel ja tingimustel. Varasemates arvamustes on EKP tunnistanud, et rahapesu tõkestamine on avalik huvi (55). On oluline, et sellised piirangud põhineksid tõenditel ning oleksid kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, st oleksid sobivad õiguspärase eesmärgi saavutamiseks ega läheks kaugemale sellest, mis on vajalik (56). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | „Seadusliku maksevahendi staatuse“ tähendust on kaalunud Euroopa Liidu Kohus. Eelkõige on Euroopa Kohus selgitanud, et rahaühikus vääringustatud maksevahendi „seadusliku maksevahendi staatuse“ mõiste tähendab, et selle maksevahendi vastuvõtmisest ei saa üldjuhul keelduda, kui võlakohustusest vabanemiseks soovitakse tasuda samas rahaühikus väljendatud võlga selle nimiväärtuses (57). „Seadusliku maksevahendi staatuse“ mõiste täpsustamisel liidu õiguses võttis kohus arvesse komisjoni soovitust 2010/191/EL (58), mis annab kasulikke juhiseid liidu õiguse asjakohaste sätete tõlgendamiseks. Soovituse 2010/191/EL punkti 1 kohaselt seisneb maksekohustuste suhtes euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatus a) kohustuses need pangatähed ja mündid vastu võtta, b) kohustuses tunnustada nende nominaalväärtust ja c) nende võimes vabastada maksekohustusest. Euroopa Kohtu hinnangul annab see tunnistust sellest, et mõiste „seadusliku maksevahendi staatus“ hõlmab muu hulgas põhimõttelist kohustust võtta maksmisel vastu europangatähti ja -münte (59). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kohus selgitas siiski, et seadusliku maksevahendi staatus eeldab eurodes vääringustatud pangatähtede maksevahendina vastuvõtmist ainult põhimõtteliselt, mitte absoluutselt. Eelkõige ei takista euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatus liikmesriigil oma pädevust kasutades kehtestada õigustatud avaliku huvi eesmärgil erandit euro pangatähtede vastuvõtmise üldreeglist maksekohustuste täitmiseks, kui on täidetud teatavad tingimused (60). Kuigi Euroopa Kohtu otsus antud kohtuasjas puudutas liikmesriigi võetud meedet, leiab EKP, et sama põhjendus kehtib ka meetmete suhtes, mida liit võtab oma pädevuse teostamisel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kohus on määratlenud järgmised tingimused, mille täitmisel on võimalik euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatust piirata: a) õigusnormi eesmärk ega tagajärg ei ole euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatuse õigusliku režiimi kindlaksmääramine; b) õigusnormiga ei kaasne nende pangatähtede õiguslikku või faktilist kõrvaldamist, seades eelkõige kahtluse alla võimaluse, et üldjuhul saab rahalise kohustuse täita sellise sularahaga; c) õigusnorm on vastu võetud avaliku huvi kaalutlustel; d) õigusnormiga kaasnev sularahas maksmise piirang taotletava avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks on sobiv ning e) õigusnorm ei lähe kaugemale sellest, mis on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik (61). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EKP märgib, et esimese rahapesuvastase määruse artikli 59 eesmärk ega tagajärg ei ole euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatuse õigusliku režiimi kindlaksmääramine. Vaatamata sellele, et analüüs või mõjuhinnang näib puuduvat, toetab EKP asjaolu, et tarbijalt-ettevõtjale ja ettevõtjate vaheliste tehingute keelu kavandatav künnis on piisavalt kõrge, et vältida faktilist mõju, mis on käsitletav euro pangatähtede kõrvaldamisena. Euro pangatähtede de facto kõrvaldamine võib aset leida muu hulgas juhul, kui kehtestatud künnised on nii madalad, et need ohustavad sularaha kui üldise ja laialdaselt aktsepteeritud maksevahendi majanduslikku elujõulisust ning sularahatsükli toimimist, mõjutades lõppkokkuvõttes ka künnisest allapoole jäävaid tehinguid. Sellega seoses märgib EKP, et sularahal on ühiskonnas jätkuvalt oluline roll ning et EKP ja euroala RKPd on jätkuvalt pühendunud selle olemasolu, laialdase üldise kättesaadavuse ja kasutatavuse kaitsmisele maksevahendi ja väärtuse hoiustamise vahendina. Seetõttu peaksid liidu ja riiklikud pädevad asutused kõiki selliseid sularahamaksete piiranguid ja nende eesmärke üldsusele põhjalikult selgitama asjakohaste teavitusmeetmete abil, et säilitada üldsuse usaldus eurosularaha kui kehtiva, õiguspärase ja usaldusväärse maksevahendi vastu. Soovitavalt võiksid need teavitusmeetmed sisaldada ka vähempiiravate meetmetega seotud kaalutlusi, näiteks teatavat künnist ületavatest tehingutest teatamise kohustust ning põhjuseid, miks asjaomaseid meetmeid peeti vähem tõhusaks. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sularahas maksmise võime on eriti oluline neile, kes erinevatel õiguspärastel põhjustel eelistavad kasutada sularaha muude makseviiside asemel või kellel puudub juurdepääs pangandussüsteemile ja elektroonilistele maksevahenditele. Sularaha on üldiselt kasulik ja hinnatud maksevahend, kuna see võimaldab teha sõltumatuid makseid ning tagab andmekaitse ja eraelu puutumatuse. Samuti on sularaha laialdaselt aktsepteeritud, kiire ning aitab maksjal paremini kontrollida oma kulutusi. Lisaks on tegemist praegu ainsa maksevahendiga, mis võimaldab eraisikul teha tehinguid keskpangarahas ning neid ka koheselt arveldada (62), ilma vahendaja ja lisatasuta. Maksetehingu sularahas arveldamine ei nõua maksjalt saajale väärtuse ülekandmiseks kolmanda(te) isiku(te) osutatud teenuste kasutamist ega tehniliste seadmete olemasolu. Seepärast on sularaha ühtlasi varulahendus olukorras, kus elektroonilised maksevõimalused ei ole ajutiselt kättesaadavad, näiteks maksete autoriseerimise ja töötlemise elektrooniliste süsteemide rikke tõttu. Praegu sõltuvad kõik sularahata maksed äriettevõtete pakutavatest teenustest, mille puhul nõutakse iga maksetehingu eest tasu. Sellega seoses märgib EKP, et liidu uus digirahanduse pakett võeti vastu 2020. aastal. Pakett hõlmab jaemaksete strateegiat, mille eesmärk on pakkuda ELi kodanikele ja ettevõtjatele turvalisi, kiireid ja usaldusväärseid üleeuroopalisi makselahendusi, ning digirahanduse strateegiat, mille eesmärk on muuta Euroopa finantsteenused digisõbralikumaks, säilitades samal ajal väga kõrged eraelu puutumatuse ja andmekaitse standardid kooskõlas komisjoni andmestrateegiaga Liidu seadusandja ülesanne on viia sularahamaksete piirangud kooskõlla tulevikus kättesaadavaks tehtavate üleeuroopaliste makselahendustega, mis tagavad eraelu puutumatuse ja kõrgetasemelise andmekaitse, täites seeläbi tingimuse, mille kohaselt peavad rahaliste võlgade tasumiseks olema kättesaadavad muud täielikult samaväärsed seaduslikud vahendid. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mis puudutab euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatuse piirangu proportsionaalsust, siis nõuab Euroopa Kohus mitte ainult seda, et meede oleks sobiv taotletava avaliku huvi eesmärgi saavutamiseks, vaid ka seda, et meede ei läheks kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik. EKP on andnud oma varasemates arvamustes täiendavaid suuniseid selle kohta, kas euro pangatähtede seadusliku maksevahendi staatuse riigipõhised piirangud on proportsionaalsed. Eelkõige on EKP märkinud, et mida laiem ja üldisem on piirang, seda rangem peab olema piirangu põhjendus, et tagada proportsionaalsus taotletava eesmärgi suhtes. Piirangu proportsionaalsuse kaalumisel tuleb alati arvesse võtta kahjulikku mõju ning võimalust rakendada alternatiivseid meetmeid, millega saavutada asjaomane eesmärk vähem kahjuliku mõjuga (63). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Selles osas juhib EKP tähelepanu asjaolule, et esimese rahapesuvastase määrusega kehtestatav keeld oleks absoluutne. Antud juhul ei järgitaks seni rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikus kohaldatud riskipõhist lähenemisviisi, vaid keeld mõjutaks kõiki liidu kodanikke ja liitu reisijaid. Euroopa Kohus on aga rõhutanud, et seaduslikud alternatiivsed maksevahendid peavad olema hõlpsasti kättesaadavad kõigile, kes on kohustatud maksma (64), viidates seeläbi vajadusele teha erandeid, kui see nii ei ole. Praeguses etapis ei ole seadusandja eelkõige kavandanud esimesse rahapesuvastasesse määrusesse erandeid, mis hõlmaksid juhtumeid, kus alternatiivsed maksevahendid ei ole kättesaadavad, näiteks elektrikatkestuse või muude elektrooniliste maksesüsteemide rikke tõttu. EKP soovib avaldada toetust asjakohaste muudatuste tegemisele, et suurendada kavandatava meetme proportsionaalsust ning näha ette erandid, mis on vajalikud olukordades, kus ei ole võimalik kasutada muid maksevahendeid, et teha makseid isiklikult kohapeal. Sellised erandid võiksid hõlmata nõuet, mille kohaselt euro pangatähtedega tehtud maksetehingu jälgitavust kontrollitakse viisil, mis on võrreldav alternatiivsete maksevahenditega, näiteks kindla dokumentatsiooni ja/või aruandluskohustuse alusel. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Esimese rahapesuvastase määruse kohaselt peab komisjon kolm aastat pärast määruse kohaldamise kuupäeva esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse suurte sularahamaksete piirangu edasise vähendamise vajadust ja proportsionaalsust (65). Esiteks tundub olevat otstarbekas ühtlustada esimese rahapesuvastase määruse artiklites 62 ja 63 sätestatud tähtajad ning näha ette esimene läbivaatamine viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, et jätta piisavalt aega ka määruse kohaldamise aruande kättesaadavaks tegemiseks. Sellega seoses rõhutab EKP, et komisjon peaks mis tahes kavandatava läbivaatamise puhul esitama usaldusväärsed uuringutulemused ja empiirilised tõendid sularahamaksete piirangu mõju ja tõhususe kohta taotletavate eesmärkide saavutamisel. Lisaks ei peaks sellised empiirilised tõendid automaatselt kaasa tooma vajadust sularaha piiranguid veelgi rangemaks muuta. Seetõttu tuleks komisjoni läbivaatamise ulatust täiendavalt kaaluda, et hinnata nii sularaha piirangute kohandamise vajadust kui proportsionaalsust, selle asemel et võimaldada läbivaatamist üksnes piirangute rangemaks muutmise perspektiivist. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Hoolsusmeetmete riskitegurid

| 5.1. | Esimene rahapesuvastane määrus sisaldab avatud loetelu teguritest ja tõenditest, mis osutavad võimalikule väiksemale riskile seoses hoolsusmeetmetega, mida kohustatud isikud oma klientide suhtes kohaldavad (66). Loetelu hõlmab ka „ametiasutusi ja riigiettevõtteid“. Soovitab on täpsustada, et mõiste „ametiasutused“ hõlmab ka avaliku sektori asutusi ja organeid ning keskpanku. Direktiivis 2005/60/EÜ (67) (kolmas rahapesuvastane direktiiv) kasutati mõistet „avalik-õiguslikud asutused“. Komisjoni direktiivis 2006/70/EÜ (68), millega kolmandat rahapesuvastast direktiivi rakendati, kasutati mõistet „valitsusasutused või avalikud asutused“. Direktiivis (EL) 2015/849 (69) (neljas rahapesuvastane direktiiv) kasutati mõistet „ametiasutused või riigiettevõtted“. EKP kogemuse kohaselt saavad enamik EKP vastaspooltest aru, et asjaomane mõiste hõlmab ka keskpanku. Siiski on soovitav kahtluse vältimiseks sõnastust täpsustada. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Krüptovara määratlus

| 6.1. | Esimese rahapesuvastase määrusega asendatakse mõiste „virtuaalvääringud“, mis lisati direktiivi (EL) 2015/849 direktiiviga (EL) 2018/843 (70), mõistega „krüptovara“. EKP avaldab sellele muudatusele toetust, kuna mõiste „virtuaalvääringud“ võib olla eksitav sellist liiki varade osas, mis ei ole vääringud. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EKP arusaama kohaselt on krüptovarateenuse osutajate kategooria kavandatava määruse kohaldamisalasse lisatud selleks, et viia liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik kooskõlla rahapesuvastase töökonna (FATF) soovituste muudatustega. Konkreetsel juhul ei ole siiski selge, kas esimeses rahapesuvastases määruses kasutatud krüptovara määratlus hõlmab kõiki liiki virtuaalvarasid, nagu need on määratletud FATFi soovitustes. FATFi soovitustes on virtuaalvara määratletud kui „väärtuse digitaalne esitus, millega saab digitaalselt kaubelda või mida saab üle kanda ning mida saab kasutada maksete tegemiseks või investeerimiseks. Virtuaalvarad ei hõlma usaldusraha, väärtpaberite ja muude finantsvarade digitaalseid esitusi, mida on juba käsitletud mujal rahapesuvastase töökonna soovitustes.“ (71). Esimese rahapesuvastase määrusega võetakse üle krüptovara määratlus (72), mis on ette nähtud kavandatavas krüptovaraturgude määruses ning mille kohaselt on „krüptovara“ väärtuse või õiguste digitaalne esitus, mida võib üle kanda ja salvestada elektrooniliselt, kasutades hajusraamatu tehnoloogiat või muud sarnast tehnoloogiat“ (73). FATFi määratlus on seega tehnoloogianeutraalne, samas kui esimeses rahapesuvastases määruses toodud määratlus piirdub hajusraamatu tehnoloogial või sarnasel tehnoloogial põhinevate virtuaalvaradega. Teoreetiliselt on võimalik, et virtuaalsed varad võivad põhineda ka muul tehnoloogial ning sellisel juhul ei paista nad olevat esimese rahapesuvastase määruse kohaldamisalas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kui kaasseadusandjad kaaluvad laiemat, tehnoloogianeutraalset määratlust, et tagada liidu raamistiku kooskõla FATFi soovitustega, tuleks poliitikavalikuid teha ka väärtuse digitaalse esituse osas, mis võivad jääda rahapesuvastase määruse kohaldamisalast välja.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi või määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

6.3.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi või määrust muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 16. veebruar 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 420 final.

1

(2)  COM(2021) 423 final.

2

(3)  COM(2021) 421 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2005/2, 4. veebruar 2005, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb rahandussüsteemi rahapesuks, sh terrorismi rahastamiseks, kasutamise tõkestamist (COM(2004) 448 final) (ELT C 40, 17.2.2005, lk 9), Euroopa Keskpanga arvamus CON/2013/32, 17. mai 2013, seoses ettepanekutega, mis käsitlevad direktiivi finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta ja määrust raha ülekandmisel edastatava teabe kohta (ELT C 166, 12.6.2013, lk 2), Euroopa Keskpanga arvamus CON/2016/49, 12. oktoober 2016, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis muudab direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ja muudab direktiivi 2009/101/EÜ (ELT C 459, 9.12.2016, lk 3) ning Euroopa Keskpanga arvamus CON/2018/55, 7. detsember 2018, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), ja sellega seotud õigusakte (ELT C 37, 30.1.2019, lk 1). Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

5

(6)  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

6

(7)  Vt arvamuse CON/2018/55 punkt 1.2.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849, 20. mai 2015, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

9

(10)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikkel 3.

10

(11)  Nõukogu direktiiv 91/308/EMÜ, 10. juuni 1991, rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta (EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/97/EÜ, 4. detsember 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15), direktiiv (EL) 2015/849 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849, 30. mai 2018, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 156, 19.6.2018, lk 43).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/2366, 25. november 2015, makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

14

(15)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 punkt 32.

15

(16)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 punkt 31.

16

(17)  Vt AMLA määruse artikli 2 lõike 1 punkt 5.

17

(18)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikkel 9.

18

(19)  Vt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 46 lõige 4.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014, 15. mai 2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1132, 14. juuni 2017, äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 46).

22

(23)  Vt direktiivi 2013/36/EL artikli 76 lõige 1.

23

(24)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 9 lõige 3.

24

(25)  Nagu on määratletud esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 punktis 28.

25

(26)  Vt eelkõige EBA suunised sisejuhtimise kohta vastavalt direktiivile 2013/36/EL (EBA/GL/2021/05). Avaldatud EBA veebilehel.

26

(27)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 punkt 32.

27

(28)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 9 lõiked 1 ja 2.

28

(29)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 52 punkt a.

29

(30)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artiklid 39 kuni 41.

30

(31)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 41 lõike 1 punktid e ja f.

31

(32)  Vt AMLA määruse artikli 20 lõike 2 punkt i, mille kohaselt on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ametil volitus „teha valitud kohustatud isiku tegevusloa kehtetuks tunnistamise ettepanek sellise loa andnud asutusele“.

32

(33)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 41 lõige 1.

33

(34)  Vt eelkõige kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikleid 50 ja 51.

34

(35)  Mõiste „pädevad asutused“ on määratletud esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 punktis 31 ning hõlmab järgmist: a) rahapesu andmebüroo; b) järelevalveasutus, kes on avalik-õiguslik asutus, või avaliku sektori asutus, kes teeb järelevalvet iseregulatsiooni organite üle; c) ametiasutus, mis tegeleb rahapesu, selle eelkuritegude ja terrorismi rahastamise uurimise või selle eest vastutusele võtmisega või mis vastutab kuritegeliku vara jälitamise, arestimise ja konfiskeerimise eest; d) ametiasutus, millel on määratud ülesanded rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamiseks.

35

(36)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikkel 45.

36

(37)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 51 lõige 2.

37

(38)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi V peatükk.

38

(39)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb krüptovaraturge ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (COM(2020) 593 final).

39

(40)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 50 lõike 2 viimane lõik.

40

(41)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 50 lõige 2.

41

(42)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 51 lõiked 1 ja 2.

42

(43)  Vt nt direktiivi 2013/36/EL artikkel 56.

43

(44)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artiklid 50 ja 51.

44

(45)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikkel 40.

45

(46)  Vt kuuenda rahapesuvastase direktiivi artikli 41 lõike 1 punkt e.

46

(47)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 3 lõike 3 punkt k.

47

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL, 15. mai 2014, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

48

(49)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL, 16. aprill 2014, hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 149).

49

(50)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 15 lõige 4.

50

(51)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikkel 59.

51

(52)  Asutamislepingu artikli 128 lõike 1 esimene lause ja EKPSi põhikirja artikli 16 esimene lause.

52

(53)  Asutamislepingu artikli 128 lõike 1 kolmas lause ja EKPSi põhikirja artikli 16 kolmas lause.

53

(54)  Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT C 326, 26.10.2012, lk 391).

54

(55)  Arvamused CON/2008/37, CON/2008/18 ja CON/2019/4.

55

(56)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punktid 69–70.

56

(57)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 69.

57

(58)  Komisjoni soovitus 2010/191/EL, 22. märts 2010, euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatuse ulatuse ja mõju kohta (ELT L 83, 30.3.2010, lk 70).

58

(59)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punktid 46 kuni 49.

59

(60)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 67.

60

(61)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 78.

61

(62)  Vt arvamuse CON/2017/8 punkt 2.4, arvamuse CON/2019/41 punkt 2.1, arvamuse CON/2020/13 punkt 9.2.1, arvamuse CON/2020/21 punkt 2.3 ja arvamuse CON/2021/9 punkt 7.2.1.

62

(63)  Vt arvamuse CON/2017/8 punkt 2.7.

63

(64)  Vt Euroopa Kohtu 26. jaanuar 2021. aasta otsus, Hessischer Rundfunk, liidetud kohtuasjad C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 77.

64

(65)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 63 punkt b.

65

(66)  Vt esimese rahapesuvastase määruse II lisa.

66

(67)  Vt direktiivi 2005/60/EÜ artikli 11 lõige 2.

67

(68)  Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, 1. august 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega „riikliku taustaga isik“ ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta (ELT L 214, 4.8.2006, lk 29).

68

(69)  Vt direktiivi (EL) 2015/849 II lisa punkti 1 alapunkt b.

69

(70)  Vt direktiivi (EL) 2018/843 artikli 1 lõike 2 punkt d.

70

(71)  Vt FATFi soovituste lk 130. Avaldatud FATFi veebilehel https://www.fatf-gafi.org/

71

(72)  Vt esimese rahapesuvastase määruse artikli 2 lõige 13.

72

(73)  Vt kavandatava krüptovaraturgude määruse artikli 2 lõige 3.

73

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/26

---

Euro vahetuskurss (1)

24. mai 2022

(2022/C 210/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0720 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,49 |
| DKK | Taani kroon | 7,4411 |
| GBP | Inglise nael | 0,85750 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5013 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0334 |
| ISK | Islandi kroon | 139,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,2890 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,663 |
| HUF | Ungari forint | 383,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,6015 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9446 |
| TRY | Türgi liir | 17,2572 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5152 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3714 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4143 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6656 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4722 |
| KRW | Korea vonn | 1 353,65 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,7814 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1449 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5285 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 711,88 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7076 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,152 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,609 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1793 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,2456 |
| INR | India ruupia | 83,1850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0720

JPY

Jaapani jeen

136,49

DKK

Taani kroon

7,4411

GBP

Inglise nael

0,85750

SEK

Rootsi kroon

10,5013

CHF

Šveitsi frank

1,0334

ISK

Islandi kroon

139,30

NOK

Norra kroon

10,2890

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,663

HUF

Ungari forint

383,33

PLN

Poola zlott

4,6015

RON

Rumeenia leu

4,9446

TRY

Türgi liir

17,2572

AUD

Austraalia dollar

1,5152

CAD

Kanada dollar

1,3714

HKD

Hongkongi dollar

8,4143

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6656

SGD

Singapuri dollar

1,4722

KRW

Korea vonn

1 353,65

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,7814

CNY

Hiina jüaan

7,1449

HRK

Horvaatia kuna

7,5285

IDR

Indoneesia ruupia

15 711,88

MYR

Malaisia ringit

4,7076

PHP

Filipiini peeso

56,152

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,609

BRL

Brasiilia reaal

5,1793

MXN

Mehhiko peeso

21,2456

INR

India ruupia

83,1850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/27

---

Eriaruanne nr 11/2022

„ELi eelarve kaitsmine: menetlusest kõrvalejätmist on vaja paremini kasutada“

(2022/C 210/08)

Euroopa Kontrollikoda avaldas Eriaruande nr 11/2022: „ELi eelarve kaitsmine: menetlusest kõrvalejätmist on vaja paremini kasutada“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=61175

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/28

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2022/C 210/09)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 3.5.2022 |
| --- | --- |
| Kestus | 3.5.2022–31.12.2022 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BFT/AVARCH |
| Liik | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| Püügipiirkond | Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira) |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | Rannalähedase püügi laevad |
| Viitenumber | 02/TQ109 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

3.5.2022

Kestus

3.5.2022–31.12.2022

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

BFT/AVARCH

Liik

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Püügipiirkond

Konkreetsed saarestikud Kreekas (Joonia saared), Hispaanias (Kanaari saared) ja Portugalis (Assoorid ja Madeira)

Kalalaevade tüüp/tüübid

Rannalähedase püügi laevad

Viitenumber

02/TQ109

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/29

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/10)

| Liikmesriik | Portugal |
| --- | --- |
| Lennuliin | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | 24. oktoober 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com
  Lisateavet saab e-kirja teel aadressil:





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |

Liikmesriik

Portugal

Lennuliin

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

24. oktoober 2022

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com

Lisateavet saab e-kirja teel aadressil:

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

Tel +351 210426200

E-post: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/30

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/11)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | | Pantelleria–Trapani ja Trapani–Pantelleria; |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Pantelleria–Trapani ja Trapani–Pantelleria;

| | Pantelleria–Palermo ja Palermo–Pantelleria; |
| --- | --- |

Pantelleria–Palermo ja Palermo–Pantelleria;

| | Pantelleria–Catania ja Catania–Pantelleria; |
| --- | --- |

Pantelleria–Catania ja Catania–Pantelleria;

| | Lampedusa–Palermo ja Palermo–Lampedusa; |
| --- | --- |

Lampedusa–Palermo ja Palermo–Lampedusa;

| | Lampedusa–Catania ja Catania–Lampedusa |
| --- | --- |

Lampedusa–Catania ja Catania–Lampedusa

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateavet saab e-kirja teel aadressil

| Ministero delle Infrastrutture e della mobilità sostenibili |
| --- |
| Dipartimento per la mobilità sostenibile |
| Direzione generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Rooma |
| ITAALIA |

Ministero delle Infrastrutture e della mobilità sostenibili

Dipartimento per la mobilità sostenibile

Direzione generale per gli aeroporti, il trasporto aereo e i servizi satellitari

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Rooma

ITAALIA

Tel +39 0644127190

| ENAC |
| --- |
| Air Transport and Licensing Development Department |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Rooma |
| ITAALIA |

ENAC

Air Transport and Licensing Development Department

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Rooma

ITAALIA

Tel +39 0644596515

| Internet: | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |
| E-post: | dg.ta@pec.mit.gov.it |
| | osp@enac.gov.it. |

Internet:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-post:

dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it.

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/31

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/12)

| Liikmesriik | Portugal |
| --- | --- |
| Lennuliin | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Lepingu kehtivusaeg | Kolm aastat pärast tegevuse alustamist |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 62 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com
  Lisateavet saab e-kirja teel aadressil:





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |

Liikmesriik

Portugal

Lennuliin

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Lepingu kehtivusaeg

Kolm aastat pärast tegevuse alustamist

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

62 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com

Lisateavet saab e-kirja teel aadressil:

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

Tel +351 210426200

E-post: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/32

---

Trygderetteni 26. jaanuari 2022. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A vs. Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Kohtuasi E-2/22)

(2022/C 210/13)

Trygderetten (riiklik kindlustuskohus) esitas 26. jaanuaril 2022 EFTA kohtule taotluse, mis saabus kohtukantseleisse 27. jaanuaril 2022 ja milles sooviti nõuandvat arvamust kohtuasjas A vs. Arbeids- og velferdsdirektoratet. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

| 1) | Kas selline hüvitis nagu üleminekuhüvitis (overgangsstønad) – vt riikliku kindlustusseaduse § 15–5 esimene lõik koostoimes teise lõigu esimese lausega – kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004 (1) reguleerimisalasse vastavalt:






  a. | artikli 3 lõikele 1 ja eelkõige selle punktile j või |
| --- | --- | --- |

1)

Kas selline hüvitis nagu üleminekuhüvitis (overgangsstønad) – vt riikliku kindlustusseaduse § 15–5 esimene lõik koostoimes teise lõigu esimese lausega – kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004 (1) reguleerimisalasse vastavalt:

a.

artikli 3 lõikele 1 ja eelkõige selle punktile j või

| b. | artikli 3 lõikele 3 koostoimes artikliga 70? |
| --- | --- |

b.

artikli 3 lõikele 3 koostoimes artikliga 70?

| 2) | Kas küsimuse 1 kohast hindamist mõjutab nõue tööalase tegevuse kohta, et hüvitis säiliks ka pärast kõige noorema lapse üheaastaseks saamist (vt riikliku kindlustusseaduse § 15–6)? |
| --- | --- |

2)

Kas küsimuse 1 kohast hindamist mõjutab nõue tööalase tegevuse kohta, et hüvitis säiliks ka pärast kõige noorema lapse üheaastaseks saamist (vt riikliku kindlustusseaduse § 15–6)?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/14)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | MOL Hungarian Oil and Gas Plc. („MOL“, Ungari), MOL Groupi emaettevõtja; |
| --- | --- |

—

MOL Hungarian Oil and Gas Plc. („MOL“, Ungari), MOL Groupi emaettevõtja;

| — | OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. („OMV Slovenija“, Sloveenia). |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. („OMV Slovenija“, Sloveenia).

MOL omandab OMV Slovenija üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MOL Group on nafta- ja gaasikonglomeraadis vertikaalselt integreeritud ettevõtja, kelle peamised tegevusalad on: i) toornafta leiukohtade uurimine, toornafta tootmine ja rafineerimine; ii) rafineeritud naftatoodete turustamine nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil; iii) naftakeemiasaaduste tootmine ja müük; iv) maagaasi uurimine ja tootmine ning v) maagaasi ülekandmine Ungaris. MOL Groupi peakorter asub Budapestis ja ta tegutseb enam kui 30 riigis ja annab tööd ligikaudu 25 000 inimesele kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

MOL Group on nafta- ja gaasikonglomeraadis vertikaalselt integreeritud ettevõtja, kelle peamised tegevusalad on: i) toornafta leiukohtade uurimine, toornafta tootmine ja rafineerimine; ii) rafineeritud naftatoodete turustamine nii hulgi- kui ka jaemüügi tasandil; iii) naftakeemiasaaduste tootmine ja müük; iv) maagaasi uurimine ja tootmine ning v) maagaasi ülekandmine Ungaris. MOL Groupi peakorter asub Budapestis ja ta tegutseb enam kui 30 riigis ja annab tööd ligikaudu 25 000 inimesele kogu maailmas.

| — | OMV Slovenija on Sloveenia osaühing, kelle üle on ainukontroll OMV Groupil, mis on Austrias asuv ja üle maailma tegutsev integreeritud nafta, gaasi ja kemikaalide äriühing. OMV Slovenija peamine tegevusala on mootorikütuse jaemüük 119 tanklast koosneva võrgu kaudu, mida haldavad kas OMV või partnerrentnikud. |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija on Sloveenia osaühing, kelle üle on ainukontroll OMV Groupil, mis on Austrias asuv ja üle maailma tegutsev integreeritud nafta, gaasi ja kemikaalide äriühing. OMV Slovenija peamine tegevusala on mootorikütuse jaemüük 119 tanklast koosneva võrgu kaudu, mida haldavad kas OMV või partnerrentnikud.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/15)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. („Ford Otosan“, Türgi), |
| --- | --- |

—

Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. („Ford Otosan“, Türgi),

| — | Ford Romania S.A. („Ford Romania“, Rumeenia). |
| --- | --- |

—

Ford Romania S.A. („Ford Romania“, Rumeenia).

Ford Otosan omandab Ford Romania üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Ford Otosan on Türgis asuv autotootja ja -turustaja, mis kuulub võrdselt ettevõtjatele Ford Motor Company ja Koç Holding. |
| --- | --- |

—

Ford Otosan on Türgis asuv autotootja ja -turustaja, mis kuulub võrdselt ettevõtjatele Ford Motor Company ja Koç Holding.

| — | Ford Romania omab pärast tehingut ainult Craiovas Rumeenias asuvat koostetehast ja autotootmisrajatist. |
| --- | --- |

—

Ford Romania omab pärast tehingut ainult Craiovas Rumeenias asuvat koostetehast ja autotootmisrajatist.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/16)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Partners Group AG („Partners Group“, Šveits), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG („Partners Group“, Šveits),

| — | Jeeves Information Systems AB („Forterro“, Rootsi). |
| --- | --- |

—

Jeeves Information Systems AB („Forterro“, Rootsi).

Partners Group omandab Forterro üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Partners Group: pakub rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele, kes soovivad saada otsest juurdepääsu eraturu varadele, laia valikut investorite vajadustele kohandatud investeerimisfonde ja portfelle. |
| --- | --- |

—

Partners Group: pakub rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele, kes soovivad saada otsest juurdepääsu eraturu varadele, laia valikut investorite vajadustele kohandatud investeerimisfonde ja portfelle.

| — | Forterro: pakub äritarkvara ja IT-lahendusi, keskendudes ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvaralahendustele, mis on mõeldud keskmise suurusega tootmisettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Forterro: pakub äritarkvara ja IT-lahendusi, keskendudes ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvaralahendustele, mis on mõeldud keskmise suurusega tootmisettevõtetele.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 210/17)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ITOCHU Corporation („Itochu“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

ITOCHU Corporation („Itochu“, Jaapan),

| — | Under Armour Europe („Under Armour“, Madalmaad), mis on 100 % ulatuses ettevõtja Under Armour Inc. („Under Armour Inc“, Ameerika Ühendriigid) tütarettevõtja, |
| --- | --- |

—

Under Armour Europe („Under Armour“, Madalmaad), mis on 100 % ulatuses ettevõtja Under Armour Inc. („Under Armour Inc“, Ameerika Ühendriigid) tütarettevõtja,

| — | Dome Corporation, („Dome“, Jaapan). |
| --- | --- |

—

Dome Corporation, („Dome“, Jaapan).

Itochu ja Under Armour omandavad ettevõtja Dome üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Itochu: börsil noteeritud äriühing, mis tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tekstiilitööstuses. |
| --- | --- |

—

Itochu: börsil noteeritud äriühing, mis tegutseb mitmes tööstusharus, sealhulgas tekstiilitööstuses.

| — | Under Armour: börsil noteeritud äriühing, mis tegeleb rõivaste (spordi- ja vabaajarõivad), jalatsite ja spordivahendite väljatöötamise, turundamise ja tarnimisega. |
| --- | --- |

—

Under Armour: börsil noteeritud äriühing, mis tegeleb rõivaste (spordi- ja vabaajarõivad), jalatsite ja spordivahendite väljatöötamise, turundamise ja tarnimisega.

| — | Dome: aktsiaselts, kes müüb (jaemüüjana), tarnib ja reklaamib Jaapanis ettevõtja Under Armour kaubamärgi „Under Armour“ spordirõivaid ja spordijalatseid. |
| --- | --- |

—

Dome: aktsiaselts, kes müüb (jaemüüjana), tarnib ja reklaamib Jaapanis ettevõtja Under Armour kaubamärgi „Under Armour“ spordirõivaid ja spordijalatseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

Parandused

| 25.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 210/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 210/39

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022, parandus

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10)

(
  Euroopa Liidu Teataja C 192, 11. mai 2022
  )

(2022/C 210/18)

Pealkirjas kaanel ja leheküljel 91

asendatakse

„Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. mai 2022“

järgmisega:

„Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. juunist 2022“.

---