# Официален вестник C 79/2020

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 79 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6310 март 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 79

Издание на български език

Информация и известия

Година 6310 март 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| 2020/C 79/01 | Резолюция на Европейския комитет на регионите — Зеленият курс в партньорство с местните и регионалните власти | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| 2020/C 79/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г. | 8 |
| 2020/C 79/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — Макрорегионална стратегия за региона на Карпатите | 13 |
| 2020/C 79/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Потенциалът на железопътния сектор за изпълнение на политическите приоритети на ЕС | 18 |
| 2020/C 79/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Подобряване на административния капацитет на местните и регионалните власти за укрепване на инвестициите и структурните реформи през периода 2021—2027 г. | 25 |
| 2020/C 79/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Конвентът на кметовете след 2020 г. | 30 |
| 2020/C 79/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Работата през цифрови платформи — проблеми на регулирането на местно и регионално равнище | 36 |
| 2020/C 79/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска рамка за регулаторни действия по отношение на икономиката на сътрудничеството | 40 |
| 2020/C 79/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти, които формират бъдещото Източно партньорство | 45 |
| 2020/C 79/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие за борба с дезинформацията | 50 |
| 2020/C 79/11 | Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г. | 54 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

2020/C 79/01

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Зеленият курс в партньорство с местните и регионалните власти

1

СТАНОВИЩА

2020/C 79/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г.

8

2020/C 79/03

Становище на Европейския комитет на регионите — Макрорегионална стратегия за региона на Карпатите

13

2020/C 79/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Потенциалът на железопътния сектор за изпълнение на политическите приоритети на ЕС

18

2020/C 79/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Подобряване на административния капацитет на местните и регионалните власти за укрепване на инвестициите и структурните реформи през периода 2021—2027 г.

25

2020/C 79/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Конвентът на кметовете след 2020 г.

30

2020/C 79/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Работата през цифрови платформи — проблеми на регулирането на местно и регионално равнище

36

2020/C 79/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска рамка за регулаторни действия по отношение на икономиката на сътрудничеството

40

2020/C 79/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти, които формират бъдещото Източно партньорство

45

2020/C 79/10

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие за борба с дезинформацията

50

2020/C 79/11

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г.

54

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/1

---

Резолюция на Европейския комитет на регионите — Зеленият курс в партньорство с местните и регионалните власти

(2020/C 79/01)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР)

като взе предвид:

| — | обявения от новоизбрания председател на Европейската комисия Ursula von der Leyen Европейски зелен курс в „Съюз с по-големи амбиции: моята програма за Европа“, |
| --- | --- |

—

обявения от новоизбрания председател на Европейската комисия Ursula von der Leyen Европейски зелен курс в „Съюз с по-големи амбиции: моята програма за Европа“,

| — | факта, че местните и регионалните власти осигуряват изпълнението на 70 % от цялото законодателство на ЕС, на 70 % от мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата, на 90 % от политиките за адаптиране към изменението на климата и на 65 % от целите за устойчиво развитие, че осъществяват една трета от публичните разходи и две трети от публичните инвестиции и че са тези, които ще прилагат Европейския зелен курс по места; |
| --- | --- |

—

факта, че местните и регионалните власти осигуряват изпълнението на 70 % от цялото законодателство на ЕС, на 70 % от мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата, на 90 % от политиките за адаптиране към изменението на климата и на 65 % от целите за устойчиво развитие, че осъществяват една трета от публичните разходи и две трети от публичните инвестиции и че са тези, които ще прилагат Европейския зелен курс по места;

Към амбициозен Зелен курс, който дава резултати на местно равнище, като в същото време се стреми към действия на световно равнище

| 1. | подчертава, че е необходим амбициозен Зелен курс, който да превърне Европа в първия неутрален по отношение на климата континент до 2050 г., и приветства факта, че устойчивостта се поставя в центъра на процеса на изготвяне на политики. Зеленият курс би трябвало да бъде инструмент за определяне на дневния ред, който дава възможност за включване на критерии за устойчивост във всички политики на ЕС, в макроикономическите приоритети и финансовите инструменти, в европейския семестър и в многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че Зеленият курс би трябвало да бъде инструмент за постигане на целите на стратегията за биологичното разнообразие и на Парижкото споразумение, както и за цялостно изпълнение на Програмата на ООН до 2030 г. и на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и за предоставяне на амбициозен принос от страна на ЕС с оглед на политическата рамка за опазването на биологичното многообразие в международен мащаб за периода след 2020 г., която ще бъде определена на петнадесетата конференция на страните по РКООНИК чрез Конвенцията за биологичното многообразие; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава Комисията да преразгледа, при необходимост, целите на ЕС, включени в пакета за чиста енергия, за да се гарантира не по-късно от 2050 г. неутрална по отношение на климата Европа, която да стимулира европейската конкурентоспособност и социалната справедливост, и да включи въпросните цели в европейско законодателство в областта на климата. Във връзка с това призовава до 2030 г. целта за намаляване на емисиите на парникови газове да бъде повишена поне на 55 %, целта за енергийна ефективност на 40 % и целта за енергия от възобновяеми източници на 40 %; |
| --- | --- |

3.

Зелен курс, който прилага ориентиран към местните условия подход и гарантира съгласуваност на политиките

| 4. | призовава Зеленият курс да приеме цялостен, ориентиран към местните условия подход, който предлага конкретни решения, отчитайки икономическите, социалните, географските и екологичните предизвикателства и възможности на градовете и регионите, и разчита на участието и ангажимента на населението по места при изготвянето и прилагането на бъдещите предложения; |
| --- | --- |

4.

| 5. | очаква Зеленият курс да интегрира устойчивостта, да превърне политическата интеграция по-скоро в подход отколкото само в приоритет и да гарантира съгласуваност на политиките, в т.ч. при оценката или проверките за пригодност, за да се съгласуват приоритетите, амбициите и сроковете на различните политики на ЕС и да се избегнат дублирането или противоречивите процедури и резултати. Призовава Комисията да използва насоките и набора от инструменти за по-добро регулиране, за да подпомогне разработването на ориентирано към бъдещето законодателство, и във връзка с това предупреждава за формалистичния подход към по-доброто регулиране, като например принципът на отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови при законодателството на ЕС, който не не отчита в достатъчна степен сложността на политическите и регулаторните предизвикателства, които трябва да бъдат посрещнати; |
| --- | --- |

5.

| 6. | приканва Комисията да предложи мерки на равнище ЕС за интернализация на външните разходи и да гарантира последователното прилагане на принципа „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава отново външните отношения на ЕС да застъпват в по-голяма степен екологичните аспекти и тези, свързани с изменението на климата. Подчертава също значението на споделянето на опит между партньори в рамките на платформите за териториално сътрудничество, като ARLEM и CORLEAP, както и чрез партньорства между градовете. Борбата с изменението на климата следва да остане стратегически дипломатически приоритет на ЕС, за да се гарантира, че третите държави приемат и прилагат амбициозни политики за постигане на неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

7.

| 8. | във връзка с това подчертава решаващото значение на една амбициозна и интегрирана морска политика, която да даде възможност за цялостен и последователен подход към океаните, за да се запази техният принос към борбата с глобалното затопляне, да се опази тяхното биологично разнообразие, от което зависи и нашият хранителен режим, и да се укрепи техният капацитет да допринасят за развитието на възобновяемите източници на енергия; |
| --- | --- |

8.

Постигане на осезаеми резултати по места чрез използване на многостепенното управление и активната субсидиарност

| 9. | призовава Комисията да гарантира, че Зеленият курс се основава на рамка за многостепенно управление; приветства резолюциите на Европейския парламент относно Конференцията на ООН по изменението на климата през 2019 г. в Мадрид и относно извънредната климатична ситуация с призива за незабавни и амбициозни действия за ограничаване на глобалното затопляне до 1,5 °C, признавайки, че дълготрайният преход към устойчиво и нисковъглеродно общество не може да бъде постигнат без участие „отдолу нагоре“ и „отгоре надолу“; подчертава, че местните и регионалните власти са готови да оформят Европейския пакт за климата заедно с гражданите, предприятията, университетите и научноизследователските центрове; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава финансирането и подкрепата от фондовете на ЕС винаги да бъдат предмет на оценка на въздействието върху климата и устойчивостта. Преките и непреките субсидии, помощи и схеми за подпомагане, нанасящи вреди върху околната среда, следва да бъдат проверени за съгласуваността им с целите, свързани с климата и устойчивостта, и да бъдат премахнати; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отправя искане към Комисията да представи програми за действие в областта на Зеления курс с измерими цели, целенасочени действия и подходящо финансиране, изготвени в сътрудничество с местните и регионалните власти, в съответствие с техните правни правомощия в държавите членки. Зеленият курс няма да бъде успешен освен ако не бъде претворен в стратегии и планове, които се разработват и прилагат на европейско, национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Комисията да следи напредъка на националните правителства и местните и регионалните власти по отношение на третирането на благоприятните фактори и пречките в рамките на процеса за състоянието на енергийния съюз в тясно и пряко сътрудничество с местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава държавите членки да въведат многостепенни диалози по въпросите на климата и енергетиката и да включат активно местните и регионалните власти в изготвянето и преразглеждането на националните планове в областта на енергетиката и климата, като приведат амбициите си в съответствие със сценариите за постигане на неутралност по отношение на климата, и да разработят принос, определен на местно и регионално равнище, който да допълни национално определения принос (1); |
| --- | --- |

13.

| 14. | във връзка с това поема ангажимент за създаване на Форум на местните и регионалните власти и на заинтересованите страни за сътрудничество с Европейската комисия и държавите членки, на който редовно да се събират всички заинтересовани страни, с цел предоставяне на обратна информация относно прилагането на действията и инициативите във връзка със Зеления курс, както и на идеи за законодателни предложения и обмен на най-добри практики между всички равнища на управление; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Комисията да включи Зеления курс сред темите на предстоящата конференция за бъдещето на Европа, тъй като изменението на климата и устойчивото развитие в рамките на целите на ООН за устойчиво развитие (ООН) оказват пряко въздействие върху благоденствието на гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

15.

| 16. | очаква от Комисията да продължи да подкрепя и разширява инициативи като Конвента на кметовете за климата и енергетиката във и извън ЕС; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава Комисията да разгледа с максимално внимание заключенията, включени в докладите относно изпълнението на политиките за чист въздух и за обществените поръчки, изготвени от пилотния проект за нова мрежа от регионални центрове (2) на КР (RegHubs). Проектът RegHub би могъл да се използва и за инициативи, свързани със Зеления курс; |
| --- | --- |

17.

Управление на преходите, които правят регионите и градовете по-устойчиви

| 18. | призовава Зеленият курс да се справи с различните предизвикателства, които поставя преходът, включително свързаните с енергетиката, океаните, кръговата икономика, производството и потреблението на храни, мобилността, цифровизацията и околната среда; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава Европейския парламент да възложи изготвянето на официално проучване относно своето собствено въздействие върху околната среда вследствие на изнасянето на дейността на Парламента от Брюксел в Страсбург дванадесет пъти в годината; |
| --- | --- |

19.

| 20. | призовава Европейската комисия да гарантира справедлив и приобщаващ преход, като включва всички участници в рамките на партньорство, без да пренебрегва никого; |
| --- | --- |

20.

| 21. | призовава Европейската комисия да гарантира икономическото, социалното и териториалното сближаване по време на прехода, като обърне специално внимание на най-малко облагодетелстваните региони, засегнатите от индустриалния преход райони, слабо населените райони и уязвимите от екологична гледна точка територии, като например островите и планинските региони; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че обществените поръчки могат да имат потенциално силно въздействие за осигуряване на по-устойчиво предлагане на храни (местни и биологични) чрез договори за кетъринг, сключени от публичния сектор за училищните и болничните столове, и за развитие на устойчива мобилност. Тези примери могат да укрепят връзката между градските и селските райони, посочена в Новата програма за градовете, приета на конференцията „Хабитат III“; призовава отново Комисията да внесе яснота, например чрез публикуване на наръчници, по-специално относно съществуващите ограничения в рамките на правилата за възлагане на обществени поръчки, за да се прилагат критерии за устойчивост; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава необходимостта от всеобхватно образование и развитие на уменията, които ще са изключително необходими в прехода към зелена икономика; подчертава отново призивите си за създаване на обсерватория на прехода, която да събира данни на регионално равнище в подкрепа на изготвянето на политиките на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

23.

Енергиен и климатичен преход

| 24. | призовава Комисията да гарантира, че европейското законодателство в областта на климата се основава на задълбочен анализ на последиците и ползите от него в съчетание с конкретни планове за финансиране, обхваща както смекчаването на последиците от изменението на климата, така и адаптирането към тях, и определя основата за всеобхватен и амбициозен пакет за неутралност по отношение на климата; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава значението на научните изследвания и събирането на данни за предвиждане на промените в климата и необходимостта от насърчаване на междурегионалното сътрудничество, за да се предприемат действия в областите, които са най-уязвими по отношение наизменението на климата; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава отново институциите на ЕС да гарантират, че адаптирането към изменението на климата и устойчивостта на бедствия – ключови аспекти на устойчивото развитие – се вземат предвид в бъдещите фондове и проекти на ЕС и са свързани с политиките за сближаване, развитие на селските райони, здравеопазване, научни изследвания и околна среда (3); |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава ЕС да подкрепя регионалните и местните власти при осигуряването и възстановяването на естествените въглеродни поглътители, които са важни за постигане на неутралност по отношение на климата, по-специално чрез адаптиране на управлението на органични почви и възстановяването на торфища и влажни зони; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава Комисията да предложи ясни определения и правила за местните енергийни общности и други видове „произвеждащи потребители“, за да им гарантира сигурност и осигури достъп до пазара, финансови инструменти и ноу-хау, както и за да насърчи колективното собствено потребление на енергия в частните сгради; |
| --- | --- |

28.

| 29. | по отношение на обществените сгради, призовава за продължаване на работата в областта на енергийната ефективност и за напредък към собствено потребление; призовава за насърчаване на събирането на данни за потреблението на електроенергия и топлоенергия и за стартиране на стратегии за изкуствения интелект, които да допринасят за икономията на енергия; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Европейската комисия да продължи да подкрепя разработването и внедряването на устойчива енергия от възобновяеми източници, като предоставя ясна политическа и регулаторна рамка, както и подходяща подкрепа за научноизследователската и развойната дейност в областта на иновативните технологии за добив на енергия от възобновяеми източници, включително пътна карта за чист водород; |
| --- | --- |

30.

| 31. | очаква Зеленият курс да включва план за действие на ЕС за достъпни жилища, който да бъде в съответствие и с увеличените усилия за изкореняване на енергийната бедност. За да бъде справедлив преходът, трябва да се предвидят мерки, с които да се гарантира, че уязвимите лица живеят в по-топли и по-ефективни от енергийна гледна точка жилища, които използват възобновяеми технологии като слънчевата енергия; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава, че потреблението на енергия в сградите представлява повече от 40 % от общото потребление на енергия в ЕС, и поради това счита, че модернизирането на жилищата би могло да допринесе значително за намаляването на емисиите на парникови газове в Европа и за премахването на енергийната бедност. Във връзка с това призовава Комисията да предложи амбициозен план за финансиране на санирането на жилища като част от пакета „Зелен курс“; |
| --- | --- |

32.

Преход към кръгова икономика

| 33. | счита, че една всеобхватна, дългосрочна стратегия за европейската промишленост е съществен елемент за постигане на целите на Зеления курс, тъй като ще даде тласък на иновациите, ще осигури конкурентни предимства и възможности за създаване на работни места най-вече за младите хора; във връзка с това е от съществено значение да се гарантира, че енергоемките отрасли се подпомагат в прехода към нисковъглеродни производствени методи, за да се ограничат нарушенията на конкуренцията и да се избегне изместването на въглеродни емисии, по-специално чрез финансиране от страна на ЕС на съответните научни изследвания и разработване на практически решения; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава за нов амбициозен, обвързан със срокове и научно мотивиран план за действие за кръгова икономика за периода след 2020 г. и очаква да работи в тясно сътрудничество с Европейската комисия по тези предложения; |
| --- | --- |

34.

| 35. | отбелязва, че предотвратяването на пластмасови отпадъци би трябвало да бъде първият приоритет в съответствие с йерархията на ЕС на отпадъците; призовава за амбициозни мерки, сред които продукти и услуги с екологичен дизайн, предотвратяване на генерирането на отпадъци, рециклиране, по-нататъшна и повторна употреба на материали и компоненти, както и намаляване на опасните вещества и преработване на съставките, създаващи неудобства, с цел насърчаване на пригодността за ремонт, рециклирането, модернизирането и дълготрайността. В този контекст насърчава местните и регионалните власти да използват различни инструменти, включително адаптиране към местните условия на задължителните цели на ЕС, фискалните мерки на всички равнища, разширената отговорност на производителя и екологосъобразните обществени поръчки със задължителни цели като част от възможностите за финансиране от ЕС; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава Европейската комисия да предложи амбициозни цели за намаляване на битовите отпадъци до 2030 г.: повторната употреба и рециклирането на битови отпадъци да достигнат 70 % от тяхното тегло, хранителните отпадъци да намалеят с 50 %, както и задължителна цел да се депонират най-много 5 % от остатъчните отпадъци; |
| --- | --- |

36.

| 37. | във връзка с това подкрепя и новите мерки в областта на микропластмасите и прилагането на законодателството относно пластмасите (4), като подчертава, че проблемът със замърсяването с пластмаса следва да бъде решен при източника; |
| --- | --- |

37.

| 38. | призовава Комисията да насърчава всички европейски региони и градове да приемат планове за действие в областта на биоикономиката или да предвидят отделна глава, посветена на биоикономиката, в тяхната глобална стратегия за развитие; |
| --- | --- |

38.

Преход в областта на храните

| 39. | предвид факта, че ЕС се превърна в най-големия вносител и износител на храни в света, настоява търговските споразумения да се оценяват с оглед на целта за намаляване на емисиите на парникови газове, включително в сектора на хранително-вкусовата промишленост, и да се основават на устойчиво развитие; |
| --- | --- |

39.

| 40. | предвид факта, че селското стопанство е отговорно за 10 % от емисиите на парникови газове и е пряко засегнато от изменението на климата, призовава Комисията да насърчава устойчивото земеделие чрез увеличаване на финансовата помощ за практики, оказващи благоприятно въздействие върху климата и околната среда в двата стълба на общата селскостопанска политика (ОСП); |
| --- | --- |

40.

| 41. | предлага включването на глава, представяща местната и регионалната гледна точка, в стратегията „От фермата до трапезата“, което е особено важно за малките икономически модели, за да се направи оценка на въздействието на международните и глобалните модели на производство на храни върху местните и регионалните системи за производство; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава решаващата роля на горите и торфищата в ЕС за постигането на неутралност по отношение на климата. Призовава за солидна стратегия на ЕС за горите и торфищата и подкрепя амбициозните схеми за маркировка на храните, произведени без обезлесяване (5). Във връзка с това припомня ангажиментите на държавите членки съгласно Регламента относно земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LULUCF) и признава усилията за постигане на по-добро абсорбиране на CO2; |
| --- | --- |

42.

| 43. | припомня, че океаните имат съществен принос за нашето хранене; насърчава изготвянето на нова стратегия в подкрепа на морските култури и сините биотехнологии, в която да се отдава дължимото на околната среда и на опазването на природните местообитания; подчертава значението на устойчивия риболов за баланса на крайбрежните територии; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава, че местните и регионалните власти се нуждаят от стандартизирана методология за събиране и докладване на данни за въздействието на хранителните продукти върху околната среда, включително хранителните отпадъци, с цел да се гарантира съпоставимостта на данните от различните държави членки и да се насърчи измерването във финансово отношение на екологичните и социалните разходи, свързани с хранителните продукти или режимите на хранене; |
| --- | --- |

44.

Преход в областта на мобилността

| 45. | припомня, че местните и регионалните власти са ключови фактори за чиста мобилност и за постигане на по-екологосъобразен транспорт и поради това призовава за спешни мерки на равнище ЕС за интернализация на външните разходи по видове транспорт, за да се гарантират по-равнопоставени условия на конкуренция, включително преразглеждане на данъчния режим на някои транспортни горива; |
| --- | --- |

45.

| 46. | посочва, че електроенергийните мрежи, съхранението и търговията с електроенергия, управлението на публичната инфраструктура, както и правилата в областта на транспорта и данъчното облагане ще трябва да бъдат модернизирани, за да бъдат подготвени за новите и иновативни видове транспорт, включително такива, които се задвижват с акумулаторни батерии или с водородни горивни клетки; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава, че оползотворяването на потенциала на цифровите технологии ще даде възможност за оптимизиране на транспорта и за изграждане на мултимодална трансевропейска транспортна мрежа (TEN-T). За целта са необходими интелигентни транспортни системи (ИТС) и инфраструктура; |
| --- | --- |

47.

Екологичен преход

| 48. | призовава отново за разработването на Осма програма за действие за околната среда (6) и подчертава, че тази програма трябва да бъде съобразена с целите на Зеления курс и решително да допринася за насочване на ефективното му прилагане по места. Призовава за по-голямо участие на поднационалните органи в прегледа на изпълнението на политиките в областта на околната среда; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава за развитие на глобалната рамка за биологичното разнообразие след 2020 г. чрез обвързването и интегрирането на всички споразумения на ООН, имащи отношение към темата, с целите за 2030 г. в областта на биологичното разнообразие. С оглед на 15-ата конференция на страните по РКООНИК през 2020 г. страните по Конвенцията за биологичното разнообразие следва официално да признаят ключовата роля на местните и регионалните власти за постигането на успешно изпълнение и съгласувано наблюдение, докладване и проверка на глобалните политики и политиките на ЕС в областта на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

49.

| 50. | заявява отново, че постигането на амбицията на ЕС за нулево замърсяване изисква широкообхватен подход, който отчита качеството на въздуха и на водите, опасните химикали, емисиите, пестицидите и ендокринните нарушители; призовава Комисията да не забавя допълнително разработването и приемането на новата стратегия относно ендокринните нарушители и по-строги правила относно опасните химикали; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава Комисията да насърчава в по-голяма степен потенциала на природосъобразните решения и зелените и сините инфраструктури като полезни допълнения, а не като заместител на решителните действия в областта на биологичното разнообразие и екосистемните услуги в крайградските и селските райони; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава ползите на регионално равнище от рамковите програми за околната среда, съгласувани с различните национални, европейски и международни стратегии; тези програми могат да помогнат за определянето на цели и основни действия, за осигуряването на яснота при вземането на решения в областта на околната среда на регионално равнище и за създаването на дългосрочна пътна карта, в която участието на обществото е от ключово значение, както и за улесняване на създаването на съюзи с други европейски региони; |
| --- | --- |

52.

Цифров преход

| 53. | подчертава отново важната роля, която интелигентните региони, градове и общности играят за гарантиране на справедлив и честен преход към неутралност по отношение на климата; призовава Комисията да следва концепцията за цифрово сближаване, за да гарантира, че нито един човек или регион не са пренебрегнати в цифровия преход, да насърчава целенасочени мерки за подкрепа на МРВ за разгръщане на интелигентни решения и за увеличаване на лостовия ефект на програмите за интелигентна специализация с цел повишаване на уменията в областта на цифровите технологии; |
| --- | --- |

53.

| 54. | призовава за разработване на всеобхватни рамки, които да интегрират и използват данните за целите на интелигентното управление и същевременно да гарантират необходимата защита на тези данни; |
| --- | --- |

54.

| 55. | обръща внимание на значителния въглероден отпечатък на интернет и обработката на цифрови данни, поради което призовава ЕС да активизира дейността си във връзка с последиците от цифровизацията върху енергията и емисиите на CO2 и да насърчава нейната устойчивост; счита, че властите следва да повишават осведомеността по въпроса; |
| --- | --- |

55.

Трябва да се осигурят адекватни финансови ресурси на европейско, национално, регионално и местно равнище, за да се отговори на нуждите на гражданите

| 56. | приветства предложението за План за инвестиции за устойчива Европа, който предвижда инвестиции в размер на 1 трилиона евро между 2021 г. и 2030 г., в съответствие с нуждите, установени от Европейската сметна палата (7); подкрепя също решението, взето от Европейската инвестиционна банка да прекрати финансирането на повечето енергийни проекти на базата на изкопаеми горива от края на 2021 г. и да увеличи постепенно дела на своето финансиране, предназначено за действия в областта на климата и устойчивостта на околната среда; призовава отново за намаляване на бюрокрацията и за опростяване на механизмите, свързани с подготовката на проекти, както и за укрепване на специално адаптираната техническа помощ за достъп до програмите на Европейската инвестиционна банка JASPERS и ELENA и за разработване на проекти с потенциал да получат банково финансиране, включително проекти с по-малък мащаб; |
| --- | --- |

56.

| 57. | настоява също така, че са необходими допълнителни ресурси, като например предложеното разширяване на системата за търговия с емисии и въвеждането на данък върху въглеродните емисии на границите, който да е съвместим с правилата на СТО, както и подходящо данъчно облагане на авиационното гориво; |
| --- | --- |

57.

| 58. | призовава Комисията да създаде нов фонд за справедлив преход, насочен към въгледобивните региони и тези с високи въглеродни емисии, който да включва допълнителни средства, различни от ресурсите, отпуснати в рамките на политиката на сближаване, но да функционира в допълнение към оперативните програми на равнище NUTS 2 на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | призовава за заделяне на най-малко 30 % от бюджета на ЕС за периода 2021—2027 г. за действия в областта на климата и биологичното разнообразие и за спиране на субсидиите за изкопаеми горива; |
| --- | --- |

59.

| 60. | подчертава ключовата роля на политиката на сближаване като основен финансов инструмент за осъществяване на целите на преходите; призовава политиката на сближаване да разполага с достатъчно финансиране, поради което делът на бюджета, разпределен за политиката на сближаване в следващата МФР, следва да остане непроменен; |
| --- | --- |

60.

| 61. | изразява опасения, че Зеленият курс не може да се постигне без подходящата финансова рамка. Призовава за пълното прилагане на плана за действие на Комисията за финансиране на устойчивия растеж и за бързото приемане на регулаторната рамка относно таксономията с цел улесняване на устойчивите инвестиции, относно оповестяванията във връзка с устойчивите инвестиции и рисковете за устойчивостта, и относно референтните показатели за ниски въглеродни емисии и референтните показатели за положително въздействие в областта на въглеродните емисии (8). Тази рамка следва да обхваща и инвестициите в ядрената промишленост, въздухоплаването и железопътния сектор. Планът за действие следва също така бързо да се разшири, така че да включва и социални критерии; |
| --- | --- |

61.

| 62. | насърчава амбициозен подход към инвестициите на ЕС, свързани с природата и биологичното разнообразие, като отбелязва, че ползите от екосистемните услуги например под формата на здравни услуги, съхраняване на CO2, задържане на вода при наводнения, пречистване на водните запаси, пречистване на въздуха или предотвратяване на ерозията на почвите, ще надхвърлят направените разходи; |
| --- | --- |

62.

| 63. | припомня становището си, че споразумение по разходната част на бюджета на ЕС може да се постигне само ако бъде реализиран съответен напредък по отношение на приходите, поради факта, че размерът на бюджета следва да бъде съобразен с настоящите и бъдещите приоритети на ЕС (9); настоятелно призовава Комисията да предложи извънредни мерки в подкрепа на Зеления курс, ако следващият бюджет на ЕС не може да бъде въведен преди края на 2020 г.; |
| --- | --- |

63.

| 64. | подчертава значението на процентите на съфинансиране за фондовете на ЕС за улесняването на достъпа на малките общности, селските райони и островите; призовава за укрепване на техния капацитет, за да бъдат използвани като „лаборатории“ за енергийния преход чрез разработване на иновативни решения и координирани действия в тази област на политика; |
| --- | --- |

64.

| 65. | с оглед на рамката за държавна помощ след 2020 г. призовава за увеличаване на равнището на допустимата държавна помощ и последващо адаптиране на Директивата за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията, така че да насърчава горивата с ниски емисии. По отношение на регулирането и проекти, свързани с енергийния преход, трябва да се прилага достатъчно гъвкавост и технологично неутрален подход, във връзка с постигането на устойчивост и намаляване на емисиите; |
| --- | --- |

65.

Пряка комуникация с гражданите относно ползите от Зеления курс

| 66. | предлага да се увеличат информационните кампании и преките диалози с гражданите за повишаване на осведомеността относно значението на прехода към по-устойчиви общества, по-здрави местни общности и по-конкурентоспособни местни икономики; приканва Комисията бъде съорганизатор на поредица от диалози на гражданите с КР, за да представи добавената стойност на Зеления курс и да покаже конкретните резултати от него за ежедневието на гражданите; |
| --- | --- |

66.

| 67. | възлага на председателя на Комитета да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, финландското, хърватското и германското председателство на Съвета и председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

67.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател на

Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  CoR (2018) 923.

1

(2)  https://cor.europa.eu/bg/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx

2

(3)  CoR (2018) 6135.

3

(4)  CoR (2018) 925 и CoR (2018) 3652.

4

(5)  CoR (2019) 973.

5

(6)  CoR (2019) 1672.

6

(7)  Европейска сметна палата: Обзорен доклад на действията на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата, 20 септември 2017 г., https://op.europa.eu/webpub/eca/lr-energy-and-climate/bg/

7

(8)  Вж. становището на КР от 6 декември 2018 г. на г-н Tilo Gundlack (ПЕС/DE).

8

(9)  CoR (2019) 3887.

9

---

СТАНОВИЩА

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/8

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Предизвикателствата пред метрополните региони и тяхната позиция в бъдещата политика на сближаване след 2020 г.

(2020/C 79/02)

| Докладчик | : | Juraj DROBA (SK/ЕКР), председател на Братиславския регион |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Juraj DROBA (SK/ЕКР), председател на Братиславския регион

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | отбелязва, че две трети от населението на ЕС живее в метрополни региони (МР) и поради това е уместно този въпрос да бъде разгледан и по време на подготовката на политиката на сближаване след 2020 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изтъква, че нарастващата урбанизация не е само европейска, но и глобална тенденция. От една страна, това предоставя нови възможности, но от друга, ни заставя да потърсим решения на нови предизвикателства. Следователно сътрудничеството между институциите и участниците от МР е от решаващо значение; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва, че понастоящем между държавите членки не съществува консенсус относно критериите за определяне на МР и очертаване на границите им, които да отразяват многообразието и реалните условия в тези региони; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че Евростат определя МР като региони от ниво 3 по NUTS или като комбинация от такива региони, в които поне половината от населението живее във функционален градски район, който има поне 250 000 жители. Териториалната класификация се основава на идентифицирането на градски центрове с голяма гъстота на населението и население не по-малко от 50 000 души. Подчертава, че въз основа на това тълкуване на статистическите данни през 2016 г. 293,3 милиона жители на ЕС живеят в МР. Отбелязва, че тук трябва да се вземат под внимание и районите, които са функционално свързани със зони извън ЕС. ОИСР определя МР съгласно функциите им като градски център с голяма гъстота на населението и възможности за работа, който е свързан с останалата част от района чрез натоварено ежедневно придвижване на хора до него; |
| --- | --- |

4.

| 5. | посочва, че МР са съставени от различни видове райони, предимно градски като население, но често селски по отношение на обхванатата земя. Те са тясно свързани с крайградските и селските райони и често се изправят пред феномена на субурбанизацията. Въпросът със земеползването на крайградските райони е от решаващо значение за качеството на живота, смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него. Сред регионите следва да се обсъдят конкретни политики по отношение на ограничаването на разрастването на градовете; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва необходимостта от разграничение между силно и слабо урбанизирани МР, които изискват различни политически подходи и мерки; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че метрополните региони на Париж и Лондон с население от над 12 милиона души могат да бъдат разглеждани отделно, докато по-голямата част от МР в Европейския съюз се различават според своя размер, функции и икономически предимства, както и по степента си на полицентричност. Съществуват също така значителни разлики в подходите на МР към координирането на техните общи политики и действия; |
| --- | --- |

7.

| 8. | посочва, че мигриращите към градовете хора представляват една от основните демографски тенденции днес, като населението на ЕС е съсредоточено главно в МР на столичните градове. МР трябва да се справят с разрастването на градовете, увеличаването на гъстотата на населението в градските центрове и, съответно, обезлюдяването на селските райони. Тази тенденция налага предоставяне на обществени услуги на населението и създаването на нова инфраструктура, например в социалния, транспортния, образователния и здравния сектор и във връзка с цифровизацията и осъществяването на устойчив енергиен преход, като поради това оказва огромен натиск върху бюджетите на МР; за столичните метрополни региони има и допълнителни изисквания в качеството им на столица на дадена държава членка, например в областта на сигурността, услугите от общ интерес, цифровите услуги и транспорта; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава, че броят на действителното население в МР в няколко случая е по-висок от официалните статистически данни. Не всички, които живеят в МР, са с постоянен адрес там. Много хора пътуват до МР, за да работят, но също използват социалните услуги и инфраструктурата в региона. Освен това МР често имат силно изразено трансгранично измерение; |
| --- | --- |

9.

Потенциалът на метрополните региони

| 10. | отбелязва, че МР се разглеждат като двигатели за икономиките на държавите членки и центрове на икономически растеж. Според Евростат около 72 % от БВП на 28-те държави — членки на ЕС, се създава в МР. МР не са само центрове на икономически растеж за държавите, те са и средища за научноизследователска дейност, иновации и творчески потенциал, които привличат по естествен път капитали, инвестиции и хора. Те са пионери в предоставянето на интелигентни решения в сферата на информацията и услугите, кръговата икономика, устойчивостта на околната среда, енергийната ефективност и устойчивата мобилност; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че за хармоничното развитие на регионите е важно ЕС и държавите членки да признаят добавената стойност на сътрудничеството между метрополните региони за постигане на общите цели за намаляване на регионалните различия. Посредством концентрирането на ресурси и експертни познания МР могат да спомогнат за засилване на вътрешната свързаност, както и за разпространяване на благосъстоянието и ползите в дадена област чрез насърчаване на регионалното сътрудничество, икономическия растеж и изграждането на по-ефективни връзки между градовете и селата. Когато предоставят услуги извън пределите на своята територия, МР играят важна роля при пренасянето на знания към съседни райони, често към селските райони. Те спомагат за обединяването на общностите и хората, тъй като живите функционални взаимоотношения изграждат мостове между градските зони, по-малките градове и селските райони. Отношенията между селските и градските райони са важен фактор за хармонично териториално развитие; |
| --- | --- |

11.

| 12. | обръща внимание на необходимостта от реално участие на националните политики в използването на териториални инструменти и от гарантиране на справедливо разпределение на източниците за всички територии, региони, общности, независимо дали са метрополни, градски или селски, както и да се гарантира, че държавите членки ще се консултират с МРВ на ранен етап от вземането на решение къде и как ще се използват териториални инструменти. Това е от съществено значение за осигуряване на хармонизирана подкрепа на всички равнища, като се гарантира балансирано развитие както на градските, така и на селските райони при отчитане на принципа на субсидиарност и териториално сближаване; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че в настоящото предложение относно политиката на сближаване се предвижда създаването на европейска добавена стойност да бъде условие за получаване на финансиране. Подкрепата за МР не само носи европейска добавена стойност, но и гарантира както глобалната конкурентоспособност на ЕС, така и, чрез положителните странични ефекти от тази подкрепа, спомага за по-нататъшно регионално сближаване на държавите членки; |
| --- | --- |

13.

| 14. | посочва, че над 70 % от мерките за смекчаване на изменението на климата и до 90 % от действията за адаптирането към изменението на климата се провеждат на поднационално равнище, което означава, че МР са ключови участници в изпълнението на ангажиментите от COP21; |
| --- | --- |

14.

| 15. | отбелязва, че значителна част от средствата за политиката на сближаване за периода след 2020 г. ще бъдат насочени към подкрепа на иновативните и интелигентните решения, които основно се прилагат в МР; |
| --- | --- |

15.

Предизвикателства

| 16. | посочва, че някои МР, включително най-богатите по статистически данни, продължават да са изправени пред голям недостиг на инфраструктура, наследен от миналото, и трябва да продължат да насочват инвестициите си към основната инфраструктура; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че МР трябва да се справят с икономически, фискални и териториални предизвикателства, като в същото време се борят с нарастващото търсене на качествени обществени услуги и ограничените финансови ресурси, чрез които да ги подсигурят — което значително повлиява на цялостното качество на живот на населението. Бюджетните приходи в някои МР много слабо отразяват икономическия им успех и висок БВП. В някои случаи бюджетът се генерира като част от данъка върху доходите на физическите лица, регистрирани в МР, а не от юридическите лица, които създават БВП на региона. Ето защо присъствието на многонационални дружества не води непременно до приходи в публичните бюджети; |
| --- | --- |

17.

| 18. | посочва, че характерна особеност на МР е натовареното придвижване на работници към централните градски части и едно от най-големите предизвикателства пред тях е осигуряването на достъпен и екологосъобразен обществен транспорт. МР трябва да въведат активни форми на транспорт и решения за мобилност за обществените пространства, както и да подобрят трансграничната мобилност. Те се сблъскват с проблема със задръстванията, които влошават качеството на въздуха и вредят на здравето на населението; |
| --- | --- |

18.

| 19. | посочва, че не на последно място поради концентрацията на промишлени предприятия, МР са изправени пред по-големи предизвикателства, свързани с качеството на околната среда, въвеждането на устойчиви енергийни източници, кръговата икономика, замърсяването на въздуха, качеството на подпочвените води, управлението на отпадъците, намаляването на биологичното разнообразие и премахването на екологичното бреме. Освен това МР играят централна роля във връзка с приспособяването към последиците от изменението на климата; необходим е цялостен подход за решаването на всички тези въпроси; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че МР са изправени пред много неравенства. В някои МР се намират най-бедните райони на държавите членки и те трябва да се справят с проблеми като градската бедност, социалното приобщаване, нарастващия брой бездомни хора, децата, живеещи в бедност, уязвимите групи, младежката безработица, недостига на квалифицирана работна ръка, интеграцията на мигрантите и бежанците, повишената престъпност, застаряването на населението и бедността сред работещите. Съществуването на такива райони често се прикрива от факта, че официални статистически данни има само в по-широк мащаб, което засяга разработването на съответните политики и действия; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че жилищната криза засяга МР по различен начин. От една страна, в някои райони се наблюдава обезлюдяване, докато в други има огромно търсене на жилища. В градовете, в които има голямо търсене на жилища, цените растат по-бързо от доходите, което води до увеличаване на сегрегацията и социалните неравенства. Във връзка с това отново отправя своя призив за европейска програма за жилищно настаняване (1); |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава Евростат да събира и анализира данни относно достъпността и разходите по жилищата от местна и регионална гледна точка. Следва да се анализират и инициативи за изграждане на финансово достъпни жилища, включително от гражданското общество; |
| --- | --- |

22.

| 23. | изтъква, че е необходимо да се обърне специално внимание на МР, които преминават през икономически преход и трябва да се справят с отрицателните последици от закриването на отрасли. Те са изправени пред висока — често дългосрочна, безработица и едновременно с това трябва да се справят с преобразуването на изоставените промишлени предприятия и възстановяването на необлагодетелстваните градски части и квартали; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отбелязва, че едно от основните предизвикателства за МР е подкрепата за разширяването на цифровата инфраструктура, което ще позволи на хората да намерят работа в нови отрасли, както и въвеждането на нови модели на работа, като например дистанционна работа; |
| --- | --- |

24.

| 25. | посочва, че често селските райони са част от МР и е много важно да се работи за добре развити връзки между градските и селските райони в рамките на МР и да се избегне некоординираното изготвяне на политики; изтъква, че МР са център за подсигуряване на ресурси и експертен опит и могат — със своя капацитет за професионално и стратегическо планиране — да подпомагат по-широката територия при осигуряването на финансиране по линия на политиката на сближаване. Поради това МР могат да бъдат подходящото равнище за прилагане на интегрирани подходи за устойчиво развитие с акцент върху местната и регионалната солидарност; |
| --- | --- |

25.

| 26. | важно е да се проучи сътрудничеството по междусекторни въпроси посредством връзки между градовете и селата, които допринасят както за развитието на селските, така и на градските райони, като например подкрепата за установяване на регионални и местни вериги за създаване на стойност и директния маркетинг на селскостопански продукти в метрополните региони, с цел да се създаде добавена стойност за съседните селски райони; |
| --- | --- |

26.

| 27. | предупреждава за необходимостта от по-добро разбиране на моделите на МР на островите и взаимодействията между островните територии; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава необходимостта от поставянето на по-голям акцент върху МР, които се намират извън континента; |
| --- | --- |

28.

По-добро включване на МР в подготовката и прилагането на политиката на сближаване

| 29. | посочва, че текущият процес на работа по политиката на сближаване за периода след 2020 г. е уникална възможност за възприемане на необходимостта от специфичен подход към МР при изготвянето на бъдещите споразумения за партньорство и впоследствие на оперативните програми за фондовете на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

29.

| 30. | подкрепя факта, че пред сътрудничеството между регионите по NUTS II, които съвместно формират столичния регион (столица — столичен регион) и искат да съгласуват помежду си своите стратегии и дейности в рамките на съответните оперативни програми, не се поставят административни пречки и че е налице достатъчно гъвкавост при избора на интервенциите за тясно сътрудничество; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подчертава ролята на МР в политиката на сближаване и препоръчва спешното създаване и укрепване на тяхното измерение в политиката на сближаване след 2020 г., както и в съответните европейски политики, включително новата Териториална програма и стратегически документи, като например новата Лайпцигска харта и новата европейска стратегия за развитие, която ще замени стратегията „Европа 2020“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за пряко участие на МР в подготовката на политиката на сближаване, както и в прилагането и оценката на оперативните програми и проектите на ЕС, при условие че изготвят споразумения за териториално сътрудничество; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава ЕК при одобряването на споразуменията за партньорство и впоследствие на оперативните програми да има предвид кои са компетентни участници, които ще изпълняват отделните дейности, тъй като правомощията на МР и местните власти са различни във всяка държава членка; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че поради относителното си благосъстояние МР са ограничени при усвояването на средствата по линия на политиката на сближаване и поради това натискът за ефективното им използване нараства. Фактът, че методът за разпределяне на средствата по политиката на сближаване между отделните държави се основава предимно на един показател — БВП на глава от населението при паритет на покупателната способност — а социалните, териториалните и екологичните аспекти са само частично включени, не дава пълна представа за равнището на развитие. Поради това е целесъобразно регионите, които са в неравностойно положение заради разпределение на финансовите средства, основано на икономически показатели, да бъдат компенсирани по подходящ начин. Предложената прехвърляемост на средствата (2) е подходящ инструмент в това отношение. Държавите членки се насърчават да обсъдят прехвърлянията с всички засегнати региони, като гарантират, че всяко взето решение е по взаимно съгласие и в съответствие с многостепенното управление; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подкрепя предложението на Европейската комисия за увеличаване на възможността за прехвърляне на финансови средства между категориите региони от 3 % на 15 % от общия размер на разпределените средства за дадена държава членка и призовава държавите членки да използват тази възможност; отбелязва обаче, че за да бъде този подход гъвкав, ще е необходим внимателен анализ; |
| --- | --- |

35.

Получаване и анализ на данни на регионално равнище

| 36. | призовава ЕК чрез Съвместния изследователски център на ЕС да проучи потенциалната добавена стойност на подкрепата за МР по отношение на постигане на основната цел на политиката на сближаване, а именно намаляването на регионалните различия. В тези проучвания биха могли да се разгледат например положителните странични ефекти от тази подкрепа и техният принос за сближаването на държавите и регионите (3); |
| --- | --- |

36.

| 37. | препоръчва да се използва методологията на индекса за социален напредък, за да се определят най-неотложните предизвикателства в МР, които трябва да бъдат финансирани със средства от политиката на сближаване. Това може да помогне на регионалните и местните заинтересовани страни правилно да оценят и очертаят нуждите от инвестиции в своя район; |
| --- | --- |

37.

| 38. | препоръчва при оценката на икономическата зрялост на регионите Евростат да изготвя регионална статистика и да не взема националните средни стойности като основа за измерване на регионалния БВП на глава от населението при паритет на покупателната способност; |
| --- | --- |

38.

| 39. | препоръчва събирането на статистически данни на регионално равнище да продължи, по-специално на данни, доказващи функционалните взаимоотношения в рамките на МР. Това би позволило да се събере по-подробна информация за населението и неговата мобилност в рамките на МР, да се разработят по-адаптирани мерки и да се насочат по-целенасочено инвестиции от фондовете на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

39.

| 40. | препоръчва, с цел намаляване на бюрокрацията и разходите по събирането на данни, да се подкрепят иновативни методи за събиране на данни, които могат да се използват за проследяване на моделите на пътуване в МР; |
| --- | --- |

40.

Политика на сближаване, отговаряща на нуждите на МР и техните жители

| 41. | препоръчва да се предостави по-голяма подкрепа за инструментите, които подпомагат сътрудничеството между метрополните региони, като например ИТИ и ВОМР, отделни приоритетни оси за МР в рамките на различни оперативни програми, регионални интегрирани териториални стратегии, стратегии за устойчиво градско развитие и устойчиви планове за градска мобилност, които следва да бъдат доразвити в рамките на политиката на сближаване след 2020 г. и да служат като доказателство в подкрепа на инвестициите; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отбелязва със съжаление, че за първи път проектобюджетът на политиката на сближаване възлиза на по-малко от една трета от бюджета на ЕС. При все това тематичната концентрация е тясно свързана с първите две цели на новата политика на сближаване — по-интелигентна и по-екологична Европа. Този вид мярка се изпълнява до голяма степен в МР; поради това препоръчва при изготвянето на споразуменията за партньорство държавите членки да работят в тясно сътрудничество с МР, за да е ясно как ще се осъществява тематичната концентрация; |
| --- | --- |

42.

| 43. | призовава ЕК да създаде условия и механизми за подкрепа на обмена на знания, опит и най-добри практики по отношение на основни предизвикателства, решения или проекти, разработени от МР, като например управлението между няколко МР, показателите за наблюдение на изпълнението на стратегиите за планиране на метрополните региони или разработването на интелигентни политики; |
| --- | --- |

43.

| 44. | обръща внимание на факта, че МР се характеризират с фрагментирани правителствени структури, състоящи се от голям брой регионални и местни органи, в резултат на което се възпрепятства способността им да разрешават по ефективен начин икономическите, социалните и екологичните предизвикателства. Поради това насърчава обмена на най-добри практики между МР за разработване на дългосрочни стратегии и иновативни решения, които да им позволят да преодолеят тази фрагментираност на правомощията; |
| --- | --- |

44.

| 45. | подкрепя идеята за създаване на фонд за справедлив преход за подпомагане на устойчивия енергиен преход и справяне със социалните предизвикателства по отношение на мобилността на работната сила и сериозните демографски промени, който да бъде финансиран с нови средства в допълнение към тези на политиката на сближаване; |
| --- | --- |

45.

| 46. | посочва, че от една страна, МР разполагат с огромни човешки ресурси и таланти, но от друга страна, са изправени пред редица предизвикателства, които варират от социално изключване до приспособяване към бъдещите умения на пазара на труда. ЕСФ + следва да се използва за справяне с тези предизвикателства в МР, в тясно сътрудничество и в съответствие с инфраструктурните мерки, финансирани по линия на ЕФРР; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава всички партньорства в новата Програма на ЕС за градовете да бъдат насочени към метрополизацията на районите или да бъде създадено ново партньорство във връзка с темата за МР в Програмата за градовете, което да се характеризира с хоризонтална и стратегическа насоченост. |
| --- | --- |

47.

Брюксел, 4 декември 2019 г.

Председател на

Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Параграф 20 от резолюцията на КР относно предложенията за новия законодателен мандат на Европейския съюз, 27 юни 2019 г. https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-bg.docx/content

1

(2)  COM (2018) 375, член 105.

2

(3)  Във връзка с това вж. доклада „The Impacts of metropolitan regions on their surrounding areas“ („Въздействието на метрополните региони върху заобикалящите ги райони“): https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Metropolitan-regions.pdf

3

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/13

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Макрорегионална стратегия за региона на Карпатите

(2020/C 79/03)

| Докладчик | : | Władysław ORTYL (PL/ЕКР), маршал на Подкарпатското воеводство |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Władysław ORTYL (PL/ЕКР), маршал на Подкарпатското воеводство

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Ролята на макрорегионалните стратегии за постигане на сближаване в Европейския съюз

| 1. | припомня, че разпоредбите на европейските договори (1) изискват от Европейския съюз да разработва и осъществява инициативи, които водят до укрепване на неговото икономическо, социално и териториално сближаване; |
| --- | --- |

1.

| 2. | счита, че макрорегионалните стратегии спомагат за преодоляване на общите предизвикателства за конкретни региони, разбирани в широк, трансграничен географски контекст. Съвместното използване на потенциала на стратегиите за трансграничните региони допринася значително за постигането на териториално сближаване между държавите и регионите (2). Отбелязва, че процесът на разработване на макрорегионалните стратегии е следваща стъпка в естественото развитие на ЕС към по-задълбочено сътрудничество между държавите, регионите и местните общности през границите; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че макрорегионалните стратегии представляват инструмент на многостепенното управление, който интегрира дейностите на участници, представляващи европейското, националното, регионалното и местното равнище в посока на избраните цели. Те подобряват и взаимното допълване между различните политически стратегии и програми, определени и изпълнявани на различни управленски равнища. Подобна комбинация от съвместно определен потенциал и координация на действията за преодоляване на пречките пред развитието носи значителна добавена стойност на европейско равнище; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отчита факта, че макрорегионалните стратегии играят важна роля в процеса на задълбочаване на интеграцията на ЕС чрез динамизиране на процесите на развитие на регионално и местно равнище. За това допринася възможността за обмен на опит и трансфер на ефективни добри практики в държавите и регионите, обхванати от стратегията. Така по естествен начин се създават предпоставки за изграждане на европейска солидарност и отговорност за развитието на целия макрорегион. Това позволява да се преодолее тясната перспектива в полза на по-широкия контекст на целия макрорегион. Макрорегионалните стратегии действат и като катализатор за инициативи на местните и регионалните общности, даващи възможност за доближаване на европейските идеи до гражданите; |
| --- | --- |

4.

| (5) | като отчита факта, че регионалните и местните власти играят ключова роля за насърчаване на демокрацията, децентрализацията и местното и регионалното самоуправление, посочва, че те участват в съществуващите макрорегионални стратегии и в процеса на създаване на нови. Стратегиите се превръщат във „възходящ“ инструмент за териториално сътрудничество и се основават на ангажираността на регионалните и местните участници и гражданското общество. Чрез съвместни действия, насочени към постигането на целите на макрорегионалните стратегии, се създава платформа за сътрудничество, която популяризира европейската ценностна система, укрепването на демократичните принципи и подобряването на стандартите за управление на регионалното развитие, включително разработването на модел за многостепенно управление; |
| --- | --- |

(5)

Карпатите като специфичен макрорегион на Европа

| 6. | посочва, че Карпатите имат площ от 190 000 км2, което ги превръща във втория по големина планински район на европейския континент, и население от около 68 милиона души. Карпатите представляват хомогенна планинска верига със специфични предизвикателства и възможности за развитие с оглед на географското си положение; |
| --- | --- |

6.

| 7. | изтъква уникалните ресурси на Карпатите като природното богатство, уникалното мултикултурно наследство, човешките ресурси и общата идентичност на планинските общности. Всичко това предоставя отлична възможност за съвместна работа за по-динамично, устойчиво и балансирано социално-икономическо развитие на региона; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че Карпатите са регион от изключителна важност с оглед на много ценното биологично разнообразие и степента на запазеност на природната среда, която е уникална на европейско равнище. Те са хранилище на европейското наследство, което трябва да бъде запазено за бъдещите поколения; това налага задължението да се търсят отговорни пътища за икономическо развитие, даващи възможност за опазване и защита на това наследство. Ето защо, като се има предвид трансграничното естество на проблематиката, свързана с околната среда, е необходима координация на действията в тази област от страна на участниците на всички равнища на управление; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отчита потенциала на вековното съседство на карпатските общности и богатата култура на планинските райони, която е резултат от смесването на влиянието на Изтока и Запада, споделения исторически опит и пастирските традиции. Текущите инициативи в областта на опазването и популяризирането на общото културно наследство (3) показват значителен потенциал за интегриране на местните общности; От голямо значение за региона на Карпатите е зачитането на правата на етническите малцинства и опазването на тяхното културно наследство. |
| --- | --- |

9.

| 10. | отбелязва, че значителна част от Карпатския макрорегион е съставена от най-бедните региони в държавите членки и че БВП на глава от населението в повечето от тях не надхвърля 50 % от средния за ЕС. Техният капацитет за развитие се ограничава от периферното им разположение спрямо европейските центрове за развитие, слабото развитие на комуникационните връзки поради особеностите на планинския терен и наследените в исторически план гранични бариери. Друг фактор е и липсата на инфраструктура поради многогодишния недостиг на инвестиции и процесите на трансформация на икономиките, както и поради пренебрегването на потенциала за развитие; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отчита необходимостта от изтъкване на специфичните нужди на планинските райони в Карпатите и оползотворяване на специфичния потенциал, присъщ на този макрорегион. Партньорското сътрудничество между карпатските държави и региони ще даде възможност за по-добро съгласуване на мерките и специфичните условия и потребности на развитието, произтичащи от социалните, историческите, инфраструктурните и геополитическите обстоятелства; |
| --- | --- |

11.

| 12. | счита, че поставянето на въпроса за Карпатите в основата на стратегически документ на Европейската комисия ще привлече вниманието към проблемите в този регион и ще позволи да се оползотвори понастоящем латентният потенциал на целия макрорегион чрез съсредоточаване на действията върху най-важните хоризонтални проблеми и предизвикателства, пред които е изправен регионът; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че Карпатите са изключително важен геополитически регион, в който се пресичат стратегически политически и икономически интереси на Западна и Източна Европа. Това важи в още по-голяма степен след разширяването на ЕС през 2004 г., тъй като сега регионът е част от източната граница на целия Съюз; |
| --- | --- |

13.

| 14. | посочва, че Карпатският макрорегион обхваща не само държави – членки на ЕС, но също така и Молдова, Сърбия и Украйна, което позволява не само да се увеличи интеграцията между държавите от ЕС, но и да се окаже въздействие върху съседните държави в рамките на отношения на задълбочено сътрудничество; |
| --- | --- |

14.

Създаване на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите

| 15. | отчита редица инициативи, предприети на различни равнища и от различни групи, за създаване на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите (Стратегия за Карпатите) (4), които доведоха до приемането на декларации в подкрепа на идеята за нейното създаване (5). Следва да се отбележи, че тези инициативи се предприемат както на равнището на правителствата, националните парламенти и регионалните и общинските власти, така и на равнището на местните общности; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва със задоволство, че всички документи бяха приети въз основа на диалог между различните заинтересовани страни по бъдещата стратегия, а също и с оглед на нейния транснационален, както и междурегионален и местен характер. Това показва взаимното допълване на предприетите действия, което в бъдеще може да се окаже предпоставка за успеха на макрорегионалната стратегия за региона на Карпатите; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства действията, предприети в изпълнение на Рамковата конвенция за защита и устойчиво развитие на Карпатите от 2003 г., която е многостранно международно споразумение за региона на Карпатите, създадено съгласно договорните принципи на международното право. Страните по Конвенцията са задължени да си сътрудничат и да провеждат всеобхватна политика за опазване и устойчиво развитие на региона на Карпатите, като отчитат целите и разпоредбите на Конвенцията в секторните си политики (напр. териториално устройство, селско стопанство, горско стопанство, транспорт и туризъм), като координират по-добре тези политики и прилагат принципа на интегриран подход към управлението на земеползването; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва, че Карпатската конвенция е многосекторен механизъм за управление, обхващащ региона на Карпатите, който дава възможност за междусекторна интеграция и широко участие на заинтересовани страни от различни равнища (национално, регионално, неправителствено и др.). Разработените стандарти за многостепенно сътрудничество, които доведоха до пет тематични протокола към Карпатската конвенция (6), могат да бъдат използвани като важен елемент в по-нататъшното сътрудничество (7); |
| --- | --- |

18.

| 19. | приветства опита и постиженията на Карпатския еврорегион, създаден през 1993 г. като обществено-политическа инициатива, подкрепена от карпатските правителства, който е най-старата организация, подкрепяща социално-икономическото развитие на региона. Над 26 години опит доведоха до изграждането на междусекторна, международна и специализирана структура за сътрудничество с участието на повече от 1 000 участници; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня, че през февруари 2016 г. в Европейския комитет на регионите беше създадена междурегионална група „Карпати“, в чиято работа се включиха регионални и местни представители от държавите, заинтересовани от създаването на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | припомня своето становище относно „Макрорегионалните стратегии: примерът на стратегията за региона на река Дунав – рамка за насърчаване на транснационалните клъстери“ (8), в което КР се застъпи за създаването на стратегия за региона на Карпатите и изрази убеждението си, че създаването на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите ще допълни отлично инициативи като Карпатската конвенция и Карпатския еврорегион и ще позволи да се оползотвори съществуващият потенциал за сътрудничество между властите на всички равнища; |
| --- | --- |

21.

| 22. | посочва, че основната цел на стратегията за Карпатите би била да се запази високата природна стойност на макрорегиона и да се повишат неговата конкурентоспособност и привлекателност въз основа на уникалното му природно и културно наследство, вътрешния потенциал за устойчиво развитие и създаването на конкурентно предимство. Следователно целта е да се повишат равнището и качеството на живот на обитателите на Карпатския регион, като същевременно се запази уникалната екологична стойност на Карпатите; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че проблемът с обезлюдяването и застаряването на населението в региона на Карпатите изисква спешно решение; с оглед на това един от ключовите елементи на сътрудничеството в рамките на макрорегионалната стратегия за Карпатите следва да бъде предоставянето на основни обществени услуги в този регион, по-специално на услуги, свързани с достъпа до образование, здравеопазване и социално приобщаване; |
| --- | --- |

23.

| 24. | счита, че предложените в стратегията мерки следва да се съсредоточат върху укрепването на устойчивото икономическо сътрудничество в стратегическите сектори на макрорегиона: чиста промишленост, устойчив туризъм и агрохранителен сектор чрез развитието на клъстери в Карпатите и макрорегионална екосистема за иновации. Предложените мерки следва да се съсредоточат върху ефективното използване на местните ресурси, в това число посредством сертифициране и въвеждане на общо карпатско обозначение на продуктите и оползотворяване на общия потенциал на карпатските държави и региони, както и да насърчат развитието на областите с по-малко благоприятни социално-икономически условия, за да се повиши конкурентоспособността на целия макрорегион; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава, че екологичната стойност на Карпатите е неразделна част от развитието на макрорегиона. Подобряването на макрорегионалното сътрудничество за защита и опазване на природната среда, управлението на природните рискове, смекчаването на последиците от изменението на климата и приспособяването към него и връзката му с управлението на репродуктивния материал чрез устойчиво управление на горите и образователни дейности за повишаване на екологичната осведоменост ще спомогнат за подобряване на качеството на околната среда в региона. Координацията на мерките в целия Карпатски регион ще позволи да се постигнат икономии от мащаба; |
| --- | --- |

25.

| 26. | счита, че районът на Карпатите като цяло трябва да играе активна роля и да допринася значително за политиката на Европейския съюз относно изменението на климата в подкрепа на споделената цел да се гарантира изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на Парижкото споразумение. Във връзка с това Комитетът изтъква необходимостта от опазване на карпатските гори, тъй като те играят много важна роля за намаляването на въглеродния диоксид, както и поради значението им за процеса на задържане на вода, опазването на почвите и опазването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита, че предприемането на инициативи за повишаване на конкурентоспособността и иновационната дейност в региона трябва да бъде свързано с подобряването на неговата достъпност. Не могат да се осъществяват дейности в други сфери без наличието на устойчив транспорт, цифрова и социална инфраструктура. Съвместните действия в тази област ще спомогнат за отварянето на Карпатския регион и ще доведат и до укрепване на вътрешното му сближаване, включително до укрепването на трансграничните връзки; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изтъква, че териториалното планиране и сътрудничеството в региона са важен елемент от комплексното развитие на региона на Карпатите. Качеството на работата на институциите, включително на местните власти, е решаващ фактор за качеството на сътрудничеството и следователно за перспективите за развитие на даден макрорегион. Стратегията следва да включва изрично упоменаване на спецификите на карпатските селищни мрежи (т.е. голям брой малки населени места, разположени в долините), както и традиционните пастирски общности, живеещи на по-голяма надморска височина, които бяха отслабени вследствие на социално-икономическите промени през последните десетилетия. Важно е да се развият функционалните връзки на планинските райони на Карпатите със заобикалящите ги райони и да се укрепят градските центрове; |
| --- | --- |

28.

| 29. | позовавайки се на своето предходно становище (9), счита, че една макрорегионална стратегия за региона на Карпатите ще даде възможност за допълване на мерките, предприети в рамките на съществуващата стратегия за региона на река Дунав, като се вземе предвид планинският характер на Карпатския регион. Посочва, че стратегията за региона на река Дунав (EUSDR от 2010 г.) понастоящем е макрорегионалната стратегия на ЕС, която се отнася до най-обширна територия, част от която е обхваната и от стратегията EUSALP за региона на Алпите (EUSALP от 2016 г.), както и от стратегията за региона на Адриатическо и Йонийско море (EUSAIR от 2014 г.). Това припокриване не води до никакви отрицателни последствия. Изразява убеждението си, че това ще бъде така и за стратегията за Карпатите; |
| --- | --- |

29.

| 30. | припомня и потвърждава неколкократно изразяваното в становищата му (10) одобрение на инициативата за разработване на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите и я разглежда като добре разработена инициатива на всички равнища на управление — европейско, национално, регионално и местно; |
| --- | --- |

30.

| 31. | припомня призива на Съвета да се даде нов политически тласък на макрорегионалните стратегии и готовността му да анализира инициативи, водещи до създаването на нови стратегии (11); |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава Европейската комисия да подкрепи инициативата за създаване на макрорегионална стратегия за региона на Карпатите като следваща макрорегионална стратегия и втора стратегия, насочена към планински европейски регион; |
| --- | --- |

32.

| 33. | счита, че инструментът макрорегионална стратегия ще даде възможност за по-ефективно използване на наличните финансови ресурси по цел „Европейско териториално сътрудничество“ (ЕТС) чрез изграждането на жизнеспособна система за съфинансиране и изпълнение на мерки в подкрепа на регионите от карпатските държави. Това ще подобри и достъпа им до европейско финансиране (12); |
| --- | --- |

33.

| 34. | отчитайки положителния принос на Карпатската конвенция, значението на нейните цели и сходството им с приоритетите на Съюза, призовава Европейската комисия да действа в подкрепа на присъединяването на ЕС като страна по Конвенцията и припомня, че Съюзът вече е страна по Алпийската конвенция. |
| --- | --- |

34.

Брюксел, 4 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Включително Дял XVIII от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

1

(2)  Подобно на други инструменти като Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС), програмите по Interreg и програмите по линия на Европейския инструмент за съседство (ЕИС).

2

(3)  Като примери могат да се посочат проекти, изпълнявани в рамките на настоящите програми за ЕТС, включително проекти, осъществявани от местните власти и НПО.

3

(4)  Въпросът за стратегията за региона на Карпатите беше разглеждан на международните конференции „Европа на Карпатите“, които се организират от 2011 г. насам. В рамките на Икономическия форум в Криница се провеждат тематични дискусии, посветени на стратегията за Карпатите, с участието на международни партньори, представляващи парламенти, правителства и региони. Примери за инициативи на органите на местното самоуправление са: организирането на Международния Карпатски форум за сътрудничество, Карпатските дни на добросъседство, многобройни конференции и срещи.

4

(5)  През септември 2018 г. представители на правителствата на Унгария, Словакия, Украйна и Полша подписаха Карпатската декларация (Декларация за намерение за създаване на макрорегионална стратегия на ЕС за Карпатския регион).

5

(6)  Протокол за опазване и устойчиво използване на биологичното и ландшафтното разнообразие, 2008 г., Букурещ; Протокол за устойчив туризъм, 2011 г., Братислава; Протокол за устойчиво управление на горите, 2011 г., Братислава; Протокол за устойчив транспорт, 2015 г., Микулов и Протокол за устойчиво селско стопанство и развитие на селските райони, 2017 г., Лилафюред.

6

(7)  Сътрудничеството в рамките на Карпатската конвенция, подписана от седем карпатски държави: Чехия, Унгария, Полша, Румъния, Сърбия, Словакия и Украйна, е важен елемент от процеса на европейска интеграция, тъй като наред с държавите — членки на ЕС, участват и две държави, които граничат непосредствено със Съюза: Република Сърбия и Украйна.

7

(8)  Становище 6422/2018 „Макрорегионалните стратегии: примерът на стратегията за региона на река Дунав – рамка за насърчаване на транснационалните клъстери“, докладчик: Dainis Turlais (LV/АЛДЕ).

8

(9)  Становище КР 6422/2018.

9

(10)  Включително становището относно „Макрорегионалните стратегии: примерът на стратегията за региона на река Дунав – рамка за насърчаване на транснационалните клъстери“, КР 6422/2018; становището относно „Изпълнението на макрорегионалните стратегии“, КР 2554/2017; становището относно „Бъдещето на политиката за сближаване“ (2017/C 306/03).

10

(11)  COM(2019) 21 final – doc. 5927/19 + ADD 1.

11

(12)  Предвид заключенията на Европейския съвет и становищата на Европейския комитет на регионите, в т.ч. становище 2017/C/306/03, КР призовава в основата на европейските структурни и инвестиционни фондове да залегне подход, ориентиран към конкретни региони, като посочва, че политиката и интервенциите на ЕС следва да се съсредоточат върху проблеми, засягащи конкретни области, където структурната и социално-икономическата ситуация, съгласно ДФЕС, оправдава приемането на специфични мерки.

12

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/18

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Потенциалът на железопътния сектор за изпълнение на политическите приоритети на ЕС

(2020/C 79/04)

| Докладчик | : | Pascal MANGIN (FR/ЕНП), член на Регионалния съвет на Гранд Ест |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Pascal MANGIN (FR/ЕНП), член на Регионалния съвет на Гранд Ест

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | изтъква приноса на железопътния сектор и по-конкретно потенциала на регионалните и местните железопътни линии за изпълнение на няколко от основните приоритети на политиката на Съюза, по-специално декарбонизацията и смекчаването на последиците от изменението на климата, териториалното, икономическото и социалното сближаване, вътрешния пазар и свободното движение на хора и стоки, както и устойчивата мобилност; |
| --- | --- |

1.

| 2. | изтъква ролята на железопътната мрежа, която е гръбнакът на икономиката на ЕС, както и нейния потенциал да свърже основните транспортни маршрути с периферните райони и територии на Съюза, като същевременно допринесе за екологизирането на логистичното разпределение в ЕС чрез пренасочване на превоза на товари на дълги разстояния от автомобилния към железопътния транспорт; подчертава, че в тази връзка освен да се насърчават непрекъснато мрежите, които са от приоритетен интерес, не трябва да се пренебрегва ролята на второстепенните регионални линии; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изтъква предлаганите от железопътния сектор възможности за квалифицирана и стабилна заетост с равно разпределение на работните места по цялата територия на ЕС, както и позитивните странични ефекти за други сектори на икономиката; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава за мерки за по-нататъшно оптимизиране на този принос в контекста на Европейския зелен пакт в отговор на опасенията на гражданите в тези сфери; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква значението на мултимодалността за постигането на устойчива система на мобилност в ЕС, като се използват предимствата на всеки вид транспорт, както и необходимостта от непрекъснати усилия за осигуряване на еднакви условия на конкуренция, по-конкретно чрез интернализиране на външните разходи; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че железопътният сектор има потенциала да се превърне в най-важния компонент на мобилността. За тази цел той ще трябва да приеме изцяло цифровизацията и автоматизацията, за да може да предоставя услуги „до и включващи последната миля“в секторите на пътническите и товарните превози и по този начин да допринесе за прехода към по-устойчива транспортна система; |
| --- | --- |

6.

| 7. | призовава Европейската комисия да гарантира подходящото прилагане на действащата регулаторна рамка за железопътния транспорт; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изтъква ролята на гарите като проводници на култура и центрове за услуги, както и успешния принос на програмите за пътуване с железопътен транспорт като #DiscoverEU за популяризирането на културата и културно-историческото наследство на ЕС; |
| --- | --- |

8.

Териториално сближаване

| 9. | отбелязва, че освен че отговарят за услугите за обществен транспорт на своите територии, местните и регионалните власти (МРВ) имат задачата и да работят за по-тясно териториално сближаване между градските и селските райони. В контекста на ангажиментите на Съюза по Парижкото споразумение МРВ прилагат решения за по-устойчив транспортен сектор, който ще е от първостепенно значение за постигането на целта за устойчива Европа до 2030 г.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че железопътният транспорт играе огромна роля за постигането на няколко от основните приоритети на политиката на Съюза, като се започне с изпълнението на целите за устойчиво развитие чрез новия Европейски зелен пакт, представен в политическите насоки на председателя на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен. По-конкретно той допринася за намаляването на разликите между градовете и крайградските зони, както и между селските и градските райони; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбеляза в становището си CDR 18/2017, че трябва да се изгради необходимата инфраструктура в регионите, в които железопътният транспорт е по-слабо развит, за да могат гражданите и дружествата да го използват наравно с останалата част от ЕС, с цел да се създаде единно европейско железопътно пространство, освен ако не съществуват други, по-устойчиви и като цяло по-евтини транспортни решения за потребителите и общността като цяло; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва, че макар и в настоящите цели на политиката на ЕС да се посочва, че коридорите на основната мрежа и коридорите за железопътни товарни превози следва да са основните направления за развитието на интермодалност в целия ЕС, в проучвателния доклад относно прехода към алтернативни на автомобилния видове транспорт, изготвен по искане на комисията по транспорт и туризъм на Европейския парламент, се подчертава, че свързаността не е равномерно разпределена между регионите на ЕС. В доклада се обръща по-специално внимание на необходимостта да се гарантира, че цялата територия на ЕС има възможност да се свърже с железопътната мрежа „в съответствие с принципа на сближаване и достъпност и въз основа на ясни показатели за равнището на търсене и социално-икономическите условия в обхванатия район“ (1). За да се постигне целта за осигуряване на подходяща свързаност в Европа, трябва да се финансират на европейско равнище не само коридорите от основната мрежа, но и второстепенните коридори; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава значението на трансграничните железопътни връзки, включително тези от регионално значение. Поради своя особен принос за териториалното сближаване те трябва да се вземат предвид от ЕС, като това включва и финансиране чрез програми на ЕС; |
| --- | --- |

13.

Икономическо и социално сближаване

| 14. | относно сближаването отбелязва, че заетостта в железопътния сектор — от операторите и управителите на железопътни инфраструктури до доставчиците и производителите, както и услугите за поддръжка, безопасност и сигурност — е разпръсната в значителна степен между регионите в Съюза. Според проучванията заетостта в сектора възлиза на 2,3 милиона души, а при отчитане на по-широкото икономическо въздействие — на 4 милиона души (2). Вследствие както на секторните, така и на оперативните си задължения железопътният сектор е социално отговорен работодател, който насърчава развитието на квалифицирания труд и действа като катализатор на устойчивия растеж на местно, национално и европейско равнище; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава за тясно партньорство между Комисията и железопътния сектор при разглеждането на въпроси като обучението, наемането на работа и привлекателността на професиите в сектора, особено за младите хора, както и да се даде на специалистите, натоварени с инспекционните дейности, статут на служители на органа на европейско равнище. Подобна мярка би могла да ограничи случаите на агресия срещу тези служители чрез предвиждане на санкции в националните наказателни кодекси; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че в железопътната промишленост ще нараства търсенето на специалисти в областта на ИКТ и киберсигурността паралелно с настъпващата цифровизация и автоматизация на сектора. Тези процеси ще имат положителни странични ефекти за други икономически сектори — едно създадено в железопътния сектор работно място ще генерира допълнително 0,52 работни места в други сектори, главно в МСП (3); |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че железопътният сектор също страда от недостиг на умения и трябва да се справя с променящите се изисквания за квалификациите в някои сектори в контекста на цифровизацията и автоматизацията (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | изтъква ползите от структурираните схеми за стажове в железопътния сектор — не само във вече съществуващите, но и в новопоявяващите се професии в сектора; такива схеми биха могли да се въвеждат в партньорство с доставчиците на професионално образование и средните училища и да се подпомагат със средства от ЕС за повишаване на квалификацията/преквалификация в контекста на прехода към засилена цифровизация и автоматизация на някои професии (5); |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че важен аспект е слабото представителство на жените като дял от заетостта в железопътния сектор. Според проучване на Схемата за наблюдение на железопътния пазар (СНЖП) от 2019 г. (6) този дял варира от 8 до 49 % в различните страни от ЕС, като в едва четири държави членки надвишава 30 %. Повишаването на привлекателността на професиите в железопътния сектор в ЕС сред жените би могло да спомогне за намаляване на затрудненията при наемането на работа. Комитетът на регионите изтъква приноса на Европейската платформа за промяна и нейния списък с добри практики (7) за справянето с този дисбаланс. Необходимо е съчетание от мерки от страна на дружествата, мерки на секторно равнище и политически действия; |
| --- | --- |

19.

Специалната роля на пътническите гари като културни платформи

| 20. | отново изтъква основното послание на становището си CDR 185/2018 (8) и отбелязва ролята на гарите в този контекст, като посочва, че „разнообразните форми на културното наследство са много ценен актив за Европа — то е ресурс с голям потенциал да окаже ефект на лоста за повишаване на сплотеността и устойчивостта на регионите в ЕС, който може да допринесе за укрепването на чувството за идентичност в даден регион и в цяла Европа и въплъщава в особена степен мотото на ЕС: „Единство в многообразието“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отбелязва, че освен че служат за превоз на пътници, гарите са важни проводници на култура и осигуряват обширна мрежа за предоставяне на информация и услуги. Затова те са в идеална позиция да предоставят досег до културата и да разкриват културни възможности за широката общественост, допринасяйки за качеството на живот и социалното сближаване. Това важи в особена степен за средно големите градове, където гарите са източник на неоползотворен потенциал като алтернативни на музеите или фестивалите културни средища; |
| --- | --- |

21.

| 22. | с оглед на това насърчава управителите на гари и МРВ да организират повече културни инициативи на територията на гарите и да използват по най-добрия начин съществуващите схеми, като Наградата на ЕС за съвременна архитектура (9), възможността за сътрудничество с Европейския път на индустриалното наследство (ERIH) за по-добро опознаване на културното наследство и многообразието на ЕС (10), Европейската мрежа от творчески центрове, която включва някои преустроени гари, номинациите за наградите на ЕС за съвременна архитектура и програмата на ЕС „Творческа Европа“, предназначена за проекти, в които участват повече от три държави членки, желаещи да насърчат различни аспекти на културата; |
| --- | --- |

22.

| 23. | счита, че настоящият успех на програмата #DiscoverEU (11) не трябва да се взема за даденост. Тази схема даде възможност на 30 000 млади европейци да пътуват безплатно с влак от един ден до един месец. С оглед на това предлага да се стартира съвместна инициатива, обединяваща програмата #DiscoverEU на Европейската комисия, железопътния сектор и КР, която да има за цел пътуванията с Interrail, осъществявани от млади хора, да бъдат свързани с програма от прояви в европейски градове и региони, съсредоточени върху местните железопътни гари и заобикалящата ги среда през призмата на културата, и/или с технически посещения по места, за да се запознаят младите хора с железопътния транспорт; |
| --- | --- |

23.

| 24. | припомня нарастващата популярност на нощните влакове, особено сред младите хора, както и необходимостта от даване на нов тласък на тези услуги по някои европейски линии в контекста на зеления преход. Отбелязва, че международният фестивал на изкуствата EUROPALIA ще посвети изданието си през 2021 г. на влиянието на железниците върху изкуствата и по този повод предлага да се изтъкне приносът на нощните влакове и възстановяването на тази услуга. Освен това призовава железниците да увеличат приноса си за устойчивия туризъм, като засилят сътрудничеството си с пътническите агенции и с другите видове транспорт; |
| --- | --- |

24.

Европейски зелен пакт

| 25. | отбелязва, че ЕС нееднократно е заявявал целта си неговите промишлени отрасли да заемат водещи позиции в областта на иновациите, цифровизацията и декарбонизацията. Декарбонизацията и смекчаването на последиците от изменението на климата бяха определени за водещи приоритети на политическата програма на новата Комисия в рамките на Европейския зелен пакт. Ето защо са спешно необходими нови и балансиран предложения от страна на Комисията, които да бъдат представени в рамките на първите 100 дни след встъпването в длъжност на новия ѝ състав. Тя ще посочи какви финансови ресурси са необходими за постигане на целите за декарбонизация; |
| --- | --- |

25.

| 26. | взема надлежно под внимание набиращите сила граждански движения като заклеймяването на ползващите въздушен транспорт (т.нар. „flight shaming“) или стачките в подкрепа на климата и е убеден, че те могат да дадат тласък на прехода към алтернативни на автомобилния видове транспорт само ако железопътният сектор успее да предложи реална алтернатива на по-замърсяващите видове транспорт на достъпни цени. Това зависи от приноса на МРВ и публичните органи, но и от капацитета на сектора да стане още по-екологосъобразен; |
| --- | --- |

26.

Екологични резултати и прилагане на принципа „замърсителят плаща“

| 27. | отбелязва, че транспортният сектор е отговорен за 27 % от емисиите на парникови газове в ЕС. Настоящите политически стремежи за този сектор са изложени в Стратегията за мобилност с ниски емисии, приета от Европейската комисия през 2016 г., последвана от три законодателни „пакета за мобилността“. Що се отнася до железопътния сектор, при него нивото на емисии е много по-ниско от всички останали видове транспорт. Освен това железопътният транспорт е единственият транспортен сектор, при който общото количество на емисиите намалява (12) въпреки нарастващия обем на транспорта; |
| --- | --- |

27.

| 28. | отбелязва проучването на CE Delft от 2019 г. (13) относно интернализирането на външните разходи. То показва, че железопътният сектор се справя отлично с покриването на разнообразните разходи за инфраструктура и вторични ефекти като замърсяването на въздуха, CO2 и шума посредством такси, с по-малко пропуски в покриването на разходите в евро за пътник/километър или тон/километър в сравнение с други видове транспорт; |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че екологичните резултати на железопътния транспорт биха били още по-добри, ако секторът потърси решение на някои от основните си недостатъци чрез по-систематично използване на по-дълги и по-тежки товарни влакове, пускане в експлоатация на по-безшумни влакове, предлагане на стимули за модернизиране на вагоните с композитни спирачни калодки и използване на чиста и ефективна енергия; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че железопътният сектор трябва да работи активно за намирането на алтернативи на вредни продукти като глифосат или креозот, каквито се използват по протежението на много километри релсов път; |
| --- | --- |

30.

| 31. | приветства факта, че големите предприятия от железопътния сектор поеха ангажимент за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г., но счита, че тази цел би могла да бъде постигната в по-близко бъдеще; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че законодателите могат да допринесат за постигането ѝ чрез прилагане на принципа „замърсителят плаща“. Комитетът на регионите припомня становището си CDR 18/2017 (14), в което се посочва, че „в съответствие с принципа „замърсителят плаща“всички видове транспорт следва да допринасят за външните разходи, които причиняват, в зависимост от съответната степен на замърсяване“и че „на решенията за преход на транспорта към мобилност с ниски емисии следва да се отдава висок приоритет, например чрез преразглеждане на съществуващите скрити или явни субсидии за автомобилния транспорт“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава за преразглеждане на действащите освобождавания от ДДС, предвидени в Директива 2006/112/ЕО на Съвета (15), в съответствие с която всички държави членки прилагат освобождавания от ДДС за трансграничния въздушен транспорт, но не и за трансграничните железопътни превози. Внасянето на изменения в директивата би дало възможност на държавите членки да прилагат по по-устойчив начин ставките на ДДС за услугите за трансграничен пътнически превоз. В този контекст обръща внимание на европейската гражданска инициатива „Прекратяване на освобождаването от данъчно облагане на авиационното гориво в Европа“ (16); освен това взема под внимание ангажиментите, поети изпълнителния заместник-председател, отговарящ за Европейския зелен пакт, г-н Тимерманс, във връзка с необходимостта от преразглеждане на данъчното третиране на някои транспортни горива, за да се гарантира по-добро съответствие с целите на ЕС в областта на климата; |
| --- | --- |

33.

| 34. | що се отнася до прегледа на Директивата за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (2003/96/ЕО) (17), обявен от председателя г-жа Урсула фон дер Лайен, призовава да се сложи край на задължителните данъчни освобождавания за въздухоплаването и морското корабоплаване (при положение че освобождаванията за енергийни продукти и електроенергия, използвани за превоз на стоки и пътници с влак, метро, трамвай и т.н. не са задължителни) като по-нататъшна мярка за насърчаване на прехода към по-устойчиви видове транспорт; |
| --- | --- |

34.

Привлекателност на железопътния транспорт и преход към алтернативни на автомобилния видове транспорт

| 35. | счита, че повишаването на надеждността и комфорта на влаковете също ще насърчи прехода към този вид транспорт; Гарите са неразделна част от комфорта при пътуване. Лицата с намалена подвижност също трябва да могат да се ползват от по-високото качество на услугите във влаковете и на гарите; пътуванията с нощни влакове на дълги разстояния представляват все по-надеждно решение, тъй като все повече пътници търсят устойчиви алтернативи за пътуване. Железопътният транспорт (железопътните предприятия и управителите на инфраструктури) може да стане част от тази тенденция, предлагайки привлекателни цени, удобни влакове и подходящи железопътни маршрути. |
| --- | --- |

35.

| 36. | изтъква, че железопътният транспорт предлага добро съчетание от скорост, безопасност, комфорт, ефективност и екологични резултати. Въпреки това автомобилният транспорт поема повече от 50 % от товарните превози, а железопътният — само 12 %. Въпреки постигнатия известен напредък през последните години, при пътническите превози пазарният дял на железопътния транспорт все още е средно под 10 %. МРВ играят важна роля за насърчаването на дискусиите относно финансирането и възможните решения както с публичните, така и с частните участници, с оглед на разработването на привлекателни транспортни услуги. Във връзка с това КР призовава Европейската комисия да популяризира железопътните магистрали и да насърчава публичното финансиране на техните терминали и подвижен състав като оптимизирано решение за пренасочване на транспорта, което ще допринесе за осезаемото ускоряване на декарбонизацията на товарния транспорт; |
| --- | --- |

36.

Цифровизация, иновации и промишлена политика

| 37. | счита, че опитът на двата железопътни гиганта във Франция и Германия показва, че железопътният сектор трябва отново да се съсредоточи върху основната си дейност: тежкия железопътен транспорт. Една подходяща стратегия за отрасъла, съчетана с цифровизация, би спомогнала за пускането в експлоатация на повече влакове; |
| --- | --- |

37.

| 38. | във връзка с цифровизацията препоръчва:






  — | бързо разгръщане на Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS) с цел по-добро съчетаване на допълнителен капацитет и по-безопасен транспорт, |
| --- | --- | --- |

38.

—

бързо разгръщане на Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS) с цел по-добро съчетаване на допълнителен капацитет и по-безопасен транспорт,

| — | развитие на цифровизацията на интермодално равнище с цел оптимизиране на резултатите на транспортния сектор като цяло. Специално внимание следва да се обърне на услугите за лица с намалена подвижност и за лица с всякакъв вид увреждане (физическо, сетивно или интелектуално), |
| --- | --- |

—

развитие на цифровизацията на интермодално равнище с цел оптимизиране на резултатите на транспортния сектор като цяло. Специално внимание следва да се обърне на услугите за лица с намалена подвижност и за лица с всякакъв вид увреждане (физическо, сетивно или интелектуално),

| — | пълноценно използване на 5G с цел да се подобри обслужването на клиентите и да се предложат на пътниците високоскоростна връзка за предаване на данни и достъп до интернет, |
| --- | --- |

—

пълноценно използване на 5G с цел да се подобри обслужването на клиентите и да се предложат на пътниците високоскоростна връзка за предаване на данни и достъп до интернет,

| — | бързо разгръщане на „цифрови товарни влакове“. Те ще събират информация за статуса на стоките и за самия влак (температура, сблъсъци, сигнали за тревога и др.) и ще я предават както на борда на влаковете, така и на центровете за контрол на релсовия път, |
| --- | --- |

—

бързо разгръщане на „цифрови товарни влакове“. Те ще събират информация за статуса на стоките и за самия влак (температура, сблъсъци, сигнали за тревога и др.) и ще я предават както на борда на влаковете, така и на центровете за контрол на релсовия път,

| — | бързо увеличаване на прогнозната поддръжка както на подвижния състав, така и на инфраструктурата чрез широкомащабно въвеждане на безжично свързани дистанционни сензори (интернет на нещата) за засичане на температура, натиск, вибрации, сигнали за тревога в критични точки и в реално време, автоматично събиране и организиране на данните от всички сензори и незабавното им анализиране от автоматични системи, основани на изкуствен интелект; |
| --- | --- |

—

бързо увеличаване на прогнозната поддръжка както на подвижния състав, така и на инфраструктурата чрез широкомащабно въвеждане на безжично свързани дистанционни сензори (интернет на нещата) за засичане на температура, натиск, вибрации, сигнали за тревога в критични точки и в реално време, автоматично събиране и организиране на данните от всички сензори и незабавното им анализиране от автоматични системи, основани на изкуствен интелект;

| 39. | подчертава, че потенциалът на интегрираната продажба на билети и мобилността като услуга (MaaS) зависи от това дали превозвачите ще направят данните си леснодостъпни за останалата част от екосистемата. Необходими са насоки на равнище ЕС, които да насърчат железопътния сектор да предостави свободен достъп до данните си. Те биха могли да допринесат за развитието на интелигентни градове. Успоредно с това МРВ следва да развият нови компетентности за производство, обмен и управление на публични данни; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че системите за интегрирана продажба на билети трябва да са съвместими помежду си, за да се намали рискът от разпокъсване на вътрешния пазар; |
| --- | --- |

40.

| 41. | в светлината на значителното въздействие на цифровизацията и автоматизацията върху процесите и услугите, в които участват МРВ, през следващите години счита, че е изключително важно да се осигури наследник на съвместното предприятие Shift2Rail в следващата МФР. Всеки един от партньорите — ЕС и железопътният сектор — ще трябва да продължи финансовите си усилия, а железопътният сектор би следвало да използва тази възможност, за да разработи повече проекти с множество партньори в европейски мащаб с участието на МСП; |
| --- | --- |

41.

| 42. | отбелязва, че Shift2Rail на свой ред ще трябва да изпълни поетите обещания: намаляване с 50 % на разходите във връзка с жизнения цикъл на железопътните системи (разработване, експлоатация и обновяване на инфраструктурата и подвижния състав); удвояване на капацитета на железопътната система; увеличаване на точността и надеждността на железопътните услуги с 50 %; отстраняване на оставащите пречки пред оперативната съвместимост и ефективността; намаляване на отрицателните вторични ефекти като шума, вибрациите и емисиите; и гарантиране на насърчаването на универсална достъпност, отвъд изпълнението на съществуващите национални разпоредби; |
| --- | --- |

42.

Интрамодална конкуренция

| 43. | отбелязва, че нетните ползи от по-нататъшното отваряне на пазара, провеждането на повече открити тръжни процедури за възлагане на обществени поръчки и продължаващото отделяне на услугите се оценяват на между 18 млрд. и 32 млрд. евро за периода от 2019 г. до 2034 г. С оглед на това КР призовава Комисията и Европейската железопътна агенция да гарантират правилното изпълнение на 4-тия железопътен пакет, за да може да се извлекат ползите от отварянето на пазара и опростяването на правилата; |
| --- | --- |

43.

| 44. | отбелязва, че компетентният орган или компетентните органи, които са възложили договора за обществена услуга, може да поискат извършването на оценка на икономическото равновесие от регулаторния орган, за да се гарантира, че евентуална нова железопътна услуга няма да изложи на риск съществуващата обществена услуга. Укрепването на регулаторните органи също е от първостепенно значение за постигането на по-добри резултати от железопътната екосистема, което предполага запазване на тяхната независимост и правомощия; |
| --- | --- |

44.

| 45. | посочва, че МРВ също са важен фактор на пазара на подвижен състав и могат да допринесат за това нови участници да получат достъп до железопътния парк. Това трябва да върви ръка за ръка с един по-динамичен пазар на подвижен състав втора употреба на равнище ЕС както при пътническите, така и при товарните превози. Заварените железопътни предприятия носят отговорност в това отношение, тъй като са основните собственици на подвижен състав; |
| --- | --- |

45.

Интермодалност/мултимодалност

| 46. | изтъква, че за цялата железопътна система ще е все по-важно решенията да се аргументират от гледна точка на мобилността, а не само на железопътния транспорт. В днешно време пътниците на територията на ЕС очакват мултимодални услуги „от врата до врата“и нямат колебания да експериментират с нови видове транспорт (съвместно ползване на автомобил, електрически скутери, обществен транспорт и др.). Вземайки изцяло предвид концепцията за мобилността като услуга и потенциала за интеграция с други видове транспорт при услугите „до и включващи последната миля“, железопътният транспорт би могъл да увеличи пазарния си дял; |
| --- | --- |

46.

| 47. | отбелязва, че по време на Комисията „Юнкер“циркулираше идеята за създаване на европейска „самоличност за мобилност“. КР би искал новата Комисия да проучи технологичните и правните пътища за превръщането ѝ в реалност. Това е много амбициозен и напредничав проект, който предвижда въвеждането на единно устройство или карта, което да включва:






  — | данни за профила, включително удостоверение, че лицето е с намалена подвижност, и шофьорски книжки, |
| --- | --- | --- |

47.

—

данни за профила, включително удостоверение, че лицето е с намалена подвижност, и шофьорски книжки,

| — | разплащателно средство и електронен билет за всички видове транспорт, |
| --- | --- |

—

разплащателно средство и електронен билет за всички видове транспорт,

| — | сметка за получаване на обезщетения за нарушения на пътническите права, |
| --- | --- |

—

сметка за получаване на обезщетения за нарушения на пътническите права,

| — | инструмент за изчисляване на въглеродния отпечатък на мобилността на лицето; |
| --- | --- |

—

инструмент за изчисляване на въглеродния отпечатък на мобилността на лицето;

| 48. | призовава Комисията да потърси начини за намаляване на съществуващите пречки, по-конкретно що се отнася до гаранциите за пътниците срещу пропуснати връзки или предоставянето на информация; особено пътниците, които пътуват между различни държави членки и използват влакове с прекачване, в много от случаите не са толкова добре запознати със своите права, колкото например пътниците, използващи въздушен транспорт; |
| --- | --- |

48.

| 49. | счита, че инвестициите в железопътни товарни превози следва да се съсредоточат върху проблемните участъци от „последната миля“. Това се отнася не само за градските възли, а и за железопътните връзки до пристанищата. Целесъобразно е при планирането на капацитета да се даде приоритет на превоза на стоки. Освен това КР призовава за увеличаване на европейските източници на финансиране, насочени към развитието на интермодални транспортни центрове и създаването на центрове, които изискват широкомащабни инвестиции; |
| --- | --- |

49.

| 50. | изразява съжаление, че междуинституционалните преговори по Директивата относно комбинирания транспорт (92/106/ЕИО) (18) не можаха да приключат преди обновяването на институциите по-рано тази година, и се надява, че те ще бъдат подновени през есента на 2019 г.; |
| --- | --- |

50.

| 51. | счита, че трябва да се обсъди възможността за групово освобождаване за инвестициите в интермодални логистични платформи. Това би било важна мярка за опростяване за МСП. Като условие за такова освобождаване обаче железопътните предприятия трябва да избягват кръстосаното субсидиране. Така ще е по-лесно да се убедят вземащите решения, че правилата за държавните помощи трябва да продължат да подпомагат железопътния сектор за сметка на по-замърсяващи видове транспорт, в съответствие с Ръководните насоки на Общността за държавните помощи за железопътните предприятия от 2008 г. (19); |
| --- | --- |

51.

Безопасност и сигурност на железопътния транспорт

| 52. | подчертава, че безопасността е присъща характеристика на железопътния транспорт, но би могла да бъде повишена допълнително паралелно с необходимите подобрения на оперативната съвместимост. Автоматичната експлоатация на влаковете, ERTMS, прогнозната поддръжка и киберсигурността ще бъдат цифровите инструменти за постигането на такива подобрения; същото важи и за премахването на железопътните прелези; |
| --- | --- |

52.

Търговия

| 53. | изтъква колко е важно да се подходи балансирано към десетте точки за действие, договорени във връзка с отношенията с Китай и внесени на заседанието на Европейския съвет през март 2019 г. („ЕС – Китай – стратегически перспективи“) (20); |
| --- | --- |

53.

| 54. | подкрепя отчетената в съобщението необходимост от подходящ надзор, който да гарантира, че съществуващият капацитет и бъдещият потенциал на ЕС за висококвалифицирано производство (и съответните възможности за заетост на територията на ЕС) няма да бъдат ненужно подкопани от нарушения на конкуренцията на международно равнище (достъп до строителни пазари, извършване на железопътни услуги и т.н.); |
| --- | --- |

54.

| 55. | отбелязва, че i) в Мярка 6 от Съобщението за стратегическите перспективи се отправя призив към Европейския парламент и Съвета да приемат нормативния акт за международните обществени поръчки преди края на 2019 г.; ii) Европейската комисия съобщи, че до средата на 2019 г. ще бъдат публикувани насоки относно участието на чуждестранни оференти и стоки на пазара за обществени поръчки в ЕС; и iii) Комисията трябва да установи преди края на 2019 г. как да се попълнят съществуващите пропуски в законодателството на ЕС; |
| --- | --- |

55.

| 56. | що се отнася до обществените поръчки в железопътния сектор, изтъква, че е целесъобразно да се прилага принципът на икономически най-изгодната оферта (ИНИО), както е предвидено в Пакета за обществените поръчки на ЕС от 2014 г., и призовава Комисията да предостави насоки относно прилагането на този принцип. Същевременно трябва да се гарантира, че обществените поръчки включват в тръжните спецификации икономически, социални и екологични подобрения. |
| --- | --- |

56.

Брюксел, 4 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/629182/IPOL_STU(2018)629182_EN.pdf

1

(2)  ERRAC (Европейски консултативен съвет за научни изследвания в областта на железопътния транспорт): https://errac.org/wp-content/uploads/2019/03/122017_ERRAC-RAIL-2050.pdf

2

(3)  http://www.esce.at/ecodev/wp-content/uploads/2016/04/2013-Der-%C3%B6konomische-Fu%C3%9Fabdruck-des-Systems-Bahn-Folder.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15431-2017-INIT/bg/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

6

(7)  https://ec.europa.eu/transport/themes/social/women-transport-eu-platform-change_en

7

(8)  Социална политика, образование, заетост, научни изследвания и култура.

8

(9)  https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/architecture-prize_en

9

(10)  https://www.erih.net/

10

(11)  https://europa.eu/youth/discovereu/

11

(12)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/share-of-transport-ghg-emissions-1#tab-chart_1

12

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/specific-co2-emissions-per-tonne-2#tab-chart_1

(13)  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/studies/internalisation-state-of-play-isbn-978-92-76-01413-3.pdf

13

(14)  ОВ С 342, 12.10.2017 г., стр. 57.

14

(15)  Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (ОB L 347, 11.12.2006 г., стр. 1).

15

(16)  https://www.fairosene.eu/

16

(17)  Директива 2003/96/ЕО на Съвета от 27 октомври 2003 г. относно преструктурирането на правната рамката на Общността за данъчно облагане на енергийните продукти и електроенергията (OB L 283, 31.10.2003 г., стр. 51).

17

(18)  Директива 92/106/ЕИО на Съвета от 7 декември 1992 г. относно създаването на общи правила за някои видове комбиниран транспорт на товари между държавите-членки (OB L 368, 17.12.1992 г., стр. 38).

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:184:0013:0031:BG:PDF

19

(20)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-eu-china-a-strategic-outlook_bg.pdf

20

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/25

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Подобряване на административния капацитет на местните и регионалните власти за укрепване на инвестициите и структурните реформи през периода 2021—2027 г.

(2020/C 79/05)

| Докладчик | : | Manuela BORA (IT/ПЕС), член на Областния съвет и член на Изпълнителния съвет на област Марке |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Manuela BORA (IT/ПЕС), член на Областния съвет и член на Изпълнителния съвет на област Марке

СТАНОВИЩЕ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Гарантиране на подходящ административен капацитет за градовете и регионите на ЕС — предизвикателството

| 1. | подчертава, че административният капацитет представлява основен елемент за успешното изпълнение на инвестициите и реформите, които са необходими за постигането на дългосрочните политически цели на ЕС; След изтичането на срока на действие на стратегията „Европа 2020“ тези дългосрочни цели следва да бъдат определяни в зависимост от изпълнението на целите за устойчиво развитие. ЦУР следва да имат предимство и по отношение на схемите за икономическо управление, които са от значение за административния капацитет, като например процеса на европейския семестър. Освен това подчертава голямото значение на укрепването на административния капацитет на местните и регионалните власти (МРВ) по отношение на предизвикателствата, свързани с околната среда и климата, които трябва да бъдат преодолени при изпълнението на новия Зелен курс; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че МРВ са заинтересовани страни в разделението на правомощията в рамките на държавите членки и че те са отговорни за повече от половината от публичните инвестиции в ЕС, като същевременно представляват съществен стимул за частните инвестиции; подчертава, че подобряването на административния капацитет на МРВ би допринесло за по-ефективното прилагане на публичните политики, ориентирани към местните условия, което е предпоставка за доверието на гражданите в местните, регионалните, националните институции и институциите на ЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изтъква, че от януари 2017 г. насам най-малко в 38 становища и резолюции на КР е разгледана необходимостта от укрепване на административния капацитет на МРВ в много области, включително политиката на сближаване, ЕФСИ/InvestEU и програмата за единния пазар (1); насочва вниманието и към своята резолюция от 9 октомври 2019 г. относно европейския семестър и с оглед на годишния обзор на растежа (ГОР) за 2020 г. (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че 12 % от всички подпрепоръки, включени в специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., са във връзка с предизвикателства относно административния капацитет на МРВ (3) в 17 държави членки; |
| --- | --- |

4.

| 5. | счита, че подобряването на административния капацитет представлява системно предизвикателство. То е свързано със: а) човешки ресурси (включително недостиг на персонал, трудности при покриване на позиции с висока квалификация и недостатъчни вътрешни технически умения, недостатъчно възнаграждение на заслугите, по-ниски заплати спрямо частния сектор, нуждите от обучение за държавни служители по отношение на уменията в областта на цифровите технологии, способността за извършване на задачи, изискващи висока квалификация, и от техническо естество и познания в областта на функционирането на ЕС и възможности за финансиране); б) системи и процедури; и в) изграждане на мрежи с външни участници; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отбелязва, че в съответствие с принципа на субсидиарност отговорността за качеството на публичната администрация се носи от държавите членки и обхваща различни равнища на управление. ЕС може обаче да играе допълваща роля, като сближава стандартите чрез законодателни или координационни процеси като Европейския семестър и чрез предоставяне на възможност за обмен на най-добри практики и подкрепа за ефективността и иновациите в публичната администрация и изграждането на административен капацитет на всички равнища на управление. Член 14 от Договора за функционирането на Европейския съюз би могъл да бъде подходящо правно основание за качеството на публичната администрация във връзка с услугите от общ икономически интерес; |
| --- | --- |

6.

Оценка на настоящата МФР

| 7. | посочва, че в рамките на настоящата МФР изграждането на капацитет за МРВ е подкрепено от ЕС чрез политиката на сближаване, Програмата за подкрепа на структурните реформи и няколко други инструмента и програми (4), включително тези, управлявани от ЕИБ в подкрепа на инвестициите на МРВ (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява съжаление във връзка с липсата на прозрачна информация относно общото количество и реалното използване (6) на наличните ресурси на ЕС за изграждане на капацитет на МРВ, както и относно цялостното им въздействие, и призовава Комисията да предостави тази информация възможно най-скоро; освен това предлага в годишния мониторингов доклад на Програмата за подкрепа на структурните реформи да бъде добавен постоянен раздел относно участието на МРВ като бенефициери на програмата; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва, че според налични данни предоставените от страна на ЕС ресурси за изграждане на капацитет на МРВ по линия на настоящата МФР са били използвани в недостатъчна степен, като се има предвид ролята на МРВ в настоящото разделение на правомощията и броят на специфичните за всяка държава препоръки, отправени към тях (7). По отношение на двете програми, по линия на които МРВ също могат да бъдат преки бенефициери, наличните данни показват, че: а) МРВ са получили 15 % от финансирането за изграждане на капацитет в рамките на тематична цел 11 от ЕСИ фондовете (ТЦ11); и б) техническата помощ по линия на ЕСИ фондовете по инициатива на държавите членки, която би могла също да подпомага изграждането на капацитет, свързан с използването на фондовете, не е била използвана в значителна степен от МРВ; |
| --- | --- |

9.

| 10. | би било полезно да се включат повече елементи в законодателството, регулиращо европейските фондове, които да насърчават допълнително и отвъд интегрираните проекти възможността за комбиниране на различни европейски фондове по един и същ проект; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава, че наличната информация относно участието на МРВ в Програмата за подкрепа на структурните реформи (ППСР) не е достатъчна. Според неофициални изчисления само около 6 % от получените по линия на ППСР проекти засягат МРВ — много нисък процент, като се има предвид, че 55 % от всички специфични за всяка държава препоръки са пряко или косвено адресирани към МРВ; поради това изразява съжаление, че МРВ имат достъп до ППСР единствено чрез националните си правителства; |
| --- | --- |

11.

| 12. | счита, че пречките пред местните и регионалните власти да използват подкрепата на ЕС за изграждане на капацитет могат да включват: липса на информираност за съществуващите възможности, липса на нужните умения за кандидатстване за подкрепа, трудности във връзка със съфинансирането, прекомерна административна тежест и липса на подкрепа от националните правителства; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че разликите между държавите членки по отношение на качеството на публичната администрация, изглежда, „бавно се размиват“ (8); отбелязва, че политиката на сближаване на ЕС е допринесла в това отношение, особено в държавите членки, в които фондовете представляват половината или повече от общите публични инвестиции; извежда на преден план факта, че техническото съдействие по инициатива на Комисията представлява почти половината от нейните ресурси за подобряване на изграждането на капацитет на всички равнища на управление на ЕСИ фондовете (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че качеството на държавните институции може да се различава и в рамките на дадена държава, както се вижда от подхода на Световната банка за „Условия за стопанска дейност“ („Doing Business“); освен това споделя позицията на Европейския парламент, че „особено в по-слабо развитите региони често има трудности във връзка с достъпа до финансиране [за реформи на публичния сектор] или неговото усвояване, поради прекомерната бюрокрация, проблеми, свързани с административния капацитет, или нередности“ и с оглед на това споделя надеждата на ЕП, „че държавите членки ще извършат вътрешни реформи, които целят да постигнат по-осезаеми резултати от прилагането на принципа на добра администрация и да насърчат бързината на съдебните производства“ (10); |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че свързаното с недостатъчния административен капацитет предизвикателство понякога се влошава от процедури, които налагат прекомерна административна тежест; във връзка с това отбелязва загрижеността си относно предложенията на ЕС за електронната карта за услуги, процедурата за нотифициране и проверката за пропорционалност, включени в пакета за услугите, както и относно допълнителната административна тежест в резултат на законодателството на ЕС и на държавите членки в областта на обществените поръчки; |
| --- | --- |

15.

Предложения за действие в рамките на следващата МФР

| 16. | настоява, че МРВ следва да запазят право на пряк достъп до подходящо финансиране за изграждане на капацитет (т.е. не по-малко спрямо периода 2014—2020 г.) чрез инструменти на политиката при споделено управление; поради това препоръчва в член 32 от предложения РОР за периода 2021—2027 г. или в член 2 от предложения регламент за ЕФРР/КФ да се предвидят действия във всички оперативни програми, насочени към изграждане на капацитета на публичните органи и заинтересованите страни на всички равнища, а не единствено в свързаните с управлението на ЕСИ фондовете; |
| --- | --- |

16.

| 17. | посочва своето становище относно предложения РОР за периода 2021—2027 г. (11), в което се предлага единната ставка за техническата помощ по линия на ЕФРР и Кохезионния фонд да се повиши на 5 %; становището относно следващия регламент за ЕФРР/КФ (12), в което се предлага допълнително финансиране за изграждане на капацитет, включително с оглед на необходимостта за локализиране на ЦУР; и становището относно ЕСФ+ (13), насочено към връщането на тематична цел 11 за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава значението на разпространението на знания и добри практики, като например плановете на Италия за административно укрепване (14), Конвента на кметовете за климата и енергетиката и проектите за междурегионално сътрудничество на програмата Interreg Европа; приветства инициативите TAIEX-REGIO PEER 2 PEER на Комисията, пактовете за почтеност и пилотната инициатива, в сътрудничество с ОИСР, в които се призовава за пътни карти за изведено напред във времето изграждане на административен капацитет за периода след 2020 г.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | неговото предложение за създаване на „Еразъм“ за местните и регионалните представители на изборна длъжност (15) би могло да бъде от значение за подобряването на административния капацитет; |
| --- | --- |

19.

| 20. | насърчаване на временния обмен на държавни служители от МРВ на държавите членки в администрациите на различни европейки институции, органи и агенции в рамките на програмите за изявени национални експерти, национални експерти за професионално развитие и Еразъм за публичната администрация; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че националното и регионалното съфинансиране на програмите за изграждане на капацитет следва да бъдат освободени от таваните на дефицита на Пакта за стабилност и растеж; |
| --- | --- |

21.

| 22. | органите на МРВ са задължени да прилагат ЦУР на своята територия. Поради това е важно КР да подкрепя Цел 17 — Партньорства за изпълнение на целите. В един все по-взаимносвързан свят е много важно да се подобри достъпът на МРВ до технологиите и знанията с цел обмен на идеи и насърчаване на обществените иновации; |
| --- | --- |

22.

По-добро управление и опростяване

| 23. | счита, че дългосрочната цел на ЕС следва да бъде устойчивото подобряване на институционалния и административния капацитет на МРВ; подчертава, че за това е необходимо дългосрочно планиране, като същевременно съществува опасност краткосрочните искания за техническо съдействие на държавите членки да бъдат засегнати; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отново заявява, че Конвентът на кметовете е основен инструмент за оказване на подкрепа на местните и регионалните власти в прехода към неутралност по отношение на климата. Изтъква обаче факта, че липсата на административен капацитет е посочена като една от основните пречки за по-успешното изпълнение на Конвента и по-специално за способността на местните и регионалните власти да се възползват от благоприятните условия на финансиране за проекти за саниране за повишаване на енергийната ефективност; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта от координация и синергия между съществуващите финансирани от ЕС инструменти за изграждане на капацитет, както и от прозрачен и своевременен мониторинг и оценка на такива инструменти; във връзка с това отново отправя своята препоръка (16) към Комисията да изготви единен набор от насоки относно изграждането на капацитет, които да се прилагат за всички свързани програми на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | изразява съжаление, че положените усилията за постигане на по-голямо административно опростяване при управлението на средствата не постигнаха очакваните резултати. Това е много сериозна пречка, която подкопава капацитета на междинните звена и преди всичко на получателите на помощта. Всъщност според последните проучвания административните разходи възлизат на 3 % от средните разходи при ЕФРР и на 2,2 % при Кохезионния фонд; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че главите относно изграждането на капацитет на всички равнища на управление следва да бъдат включени в годишния обзор на растежа, докладите по държави и националните програми за реформи. Оценката на нуждите и свързаните с тях политики за изграждане на капацитет на всички равнища на управление ще превърне националните програми за реформи в инструмент за стратегическа координация; споделя предложението на Европейския парламент за повторно въвеждане на глава в ГОР, посветена на публичната администрация и управлението (17); |
| --- | --- |

27.

| 28. | счита, че прякото структурирано участие на МРВ, респективно на техните национални сдружения, в европейския семестър, основано на партньорство и многостепенно управление, би им позволило да помогнат за оценката на нуждите от изграждане на капацитет и да определят цели и политики в дългосрочен план, което да доведе до засилване на ангажираността им и насърчаване на действията. МРВ, респективно техните национални сдружения, би трябвало да участват като пълноправни партньори в европейския семестър чрез правно обвързващ европейски кодекс за поведение (18). Това важи в още по-голяма степен сега, когато в семестъра се предоставят насоки за програмирането на политиката на сближаване (19) чрез Приложение Г към докладите по държави. Това ще даде възможност на МРВ да допринасят в рамките на цикъла на семестъра за успешното адаптиране на политиките на ЕС към действителните териториални различия и конкретните предизвикателства; |
| --- | --- |

28.

| 29. | Като се имат предвид предложенията на Европейската комисия за опростяване за следващия период 2021—2027 г. и във връзка с изпълнението на политиката на сближаване чрез съчетаване на различни източници на финансиране на ЕС, налице е необходимост от интегриран подход, включващ съвместно планиране, с което да се улесни използването на различни инструменти, например интегрираните териториални инвестиции (ИТИ) и воденото от общностите местно развитие (ВОМР), включването на местните и регионалните власти в процеса на вземане и изпълнение на решения; |
| --- | --- |

29.

| 30. | споделя загрижеността на Европейския парламент, че „Комисията не разполага нито със стандартизирана и споделена рамка за оценка на публичната администрация, нито с метод за системно събиране на данни“, и призовава Европейската комисия да разработи тези инструменти; |
| --- | --- |

30.

| 31. | препоръчва МРВ да имат пряк достъп до новата програма за подкрепа на реформите (ППР), която да е насочена в по-голяма степен към подобряване на качеството на публичната администрация и оказване на подкрепа за изграждането на капацитет на всички равнища на управление; припомня своите препоръки, според които управлението на ППР следва да се основава на партньорство и многостепенно управление (20); призовава част от средствата за ППР да бъдат заделени за поискани от МРВ проекти; препоръчва, при условие че държавите членки имат достъп до Службата за подкрепа на структурните реформи единствено чрез звената за контакт на национално равнище, заявленията от страна на МРВ да бъдат постоянно насърчавани и наблюдавани; |
| --- | --- |

31.

| 32. | подчертава значението на цифровизацията и електронното управление, включително регионалните цифрови центрове и платформите със свободно достъпни данни, и споделя мнението на ЕП, че „е необходимо да се насърчават в рамките на публичните администрации иновативните процеси, които благоприятстват за по-добрата свързаност, цифровизацията и качествените цифрови услуги“ (21). |
| --- | --- |

32.

Брюксел, 4 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Както и много други, включително ЦУР, програмата за действие за околната среда, интелигентните села, макрорегионалните стратегии, ЕФПГ, Еразъм+, програмата „Цифрова Европа“ (с нейните цифрови центрове), стратегиите за интелигентна специализация, регламента за разпределяне на усилията и регламента за ЗПЗГС, фонда „Убежище и миграция“, изкуствен интелект за Европа, синята икономиката и пълното прилагане на Парижкото споразумение относно изменението на климата на национално равнище.

1

(2)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2019-03856-00-00-RES-TRA-BG.docx.

2

(3)  Териториален анализ на КР на специфичните за всяка държава препоръки

3

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(4)  Вж. възложеното от КР проучване относно „Административен капацитет на местните и регионалните власти: възможности и предизвикателства за структурни реформи и по-ефективно европейско икономическо управление“ (https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/AdminCapacity/AdminCapacity.pdf), както и проучването на ЕП относно „Реформа на публичния сектор: как се използва бюджетът на ЕС за насърчаването му“ (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/572696/IPOL_STU(2016)572696_EN.pdf).

4

(5)  https://eiah.eib.org/index.

5

(6)  „Административен капацитет на местните и регионалните власти: възможности и предизвикателства за структурни реформи и по-ефективно европейско икономическо управление“, възложено от КР проучване, октомври 2018 г. (https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Administrative-capacity/AdminCapacity.pdf).

6

(7)  Вж. документите, посочени в бележка под линия 11.

7

(8)  Според неотдавнашен преглед на Службата на ЕП за парламентарни изследвания, основан на констатации от Европейския индекс за качество на управлението за 2017 г., източните региони са отбелязали значително подобрение в сравнение с предишни години, докато някои южни региони са показали признаци на влошаване (http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2018)628244).

8

(9)  Тези инициативи са представени в специалния раздел на уебстраниците на Комисията за политиката на сближаване: https://ec.europa.eu/regional_policy/bg/policy/how/improving-investment/.

9

(10)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2019-0012&format=XML&language=BG.

10

(11)  Прието на 5.12.2018 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03593-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

11

(12)  Прието на 5.12.2018 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03594-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

12

(13)  Прието на 5.12.2018 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03597-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

13

(14)  http://www.pra.gov.it/cosa-sono/.

14

(15)  Прието на 31.1.2018 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2017-01298-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

15

(16)  Становище относно „Програма за подкрепа на структурните реформи за периода 2017—2020 г.“, прието на 7.4.2016 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01214-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

16

(17)  Резолюция на ЕП от 15 януари 2019 г. относно „Оценка на начина, по който бюджетът на ЕС се използва за реформа на публичния сектор“, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_BG.html.

17

(18)  Становище относно „Усъвършенстване на управлението на европейския семестър: Кодекс на поведение за участието на местните и регионалните власти“, прието на 11.5.2017 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

18

(19)  Становище относно „Европейският семестър и политиката на сближаване: структурни реформи, насочени към дългосрочни инвестиции“, прието на 10.4.2019 г. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-bg.docx/content).

19

(20)  Становище относно „Програма за подкрепа на реформите и Европейска функция за стабилизиране на инвестициите“, прието на 5.12.2018 г.

20

https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03764-00-00-ac-tra-bg.docx/content.

(21)  Резолюция на ЕП от 15 януари 2019 г. относно „Оценка на начина, по който бюджетът на ЕС се използва за реформа на публичния сектор“, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_BG.html.

21

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/30

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Конвентът на кметовете след 2020 г.

(2020/C 79/06)

| Докладчик | : | Benedetta BRIGHENTI (IT/ПЕС), член на Общинския съвет на Кастелнуово Рангоне (Модена) |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Benedetta BRIGHENTI (IT/ПЕС), член на Общинския съвет на Кастелнуово Рангоне (Модена)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Значението на Конвента на кметовете в европейските политики в областта на климата

| 1. | подчертава, че основните международни проучвания относно изменението на климата (1) изтъкват спешната необходимост от прилагане на амбициозни политики в областта на климата, и че европейското обществено мнение показва нарастващо безпокойство в това отношение. Във връзка с това очаква предложенията от новата Европейска комисия за създаването на европейски екологичен пакт и на европейско законодателство за изменението на климата и призовава Европейската комисия и всички държави членки да признаят Конвента на кметовете (бел. прев.: известен и като Споразумението на кметовете) като важен инструмент за реагиране на извънредната ситуация в областта на климата и за предоставяне на насоки на местните и регионалните власти в прехода към неутралност по отношение на климата и приспособяване към изменението на климата, в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на Парижкото споразумение и дългосрочната стратегия до 2050 г. (2). Той може да бъде важно допълнение към участието на местните и регионалните власти в изготвянето на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че Конвентът обединява градове с по-големи амбиции и богат опит в местната политика в областта на климата, които често надхвърлят стандартите на съответните държави членки: поради това подписалите Конвента страни и координаторите следва да се считат за привилегировани партньори от държавите членки, когато работят за включването на местните и регионалните власти в изготвянето на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава Европейската комисия да насърчава в по-голяма степен в рамките на Конвента на кметовете целта за 2050 г. и да разгледа възможността за разширяване на обхвата на инициативата, за да отговори по-добре на междусекторните предизвикателства и възможности, които поражда неутралността по отношение на климата за местните и регионалните власти, включително нови незадължителни сектори като промишлеността, селското стопанство и управлението на горите, и нови екологични теми, като например качеството на въздуха, кръговата икономика, биологичното разнообразие, биокултурното многообразие и естествените въглеродни поглътители, с цел да се окаже подкрепа на амбициите на по-напредналите общини. Това приобщаване би трябвало да се съсредоточи в по-голяма степен върху плана за действие, като се избягват допълнителни задължения за докладване и мониторинг за подписалите го страни. В същото време е важно да се подкрепят други форми на сътрудничество в областта на изменението на климата и опазването на околната среда, които съществуват в няколко държави членки и в които участват местните и регионалните власти, както и да се насърчава интеграция с Конвента на кметовете. Доколкото те притежават съответния потенциал за стимулиране на работата на местно равнище, тези местни и регионални власти следва да бъдат надлежно признати и подкрепени; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отново призовава Европейската комисия да отдаде по-голямо признание на стратегическата роля, която КР играе в управлението на Конвента на кметовете, включително неговите глобални аспекти, като гарантира, че тази инициатива ще остане напълно вярна на европейските си корени и ще продължи да отговаря на нуждите на градовете в ЕС и в същото време ще насърчава действия в областта на климата по целия свят; |
| --- | --- |

4.

| 5. | приветства инициативата Green City Accord (Споразумение за зелен град) и призовава Европейската комисия да използва този удобен случай, за да проучи допълнително възможността за включване на нови екологични теми като качеството на въздуха, биологичното разнообразие, шума и кръговата икономика в рамките на протокола на Конвента на кметовете. Това включване не би трябвало да води до по-сложни минимални изисквания за подписалите страни, а би могло по-скоро да им даде възможност да разгледат постепенно нови аспекти и да се справят с предизвикателствата, свързани със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, както и енергийния преход, с по-хоризонтален и цялостен подход, като се използват полезните взаимодействия; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че целите за устойчиво развитие (ЦУР) (3) трябва да бъдат съответната референтна рамка за устойчивото развитие на местните и регионалните власти. В този смисъл счита, че Конвентът следва да бъде неразделна част от ЦУР и да се разглежда като един от основните инструменти за мониторинг на изпълнението им на местно равнище. Поради това призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да включат в методологичната рамка на Конвента връзка към ЦУР, като започнат с обикновено възлагане на дейности за различните цели за устойчиво развитие, към които са насочени действията; |
| --- | --- |

6.

| 7. | приветства разширяването на обхвата на Конвента на кметовете с глобалното измерение и усилията за създаване на съгласувана рамка и счита, че Глобалният конвент е важен инструмент на дипломацията и диалога с трети държави. Признава също така решаващата му роля за това да се гарантира, че усилията на ЕС не се компрометират от липсата на амбиция от страна на чужди държави. Предупреждава обаче, че усилията за хармонизиране на референтната рамка на Конвента в световен мащаб не бива да водят до отклоняване от нуждите и практиките на местните и регионалните власти в ЕС, което би застрашило успеха му в бъдеще; |
| --- | --- |

7.

| 8. | приветства различните инициативи „от долу нагоре“, предприети от Европейската комисия за градовете и регионите, като например „Платформата за въгледобивните региони в преход“, „Платформата за интелигентна специализация на енергията (S3PEnergy)“, „Чиста енергия за островите в ЕС“, „Интелигентни градове и общини“ и „Зелена столица“. Във връзка с това призовава Европейската комисия да използва данните от картографирането, което вече е извършено от One Stop Shop for Cities (единно звено за контакт за градовете) (4), и да проучи цялостно целта и ролята на тези инициативи и по-конкретно техните потенциални полезни взаимодействия с Конвента на кметовете, за да се премине към най-удобната за ползване структура. Чрез този подход ще може да се създаде ясна и съгласувана рамка за различни инициативи, свързана с ЦУР, без да се компрометират техните специфични и характерни особености; |
| --- | --- |

8.

| 9. | напомня на държавите членки, че трябва да провеждат консултации с поднационалното равнище при разработването на националните планове в областта на климата и енергетиката, и ги призовава да вземат предвид опита и отзивите на общността на Конвента на кметовете при изготвянето, преразглеждането и изпълнението на плановете и дългосрочните стратегии до 2050 г., както и на енергийните агенции, които наброяват повече от 400 в ЕС, и много от тях са координатори или поддръжници на Конвента на кметовете и отговарят за регионалното енергийно планиране; |
| --- | --- |

9.

Управлението на Конвента на кметовете

| 10. | отново засвидетелства подкрепата си за въвеждането на система от регионално и местно определени приноси (RLDC) като начин за официално признаване, мониторинг и насърчаване на намаляването на въглеродните емисии от страна на градовете, местните органи на властта и регионите в световен план. Отправя искане към Европейската комисия да работи съвместно с КР, за да проучат как SECAP или други аналогични планове могат да изпълняват функцията на RLDC, осигурявайки местен принос към Парижкото споразумение на ООН относно изменението на климата; |
| --- | --- |

10.

| 11. | припомня, че Конвентът на кметовете се разрасна и разви през годините, за да се справи със среда, която преминава през сериозна трансформация. Смята, че е от основно значение да се извърши реорганизация на неговата структура, за да бъдат посрещнати настоящите и бъдещите очаквания. Във връзка с това припомня стратегическата роля, която КР може да играе за осигуряването на канал за непрекъсната двупосочна комуникация на Европейската комисия с местните и регионалните общности. За да се гарантира това, призовава Европейската комисия да определи по-добре ролята на КР в рамките на европейския Конвент на кметовете, включително чрез включването на КР в контролните органи и управлението на инициативата; |
| --- | --- |

11.

| 12. | приканва Европейската комисия да си сътрудничи със Службата на Конвента на кметовете и с КР, за да може Конвентът на кметовете или, когато са съвместими, еквивалентите национални и регионални инициативи на местно и регионално равнище да бъдат включени в националните референтни рамки, особено в националните планове в областта на енергетиката и климата и в националните дългосрочни стратегии до 2050 г. Във връзка с това призовава Европейската комисия да създаде експертна група за Конвента на кметовете, която да включва представители на националните координатори, посланиците на КР, представители на Службата на Конвента на кметовете, на Европейската комисия и Съвместния изследователски център, както и други експерти, включително представители на други инициативи за сътрудничество в областта на климата и околната среда, с цел редовно обсъждане на предизвикателствата и възможностите при прилагането на Конвента на кметовете в различните национални рамки, включително във връзка с други инициативи от този тип, които вече съществуват по места; |
| --- | --- |

12.

| 13. | приканва Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да укрепят националната стратегия, по-специално ролята на националните и регионалните координатори и поддръжници. Регионалните координатори би трябвало да имат по-големи правомощия и да бъдат подкрепяни технически и финансово в своите действия от Европейската комисия, включително чрез подходящо финансиране, предвидено в ЕСИ фондовете. Това би дало възможност на координаторите да предоставят достъп до техническа помощ на най-малките общини. Във връзка с това призовава управляващите органи да имат предвид ключовата роля на свързаните с Конвента дейности на тяхна територия за справяне с предизвикателствата в областта на климата, енергетиката и околната среда и ги приканва да отчитат тези дейности при планирането за следващия програмен период; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че укрепването на мрежата от национални и особено регионални координатори е от стратегическо значение за запазването на интереса към Конвента и неговата цел като инструмент за подкрепа на прилагането и мониторинга на националните и регионалните политики и за обмен на най-добри практики. Поради това призовава Европейската комисия да предостави на Службата на Конвента достатъчно ресурси, за да координира националните партньори и да им осигурява техническа подкрепа, и да предвиди паралелни механизми за финансова подкрепа на националните координационни дейности; |
| --- | --- |

14.

| 15. | припомня решаващото значение на регионалните координатори на Конвента за оказването на подкрепа на малките и средните общини, подписали Конвента, както при първоначалния етап на планиране, така и при етапа на събиране, изпълнение и мониторинг на действията. Припомня също така важната роля на т.нар. поддръжници — организациите за подкрепа, които улесняват присъединяването към Конвента, действайки като посредници и играейки водеща роля в дейностите по популяризиране. Поради тази причина Комитетът приканва Европейската комисия да подкрепи координаторите и да оцени подобаващо ролята на поддръжниците, за да се гарантира, че тяхната роля е устойчива в дългосрочен план; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава Европейската комисия да гарантира, че КР е представен в Политическия съвет на европейския Конвент, като осигури по-силна връзка между управлението на равнището на ЕС на Конвента и посланиците на Конвента, за да се осигури политическа подкрепа за инициативата, да се популяризира Конвентът и да се улесни диалогът с националните органи. В това отношение се ангажира да мобилизира необходимите ресурси, така че мрежата от посланици на Конвента да действа все по-активно и ефективно, в тясно сътрудничество с Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете; |
| --- | --- |

16.

| 17. | призовава Европейската комисия да направи данните на Конвента публично достъпни и географски определени: тези данни биха могли да допринесат за създаването на Обсерватория на ЕС за наблюдение на неутралността по отношение на климата, за Платформата за данни за градовете (5) и Обсерваторията на енергийната бедност, която би трябвало да събира данни, дезагрегирани поне на равнище NUTS2; |
| --- | --- |

17.

| 18. | същевременно призовава местните и регионалните власти да използват Конвента на кметовете като възможност за укрепване на капацитета на своите администрации и за обучение на своите държавни служители, като се избягва прекомерното възлагане на дейности на външни изпълнители, което би могло да компрометира способността на администрацията да прилага и актуализира SECAPS; |
| --- | --- |

18.

| 19. | призовава Съвместния изследователски център на ЕС да установи по-тесни връзки с регионалните координатори на Конвента и да им предоставя техническа и научна подкрепа по време на събирането и анализа на данните, както и да осигурява на общините достатъчна техническа помощ за изпълнението на плановете за действие в областта на енергетиката (SECAP), определянето на финансирането и установяването на процеси с широко участие; |
| --- | --- |

19.

| 20. | приканва Европейската комисия, Съвместния изследователски център и Службата на Конвента на кметовете да работят за създаването на по-опростена и стабилна рамка за мониторинг, при която да се избягва необходимостта от непрекъснато обучение и актуализиране, но която същевременно предоставя необходимата гъвкавост, за да се реагира на променящата се политическа среда. Подчертава, че задълженията за мониторинг, макар и важни за функционирането и надеждността на системата на Конвента, не трябва да бъдат пречка за местните структури, по-специално за по-малките такива, при присъединяването им към Конвента и при използването на неговия потенциал за стимулиране на амбициозни действия. В този контекст призовава също така да се проучи по какъв начин може
  по-добре да се използва
  процесът на мониторинг както от гледна точка на комуникацията, така и на процедурата, за да се улесни максимално участие в мрежата; |
| --- | --- |

20.

| 21. | предлага да се обмисли и възможността за създаване на тематични мрежи между подписалите страни, които са със сходни характеристики или са изправени пред сходни предизвикателства, например въз основа на техния размер, географско, социално или икономическо положение; |
| --- | --- |

21.

| 22. | призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете в рамките на SECAP да насърчават действия, особено в областта на приспособяването към изменението на климата, които да надхвърлят общинските, регионалните и националните административни граници с оглед на установяването на групи, изградени в контекста на една уязвима околна среда; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приканва Европейската комисия и Съвместния изследователски център да преразгледат, с подкрепата на регионалните координатори и поддръжници, процедурата за оценка на SECAP, за да стане тя по-бърза и да предоставя по-лесни за ползване насоки, ориентирани спрямо политическите решения. Трябва да се положат усилия за намаляване на административните процедури, рационализиране на задълженията за докладване и подобряване на използването на данни; |
| --- | --- |

23.

| 24. | призовава Европейската комисия и Бюрото на Конвента винаги да използват възможно най-простите, актуални и ясни изразни средства и начини за комуникация, за да се гарантира, че Конвентът на кметовете и други форми на сътрудничество по въпросите на климата и околната среда между местните и регионалните органи се признават като марка за устойчивост и знак за високи постижения в областта на климата, когато доведе до определени търсени резултати; |
| --- | --- |

24.

Преход с широко участие към неутралност по отношение на климата

| 25. | призовава Европейската комисия и Бюрото на Конвента да насърчават мерки за подпомагане на страните по Конвента, изправени пред трудности при постигането на целите, за които са поели ангажимент при подписването му, по причини извън техния контрол; |
| --- | --- |

25.

| 26. | призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да засилят допълнително действията във връзка с обучението и поддържането на осведомеността на подписалите страни, като се стремят във възможно най-голяма степен да бъдат преодолени езиковите бариери. Припомня, че е необходимо да се обърне специално внимание на приспособяването към изменението на климата и енергийната бедност, които все още са сравнително нови теми и следователно са особено предизвикателство за по-голямата част от подписалите страни; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете допълнително да укрепят групата на експертите, които идват от местното равнище (Practitioners Group) (6), и да я направят по-прозрачна, като нейният състав стане публично достояние: тази група представлява важен ресурс, за да се гарантира, че процесът на вземане на решения в Конвента на кметовете следва подхода „от долу нагоре“ и че потребностите на местните и регионални власти са взети надлежно предвид. Европейската комисия би могла да обмисли организирането на дейности за обучение на високо равнище, предназначено за експерти, успоредно и в допълнение към вече съществуващите заседания. Подобни обучения с особен акцент върху предоставянето на помощ на специалисти от малки общности биха могли да бъдат организирани с подкрепата на представители на академичните среди, които са включени в групата на образователните институции (academic corner) на общността на Конвента на кметовете; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава Европейската комисия и Бюрото на Конвента да доразвият ролята на групата на образователните институции (т.нар. academic corner), която има за цел да се установят връзки между образователните и научноизследователските институции и местните и регионалните власти; припомня, че тези връзки са от основно значение за натрупването на необходимите за прехода знания и умения, както и че трябва да се засили подкрепата както за научните изследвания и проучванията, така и за разпространението на резултатите от тях сред по-широката общност на Конвента; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приканва Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да продължат да популяризират и разпространяват добрите практики за действия с ниски разходи, например чрез въвеждането на критерии за устойчивост във вече съществуващите или планираните дейности на общината, които много често не изискват нови източници на финансиране, а само по-добро разпределение на наличните ресурси. Във връзка с това припомня особеното значение на систематичното прилагане на екологосъобразни и устойчиви обществени поръчки. За увеличаване на участието и политическия надзор би било полезно да се предоставят насоки за изчисляването на изработеното време на служителите и съответните разходи; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Европейската комисия да обръща по-голямо внимание на социалния аспект, като се започне от енергийната бедност, но се включат също така здравето, уязвимостта към изменението на климата, управлението на рисковете и качеството на живот; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да засилят участието на училищата и образователните центрове на всички равнища в разработването, прилагането и преразглеждането на SECAP. Това ще бъде от решаващо значение и за пораждането на дългосрочни поведенчески промени, които са необходими, за да се гарантира ефективността на процеса на преход към неутралност по отношение на климата, както се разяснява подробно в дългосрочната стратегия за 2050 г.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | потвърждава, че е особено важно да се възприеме подходът на „петорната спирала“, за да се създадат ефективни и съобразени с бъдещето планове за действие, които могат да се справят със сложността на необходимия преход: за това е нужно участието на публичната администрация, промишлеността, университетите, НПО и гражданите. Следователно призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да засилят официалната роля на частния сектор, на други необщински публични органи (здравни институти, научноизследователски структури и др.), на организациите с нестопанска цел и на гражданското общество, в разработването и прилагането на SECAP; |
| --- | --- |

32.

Системно планиране, подкрепяно с подходящи финансови инструменти

| 33. | приканва Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да предложат мерки за насърчаване на по-тесни връзки с планирането на дейности на местно и регионално равнище въз основа на плановете за устойчива мобилност и градоустройственото планиране. Във връзка с това би искал да отбележи, че неотдавнашният доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) относно изменението на климата и земите (7) в още по-голяма степен изтъква решаващата роля на политиките в областта на земеползването в борбата срещу изменението на климата. Припомня също така, че SECAP би трябвало да се превърнат в оперативен, гъвкав и динамичен инструмент за местните администрации, който е тясно свързан с останалите планове и програми; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава Европейската комисия да вземе под внимание факта, че отговорността за смекчаването на последиците и адаптирането към изменението на климата до голяма степен се пада на местно равнище. Това трябва да бъде отчетено, за да се признае значението на SECAP във финансовата система на различните държави; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава Европейската комисия и Службата на Конвента на кметовете да засилят концепцията за SECAP като глобален стратегически документ, който да бъде включен в общото планиране на местната администрация по хоризонтален начин, като се вземат предвид различните местни потребности. Всяко действие би трябвало да се отнася до конкретни планове/инструменти, които вече съществуват в общината. В SECAP също биха могли да бъдат определени качествени/количествени критерии за подпомагане на процесите на планиране и вземане на решения в общините с цел постигане на целите на Конвента на кметовете; |
| --- | --- |

35.

| 36. | призовава Европейската комисия да признае и възнагради усилията на подписалите страни, координаторите и поддръжниците в най-важните финансови инструменти на ЕС. Държавите членки би трябвало също така да бъдат насърчавани да правят същото с оглед на правилното изпълнение на своите национални планове в областта на климата и енергетиката; |
| --- | --- |

36.

| 37. | приканва Европейската комисия да предостави по-голяма роля на регионите, които са важни елементи от системата на многостепенно управление; във връзка с това отправя искане към Комисията да предвиди стимули, като например разпределяне на тежестта, които да насърчат регионите да постигнат целите за намаляване на CO2; освен това счита, че ЕСИ фондовете би трябвало да включват механизми за подкрепа на работата на регионалните координатори; |
| --- | --- |

37.

| 38. | счита, че наличието на действащ SECAP или еквивалентен план в областта на енергетиката и климата би трябвало да се превърне в предварително условие за достъпа до всички съответни програми за финансиране (Механизъм за градовете, „Хоризонт Европа“, „Life“ и др.); |
| --- | --- |

38.

| 39. | припомня, че поради хоризонталния характер на плановете за действие, свързани с климата, много от действията биха могли да бъдат подкрепени от фондовете на ЕС за развитие на селските райони и действия в областта на морското дело: поради това насърчава координаторите на Конвента да проучат допълнително тази възможност и Бюрото на Конвента на кметовете да предостави насоки в това отношение; |
| --- | --- |

39.

| 40. | призовава Европейския парламент да проучи възможностите за сътрудничество с КР и неговите членове в контекста на проекта на КР „Посланици на Конвента на кметовете“, за да се увеличат обхватът и видимото присъствие на политическата подкрепа за Конвента; |
| --- | --- |

40.

| 41. | призовава Европейската комисия да предостави на регионите ясни указания, да разработи, с участието на всички компетентни генерални дирекции, насоки относно начините за подпомагане на изпълнението на SECAP посредством регионалните оперативни програми в рамките на ЕФРР и ЕСФ, да извършва обмен на добри практики и да осигури специалисти, които да подкрепят общините; |
| --- | --- |

41.

| 42. | приканва ЕИБ да засили още повече комуникацията си с Общността на Конвента на кметовете с цел укрепване на капацитета на местните и регионалните власти за оптимално използване на инструментите на ЕИБ, със специален акцент върху разработването на инструменти в подкрепа на малките и средните местни органи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приветства създаването на Европейски консултантски център по инвестиционни въпроси (ЕКЦИВ) (8), който възниква в отговор на огромната необходимост от подкрепа и насоки за местните и регионалните власти в областта на възможностите за финансиране. Отбелязва обаче, че този инструмент изглежда досега е оказал ограничено въздействие върху местните и регионалните власти. Поради това призовава Европейската комисия да проучи причините за това и да създаде повече полезни взаимодействия между този инструмент и инициативите „от долу нагоре“, по-специално с Конвента на кметовете, и заявява готовността си да подкрепи Европейската комисия в усилията ѝ за по-нататъшно насърчаване на инструмента и проучване на начини за повишаване на неговата функционалност. |
| --- | --- |

43.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://www.ipcc.ch/2018/10/08/summary-for-policymakers-of-ipcc-special-report-on-global-warming-of-1-5c-approved-by-governments/

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52018DC0773

2

(3)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/eu-regional-and-urban-development/topics/cities-and-urban-development_bg

4

(5)  https://urban.jrc.ec.europa.eu/#/en

5

(6)  https://www.eumayors.eu/about/support-the-community/group-of-practitioners.html

6

(7)  Специален доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) относно изменението на климата и земите.

7

Специален доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) относно изменението на климата и земите.

(8)  https://eiah.eib.org/about/initiative-urbis.htm.

8

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/36

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Работата през цифрови платформи — проблеми на регулирането на местно и регионално равнище

(2020/C 79/07)

| Докладчик | : | Dimitrios BIRMPAS (EL/ПЕС), член на Общинския съвет на Егалео |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Dimitrios BIRMPAS (EL/ПЕС), член на Общинския съвет на Егалео

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Уводни бележки

| 1. | подчертава, че икономиката на цифровите платформи е неразделна част от европейската икономика, а икономическото и социалното ѝ значение ще продължи да нараства значително в бъдеще; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че Европейската комисия определя основаната на платформи икономика като „бизнес модели, при които за улеснение на дейностите се използват платформи за сътрудничество“ (1). Според същия източник платформите за сътрудничество създават отворен пазар за временно ползване на стоки или услуги, които често се предоставят от частни лица. В икономиката на сътрудничеството има три категории участници: i) доставчиците на услуги, които споделят активи, ресурси, време и/или умения и които може да бъдат частни лица, предлагащи услуги инцидентно, или доставчици на услуги, действащи в професионално качество; ii) ползвателите на такива услуги; и iii) посредниците, които свързват чрез онлайн платформа доставчиците и ползвателите и улесняват трансакциите помежду им („платформи за сътрудничество“); |
| --- | --- |

2.

| 3. | припомня също така, че ОИСР определя платформата като „цифрова услуга, която улеснява взаимодействията между две или повече отделни, но взаимнозависими групи потребители (дружества или лица), които си взаимодействат посредством тази услуга в интернет“ (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че използването на цифрови платформи за координиране на всякакъв вид икономически дейности нараства паралелно с експоненциалното нарастване на използването на интернет; |
| --- | --- |

4.

| 5. | признава, че възходът на работата през цифрови платформи може да се обясни с факта, че тя предлага редица предимства както на работодателите, така и на работещите предвид необходимостта от гъвкавост на пазара на труда. Според Eurofound (3) работата през платформи предоставя и редица възможности за пазара на труда, като например лесен достъп до него, източник на допълнителни доходи, стимул за самостоятелна заетост, гъвкавост на работното време, и предотвратява дискриминация на работещите въз основа на етническа принадлежност или увреждане, както и на географско положение. Освен това, както беше подчертано от JRC (4), тъй като много от работещите през платформи са от уязвими групи търсещи работа (млади хора, жени, хора от отдалечени региони), тази форма на труд може да окаже положително въздействие върху интегрирането на тези групи на пазара на труда и да „улесни прехода към по-стабилни форми на заетост“, при условие че са предприети подходящи мерки за гарантиране на достойни условия на труд; |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава, че бързото разпространение на работата през цифрови платформи през последните години повдигна различни въпроси във връзка с тяхното функциониране и с ползите от реорганизацията на труда, произтичаща от тези платформи, както и със свързаните с тях рискове; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че според Eurofound (5) поради специфичните работни договорености, зависещи от задачите, които изпълняват при всеки отделен случай, за работещите през платформи съществува по-голяма несигурност по отношение на правата и равнището на социална закрила, условията на труд или стабилността на заетост; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че е необходима цялостна рамка, която да гарантира социална закрила и социални права за всички работещи (от гарантирането на здравословни и безопасни условия на труд до достъпа до учене през целия живот), за да се създадат еднакви условия на конкуренция за основаната на платформи икономика и „традиционната“ икономика извън мрежата, въз основа на еднакви права и задължения за всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва, че фиктивната самостоятелна заетост (наричана понякога прикрита или фалшива самостоятелна заетост) се отнася до случаи, в които лицата се водят самостоятелно заети, но в действителност работят като наети лица. Трябва да се води борба срещу умишлено неправилното класифициране на работниците от страна на работодателите с цел заобикаляне на разпоредбите в областта на заетостта, избягване на данъчни задължения и предотвратяване на сформирането на представителство на работниците, както и прехвърляне на рисковете върху работниците и/или придобиване на конкурентно предимство; |
| --- | --- |

9.

| 10. | потвърждава, че правото на всички работници на справедливо и равно третиране, що се отнася до условията на труд, достъпа до социална закрила и обучението, независимо от вида и продължителността на трудовото правоотношение, както и правото на справедливо възнаграждение, което осигурява достоен стандарт на живот, е залегнало в Европейския стълб на социалните права (6), подкрепен единодушно от всички държави — членки на ЕС; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отбелязва трудностите, с които се сблъскват т.нар. „работещи за собствена сметка“, за да имат колективно представителство, и обръща внимание на факта, че най-голямото предизвикателство пред социалните партньори е да достигнат до работещите в неформалния сектор и в нововъзникващи форми на заетост като работещите през платформи (7); с оглед на това призовава за мерки за насърчаване и улесняване на социалния диалог в този сегмент от пазара на труда; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва, че една обща европейска инициатива за регулиране на работата през цифрови платформи ще предложи координиран отговор от страна на държавите членки на правните предизвикателства, произтичащи от непрекъснатите технологични промени на пазара на труда; взема под внимание възможностите за професионална подкрепа, натрупване на знания и учене, до които новите технологии като изкуствения интелект предлагат достъп; освен това подчертава необходимостта от подходящо управление на негативното въздействие на новите технологии върху работещите през платформи, като се има предвид, че все по-широкото разпространение на тези технологии, включително на изкуствения интелект, подчинява тези работници на решения, които се вземат до голяма степен от алгоритмите на изкуствения интелект; |
| --- | --- |

12.

| 13. | присъединява се към призива на МОТ за създаване на международна система на управление, която да изисква от собствениците на платформи да гарантират определени минимални права и защита, и която да регулира използването на данни и отчетността на алгоритмите в трудовата сфера. Това би било решение на проблема с колективното представителство на работещите през платформи, както и на проблемите, свързани с изкуствения интелект, тъй като ще изисква прилагането на подхода „под човешки контрол“ и ще гарантира, че крайните решения, отнасящи се до работата, се вземат от хора (8); приветства същевременно националните и поднационалните инициативи (9), както и основаните на платформи инициативи, с които се създават кодекси за поведение за краудсорсинга и краудуъркинга; |
| --- | --- |

13.

| 14. | споделя становището, изразено в заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO) от 24 октомври 2019 г. относно необходимостта [държавите членки и ЕК] „да укрепват свързаните с труда институции, и по-конкретно администрацията и инспекцията на труда, и да насърчават ефективното прилагане на международните стандарти за труда за защитата на всички работници, включително в новите форми на труд, и прехода от неформалната към формалната икономика“ (10). Освен това е съгласен, че е необходимо те „да осигурят подходяща защита на неприкосновеността на личния живот и личните данни, и да посрещат, според случая, предизвикателствата и възможностите, особено в контекста на цифровата трансформация на труда, в това число работата през платформа“ (11); |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства намерението на новия председател на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен, изразено по време на сесията по откриването на Европейския парламент на 16 юли 2019 г., да подобри условията на труд на работещите през платформи, фокусирайки се по-специално върху уменията и образованието (12); очаква обаче средствата за подобряване на тези условия да не се ограничат до гореспоменатите области на политиката и да включат предложение от новата Комисия „да се обърне внимание на условията на труд на работещите през платформи и активно да се предприемат мерки във връзка с новите форми на несигурност“ (13); |
| --- | --- |

15.

| 16. | изтъква цялостната нужда от осъвременяване на действащите правни рамки на равнището на ЕС (напр. Директивата за електронната търговия и Директивата за услугите) в отговор на бързото разрастване на икономиката на сътрудничеството и на предизвикателствата, свързани с платформите, развиващи дейност в световен мащаб. Ключова предпоставка за всяко актуализиране на правната рамка е да се проучи ефективността на съществуващото законодателство на ЕС, което може да се прилага и по отношение на работата през платформа, като Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд, и да се картографират точно съществуващите форми на работа през платформи; |
| --- | --- |

16.

Класифициране на работниците и договори

| 17. | припомня предходното си становище, в което се подчертава, че „при развитието си някои бизнес модели на икономиката на сътрудничеството създават значителни отрицателни външни последици в областта на заетостта и в социалната сфера, по-специално чрез злоупотреба с понятието „самостоятелна заетост“, и се базират на социалните различия между работниците“ (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | припомня също позицията на КР, че „много форми на заетост в икономиката на споделянето могат да бъдат класифицирани между зависима заетост и самостоятелна заетост“, което „повдига важни въпроси, свързани с условията на труд, опазването на здравето и гарантирането на сигурност, здравноосигурителните обезщетения, изплащането на заплатата при болест, обезщетенията за безработица и пенсионното осигуряване“ (15); |
| --- | --- |

18.

| 19. | припомня, че в Документа за размисъл относно социалното измерение на Европа (16) Европейската комисия отбелязва, че за да се задълбочи това измерение, е необходимо ЕС да постигне „съгласие по общи правила за определяне на трудовия статус на работещите за цифрови платформи. Това дава възможност на предприятията да използват в пълна степен потенциала на единния европейски цифров пазар“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изтъква, че тъй като са се приспособили в по-голяма степен към цифровата трансформация и технологичното развитие, младите хора гледат на работата през цифрови платформи и на гъвкавостта, която тя често предлага, като на привлекателна възможност за заетост, дори и без ясно установени трудови права. Следва да се отбележи, че понастоящем работещите през платформи са средно с десет години по-млади от работещите офлайн (17), от което следва, че липсата на ясна рамка, определяща тези права, увеличава несигурната заетост сред младите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отчита сложността на договорните правоотношения в рамките на цифровите платформи, но отбелязва, че дори изключително разнообразните модели на заетост в рамките на традиционната икономика се подчиняват на общи основни правила, който се прилагат еднакво за всички участници. С оглед на това Комитетът на регионите отправя искане основните трудови и социални разпоредби да обхванат основаната на платформи икономика и работещите в тази икономика, като изтъква необходимостта от решаване на европейско равнище на социалните последици от единния цифров пазар. Една пропорционална рамка на национално равнище, а когато е необходимо — поради транснационалния характер на цифровата икономика — и на европейско равнище, чрез която да се потърси решение на регулаторните предизвикателства на работата през цифрови платформи, ще създаде еднакви условия на конкуренция за традиционната икономика и икономиката на цифровите платформи и ще противодейства на социалния дъмпинг. Тази регулаторна рамка следва също да предвижда забрана за използването на клаузи за изключително право, които пречат на работещите да си сътрудничат с други платформи; |
| --- | --- |

21.

| 22. | отбелязва, че това регулиране следва да реши важни регулаторни въпроси като тежестта на документално доказване на трудовото правоотношение (и съответно на евентуалното неправилно класифициране), оценката на оборимата презумпция за трудово правоотношение, организацията на труда посредством договорни отношения с неравноправни клаузи, както и въпроса за собствеността и преносимостта на данните за профила и резултатите на работещия през платформи. Освен това то може да реши въпроса за вноските за социално осигуряване от страна на работодателя спрямо участващата обща работна сила и независимо от статута на заетост, като се отчита качеството на трудовите договорености. За да се отчете възможността за цифрово преминаване на границите и да се позволи прилагането на Директивата относно командироването на работници (18), следва да се допуска разграничение между „място на работа“ и „място на получаване на услугата“ като минимална гаранция на трудовите права; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че установяването на трудово правоотношение следва да се основава на действащото право, колективните трудови договори или практики във всяка държава членка, като се взема предвид съдебната практика на Съда на Европейския съюз (19). Съгласно тази съдебна практика този статут може да се прилага и към служители на цифрови платформи, когато са изпълнени съответните критерии. Споделя мнението на Европейския парламент, че „установяването на наличие на трудово правоотношение следва да се ръководи от фактите, свързани с действителното изпълнение на работата, а не от описанието на правоотношението, направено от страните по него“ (20). Съгласен е също, че „злоупотребата със статута на самостоятелно заетите лица, както е определен в националното право, било то на национално равнище или в трансгранични ситуации, е форма на фалшиво деклариран труд, който често се свързва с недекларираната заетост [...] с цел да [се избегнат] някои правни или фискални задължения“ (21). С оглед на това отбелязва, че са необходими насоки на европейско равнище за борба с това явление; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства факта, че повечето държави – членки на ЕС, имат минимална работна заплата, която е установена със закон или колективно договорена. Компетентността и отговорността за въпроси, свързани с формирането на заплатите, е на държавите членки и/или националните социални партньори. Ето защо автономията на социалните партньори и тяхното право да сключват колективни трудови договори трябва да бъдат изцяло зачитани (22); |
| --- | --- |

24.

| 25. | подкрепя създаването на специална работна група за проучване и мониторинг на колективните трудови правоотношения и класифициране на работещите през цифрови платформи в рамките на Обсерваторията на ЕС на икономиката на онлайн платформите, която беше създадена с решение на Комисията (23). Обсерваторията, която се състои от група независими експерти в областта на основаната на онлайн платформи икономика и специализирана група служители на Комисията, вече започна работа и предоставя на Комисията съвети и ноу-хау във връзка с развитието на основаната на онлайн платформи икономика. Комитетът на регионите може да допринесе за работата на групата с най-добри практики на местно, регионално и трансгранично равнище, които укрепват наред с другото развитието на уменията на персонала на местните и регионалните власти; във връзка с това Комитетът настоява за статут на наблюдател в рамките на Обсерваторията; |
| --- | --- |

25.

Регионално и местно измерение

| 26. | отбелязва, че непрекъснатото развитие и разрастване на икономическите дейности, в които навлизат цифровите платформи, оказват влияние на местно и регионално равнище, поради което трябва да се регулират и на равнището на регионалните и местните власти в рамките на техните правомощия, особено що се отнася до данъчното облагане и градоустройството; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава местните и регионалните власти да намират решения на социалните и трудовите предизвикателства, произтичащи от работата през цифрови платформи, като прилагат мерки за социална подкрепа на нетипичните форми на заетост, както и мерки за предотвратяване на неправомерни и дори нелегални форми на заетост (като фиктивна самостоятелна заетост) в рамките на такива платформи, за да се гарантират правата на работещите през платформи на индивидуална и колективна основа; |
| --- | --- |

27.

| 28. | насърчава местните и регионалните власти, в качеството им на доставчици и получатели на множество онлайн услуги, често с посредничеството на цифрови платформи, да включат сред критериите при възлагане на обществени поръчки позитивната дискриминация към социално отговорните платформи, както и социални критерии, свързани с условията на труд при работата през платформи; |
| --- | --- |

28.

| 29. | насърчава местните и регионалните власти, в качеството им на доставчици на услуги, да формулират трудови договори, които да служат като модел за останалите местни работодатели; |
| --- | --- |

29.

| 30. | насърчава местните и регионалните власти да разработят политики в областта на заетостта, ученето през целия живот и социалната сфера, които да отчитат цифровизацията на пазарите на труда и да вървят в крак с нея; |
| --- | --- |

30.

| 31. | насърчава местните и регионалните органи да преследват, в рамките на своите правомощия, умишленото неправилно класифициране на работниците, като използват инспекциите по труда или други еквивалентни органи или институции. |
| --- | --- |

31.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Съобщение на Комисията „Европейска програма за икономиката на споделянето“ (COM(2016) 356 final).

1

Европейска програма за икономиката на споделянето

(2)  ОИСР, Перспективи за заетостта 2019 г.

2

ОИСР, Перспективи за заетостта 2019 г.

(3)  Eurofound (2019 г.), Platform work: Maximising the potential while safeguarding standards? („Работата през платформи: максимално използване на потенциала при гарантирана защита на стандартите?“). https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19045en.pdf

3

(4)  JRC, 2018, Platform Workers in Europe („Работещите през платформи в Европа“) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_ pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_policy.pdf

4

(5)  Eurofound, 2018 г., Employment and working conditions of selected types of platform work („Заетост и условия на труд на определени видове работа през платформи“), https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2018/employment-and-working-conditions-of-selected-types-of-platform-work

5

(6)  Глава II. Справедливи условия на труд, параграфи 5 и 6 https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_bg

6

(7)  Проучване на Европейския парламент „EU and ILO: Shaping the Future of Work“ („ЕС и МОТ: оформяне на бъдещето на труда“), 2019 г. (http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/EMPL/DV/2019/09-03/IPOL_STU2019638407_EN.pdf)

7

(8)  „Work for a brighter future“ („Работа за по-светло бъдеще“), Световна комисия на МОТ относно бъдещето на труда, 2019 г. http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/—dgreports/—cabinet/documents/publication/wcms_662410.pdf

8

(9)  Интересен пример е инициативата на град Милано, с която през 2018 г. беше дадено началото на „Общинско информационно гише за работещите през платформи за доставка на храна“ — първата служба в Италия за изслушване, информиране и консултиране на работещите през платформи за доставка на храни. http://www.ansa.it/lombardia/notizie/2018/07/18/a-milano-primo-sportello-per-i-rider_111a55ca-fc7b-4c16-91f7-60b1b22a3c96.html

9

(10)  Бъдещето на труда: Европейският съюз подкрепя Декларацията по случай стогодишнината на МОТ — Заключения на Съвета (24 октомври 2019 г.)

10

(11)  Пак там.

11

(12)  Политически насоки за следващата Европейска комисия 2019—2024 г. https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20190716RES57231/20190716RES57231.pdf

12

(13)  Встъпително изказване на г-н Nicolas Schmit, кандидат за член на Комисията, отговарящ за работните места, по време на изслушването му пред Европейския парламент https://multimedia.europarl.europa.eu/en/-hearing-of-nicolas-schmit-commissioner-designate-jobs-opening-statement-by-nicolas-schmit_I178011-V_v

13

(14)  Становище на КР относно „Икономика на сътрудничеството и онлайн платформи: споделена гледна точка на градовете и регионите“ (COR-2016-04163).

14

Икономика на сътрудничеството и онлайн платформи: споделена гледна точка на градовете и регионите

(15)  Становище на КР относно „Прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз“ (CDR 1129/2018).

15

Прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз

(16)  COM(2017) 206, 26 април 2017 г.

16

(17)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_ policy.pdf, стр. 23.

17

(18)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-18-2018-INIT/bg/pdf

18

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-43-2019-INIT/bg/pdf

19

(20)  Законодателна резолюция на Европейския парламент от 16 април 2019 г. относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0379_BG.html

20

(21)  Пак там.

21

(22)  Становище на КР относно „Стандарти за трудово възнаграждение в ЕС“ (COR-2015-01689).

22

Стандарти за трудово възнаграждение в ЕС

(23)  Решение на Комисията от 26.4.2018 г. относно създаване на експертна група за обсерваторията на икономиката на онлайн платформите (C(2018) 2393 final).

23

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/40

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска рамка за регулаторни действия по отношение на икономиката на сътрудничеството

(2020/C 79/08)

| Докладчик | : | Peter FLORIANSCHÜTZ (AT/ПЕС), депутат в Ландтага на Виена и член на Общинския съвет на град Виена |
| --- | --- | --- |

Докладчик

:

Peter FLORIANSCHÜTZ (AT/ПЕС), депутат в Ландтага на Виена и член на Общинския съвет на град Виена

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | призовава Европейския парламент, Съвета и Комисията да поставят икономиката на сътрудничеството начело на своите приоритети за мандата 2019—2024 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че икономиката на сътрудничеството се основава на тристранни отношения между три категории участници — клиенти, доставчици и платформи/посредници — което значително се различава от традиционния модел на веригата за доставки и двустранните отношения между клиенти и доставчици, на които се основава съществуващата регулаторна рамка на ЕС; |
| --- | --- |

2.

| 3. | поради това счита, че конкретното прилагане на правото на ЕС към тези нови бизнес модели далеч не е повсеместно и често е трудно, както е видно от ожесточените спорове, стигащи и до съд; |
| --- | --- |

3.

| 4. | припомня, че в становище от 2016 г. (1) Комитетът констатира, че съобщението на Комисията „Европейска програма за икономиката на сътрудничеството“ (2) не предоставя изчерпателни отговори на някои ключови въпроси, повдигнати от икономиката на сътрудничеството; счита, че вследствие на подобно бездействие се стига до това изцяло политически решения да се вземат в съдилищата, а не от европейските и регионалните законодатели; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква предимствата, които икономиката на сътрудничеството може да предложи при наличието на справедливи и регламентирани еднакви условия на конкуренция, като по-силната конкуренция в много сектори, която има неблагоприятни последици за заварените оператори, водейки до по-широк избор за потребителите и по-ниски разходи, по-добрите възможности за заетост и положителното въздействие върху околната среда вследствие на по-ефективното използване на активите и ресурсите; |
| --- | --- |

5.

| 6. | въпреки това посочва, че освен предимства, икономиката на сътрудничеството има и отрицателните последици за традиционните предприятия и местните общности; подчертава, че в рамките на единния пазар не е приемливо да се подкопават трудовите и потребителските права, както и стандартите за опазване на околната среда, и посочва, че Комитетът изготвя отделно становище, посветено на заетостта и социалните аспекти на работата през цифрови платформи (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че онлайн и офлайн стопанските дейности следва да получат равнопоставено третиране при еднакви условия на конкуренция на единния пазар. Икономиката на сътрудничеството предлага по-голям избор на потребителите и нови възможности за предприемачите, но гражданите и предприятията трябва да са запознати с приложимите правила и задължения по места, независимо от вида на бизнес платформите (напр. споделяне на къщи, пътувания с автомобил, различни домашни услуги със стопанска или нестопанска цел и др.), които са избрали; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изразява също така и дълбокото си съжаление във връзка с изтласкването на местните жители от някои големи градове поради увеличаването на цените на недвижимите имоти, свързано с голям брой жилища, предназначени за краткосрочно настаняване на туристи чрез онлайн платформи; |
| --- | --- |

8.

| 9. | въпреки това споделя желанието на Комисията, изразено в нейната програма за икономиката на сътрудничеството от 2016 г., да се балансират двете политически цели за преодоляване на настоящите проблеми и осигуряване на правна сигурност чрез регулиране, от една страна, и насърчаване на иновациите, новите предприятия и по-нататъшното развитие на икономиката на сътрудничеството, от друга страна; |
| --- | --- |

9.

| 10. | счита, че принципите на правовата държава включват създаването и ефективното прилагане на законите и местните и регионалните власти не би трябвало да срещат пречки при прилагането на европейското, националното или регионалното законодателство; |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства доброволческите действия на платформите в Европа, но подчертава, че те не заместват рамковите правила за един истински общ пазар; |
| --- | --- |

11.

Европейска рамка с териториално измерение

| 12. | с оглед на тези опасения счита, че съществуващата регулаторна рамка на ЕС — въведена преди ерата на платформите на икономиката на сътрудничеството — е действително остаряла и, освен ако не бъде изцяло актуализирана, не може да отговори на поставяните от икономиката на сътрудничеството предизвикателствата; |
| --- | --- |

12.

| 13. | призовава през 2020 г. Европейската комисия да представи предложения за тази цел в по-широкия контекст на законодателния акт за цифровите услуги, който е част от програмата на новоизбрания председател на Комисията (4), особено като се има предвид, че основните технически приспособления (напр. смартфоните) и платформите се появиха дълго време след Директивата за електронната търговия от 2000 г.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва силното местно и регионално измерение на икономиката на сътрудничеството, което оказва влияние върху ежедневието, тъй като много от секторите, в които платформите са активни, от жилищно настаняване, градски транспорт, услуги за доставка до използване на обществени пространства, са регулират или облагат на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Комисията и държавите членки да създадат стимулираща регулаторна среда, която да позволи на малките европейски платформи да извлекат по-големи ползи от единния пазар и да се разраснат, за да се конкурират успешно с доминиращите световната сцена участници; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава в бъдещата европейска рамка да се признае териториалното измерение и да се укрепи капацитетът на публичните органи да регулират икономиката на сътрудничеството в съответствие с техните национални, регионални или местни условия, при пълно зачитане на принципа на субсидиарност. Налагането на влезли в сила съдебни решения срещу платформите, предлагащи краткосрочно настаняване, в държавата по пребиваване е огромно усилие за местните власти поради липсата на ресурси и капацитет за уреждане на спорове в друга държава — членка на ЕС; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че принципът на държавата на произход в Директивата за електронната търговия води до проблеми за градовете и регионите. Колкото по-силно изразен е принципът на държавата на произход, толкова по-ясни и ефективни трябва да бъдат правилата за прилагане на закона; счита, че съществува риск от преференциално избиране при навлизането на единния пазар, което в крайна сметка води до правна несигурност и загуба на административен контрол от страна на публичните органи в държавата на местоназначение; |
| --- | --- |

17.

| 18. | въпреки това счита, че единствено действия на местно или национално равнище няма да са достатъчни за справяне с някои от основните проблеми, свързани с икономиката на сътрудничеството, и че в тази връзка е необходима ясна европейска рамка в допълнение към националното и регионалното законодателство; |
| --- | --- |

18.

| 19. | препоръчва извършването на оценки на териториалното въздействие на ключовите елементи на законодателния акт за цифровите услуги и на европейската рамка за икономиката на сътрудничеството; |
| --- | --- |

19.

| 20. | освен това предлага, предвид динамичния характер на икономиката на сътрудничеството, да се създаде механизъм за наблюдение на прилагането на законодателния акт за цифровите услуги и на европейската рамка за икономиката на сътрудничеството; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отправя искане към Европейската комисия да наблюдава редовно развитието на платформите за сътрудничество по отношение на спазването на правилата в областта на конкуренцията, тъй като на регионално и местно равнище може да се наблюдава висока степен на господстващо положение от страна на само няколко платформи; |
| --- | --- |

21.

Разпокъсаност на вътрешния пазар

| 22. | подчертава, че на вътрешния пазар вече настъпва разпокъсаност, тъй като въпреки че това явление е относително ново, в много държави членки, градове и региони се наблюдава увеличаване на правилата за икономиката на сътрудничеството, като в около две трети от държавите членки още от 2017 г. съществуват или се планират правни и политически инициативи, например в областта на данъчното облагане, жилищното настаняване и строителството, транспорта и доставките, или по отношение на обществените пространства (5); |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава факта, че многобройните инициативи показват необходимостта от ясно регламентиране на равнището на ЕС в рамките на единния пазар; в противен случай, разпокъсаността, до която може да се стигне, може да възпре както потребителите, така и доставчиците да се възползват от възможностите на икономиката на сътрудничеството; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че спирането на разпокъсаността на пазара чрез хармонизирани правила в целия ЕС също е от решаващо значение за насърчаване на растежа на по-малките предприятия от икономиката на сътрудничеството, тъй като сегашните големи и многонационални платформи, благодарение на размерите си, са в състояние да се приспособят по-добре към регулаторната сложност и промените; |
| --- | --- |

24.

| 25. | изразява убеждението, че въвеждането на ясна рамка на равнището на ЕС би дало възможност на европейските стартиращи предприятия да се развиват и да бъдат по-конкурентоспособни на световните пазари. Платформите за сътрудничество от държави извън ЕС заслужат особено внимание, тъй като в повечето случаи прилагането на правилата в трети държави е почти невъзможно; |
| --- | --- |

25.

Статут на платформите на икономиката на сътрудничеството

| 26. | изразява съжаление, че основният въпрос за статута на платформите на икономиката на сътрудничеството — и следователно въпросът кои са правилата, които уреждат тяхната дейност — до момента е бил оставян предимно в компетенцията на съдилищата, въпреки че е силно политически въпрос с широкообхватни последици, на които вече съществуващото законодателство само по себе си не може да намери изчерпателен отговор; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава, че Директивата за електронната търговия (6) и свободата на предоставяне на трансгранични услуги, свързани с информационното общество, която тя предвижда, се нуждаят от преразглеждане и актуализиране в светлината на споровете и съдебните дела във връзка с тях (7); |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че може да се наложи определението за услуга на информационното общество (8) да бъде допълнително изяснено, за да се направи разграничение между различните видове дейности, и по-специално във връзка с появата на т.нар. „смесени услуги“, както ги нарече генералният адвокат Szpunar на Съда на Европейския съюз, включващи както услуга на информационното общество, така и неразривно свързана услуга, която не се предоставя по електронен път (9); |
| --- | --- |

28.

| 29. | счита, че европейската рамка следва да определи статута на платформите на икономиката на сътрудничеството в съответствие с точната степен на контрол, упражняван от платформата, и че следователно критериите за определяне на „решаващото влияние“ — концепция, на която Съдът на ЕС се позова — трябва да бъдат изрично посочени в правото на ЕС; |
| --- | --- |

29.

| 30. | от друга страна, счита, че критериите за „значителен за пазара участник“, също използвани от генералния адвокат, биха могли да се прилагат в известна степен към повечето платформи на икономиката на сътрудничеството и поради това имат далеч по-малко значение при определяне на статута на платформите и правилата за тяхната дейност; |
| --- | --- |

30.

| 31. | счита, че платформите за сътрудничество трябва да носят отговорност за незаконни действия или разпространяване на незаконно съдържание (напр. предложения за настаняване в социални жилища, предлагани от платформи за краткосрочно настаняване), и смята, че дискриминационните решения на платформите могат да бъдат вземани единствено въз основа на местни закони или съдебни решения; |
| --- | --- |

31.

Статут на потребителите на платформите на икономиката на сътрудничеството и защита на потребителите

| 32. | подчертава факта, че отличителна черта на икономиката на сътрудничеството е, че тя размива границата между физическите лица и професионалните участници, т.е. между равноправните потребители на платформи и търговците; |
| --- | --- |

32.

| 33. | във връзка с това счита, че определението за „доставчик на услуга“ от Директивата за услугите (10) следва да бъде преразгледано, тъй като сегашната му формулировка може да се тълкува по начин, който включва всяка икономическа дейност; смята, че това положение би могло да бъде силен възпиращ фактор чрез създаване на непропорционална тежест за хората, които понякога биха искали да бъдат непрофесионални доставчици на услуги (на услуги, предлагани от равноправни потребители на платформите); |
| --- | --- |

33.

| 34. | поради това препоръчва това положение да се изясни чрез въвеждането на общоевропейски прагове за съответните равнища на икономическа дейност, отвъд които потребителят ще се счита за професионален участник и ще бъде част от регулирания пазар; застъпва мнението, че тези прагове трябва да бъдат основани по-скоро на времеви критерии, отколкото на парични, с цел да се гарантират еднакви условия на конкуренция за всички в ЕС; |
| --- | --- |

34.

Достъп до данните

| 35. | посочва, че достъпът до данни е изключително важен за публичните органи, особено на местно и регионално равнище; осигуряването на правилно прилагане на приложимите по места правила и запазването на надзорните механизми е невъзможно без достъп до съответните данни от платформите, действащи на дадена територия; |
| --- | --- |

35.

| 36. | поради това е на мнение, че европейската рамка трябва да изисква от платформите да предоставят на публичните органи необходимите данни с цел прилагане на правилата, приложими за платформата и/или нейния сектор на дейност на правно основание (11). Когато обаче получават достъп до такава информация, публичните органи трябва да зачитат надлежно притежаваните от платформите данни и познания, като например алгоритмите за търсене и класиране. Публичните органи не следва да разчитат на готовността на платформите да споделят данни с тях, тъй като опитът, натрупан в няколко европейски града, показва, че когато платформите твърдят, че са склонни да сътрудничат, „на практика не сътрудничат или го правят само на доброволен принцип“ (12); |
| --- | --- |

36.

| 37. | признава, че някои платформи сами предприеха стъпки за прилагане на определени правила, но въпреки че тези усилия са похвални, доброволното саморегулиране може лесно да бъде заобиколено от потребителите на платформите (едно жилище може да бъде предлагано на няколко платформи или дори няколко пъти на същата платформа); поради това е убеден, че най-доброто решение е публичните органи да имат достъп до данните; |
| --- | --- |

37.

| 38. | заявява, че големите цифрови платформи изпълняват ролята на „пазачи на информационния вход“ в цифровата икономика; те могат да придобият господстващо положение на пазара и да се възползват в значителна степен от положителните мрежови последици. По отношение на платформите с господстващо положение на пазара ще бъде неизбежно вече съществуващите задължения в рамките на законодателството за защита на данните да бъдат засилени, за да се гарантира преносимост на данните (напр. чрез отворени интерфейси); |
| --- | --- |

38.

Опасения във връзка с данъчното облагане

| 39. | при все това приветства сътрудничеството между някои платформи с цел прилагане на правилата, като например събирането на туристически такси от името на общините; |
| --- | --- |

39.

| 40. | счита обаче, че изискването всички платформи да правят това за всички местни и регионални власти би могло да бъде голяма административна тежест, докато обменът на данни е значително по-облекчена процедура; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава, че някои градове и региони нямат споразумения с платформите по данъчни въпроси, тъй като някои платформи за сътрудничество не показаха намерения да приемат национални или регионални данъчни закони или да признаят правомощията за надзор на местните надзорни органи (напр. сметните палати), нито механизмите за контрол на местно равнище, които целят надлежно данъчно облагане; |
| --- | --- |

41.

| 42. | подчертава факта, че приходите, получени от доставчици в икономиката на сътрудничеството, които работят чрез няколко платформи със седалище в различни държави, могат да попаднат в сивата икономика и да бъде трудно за данъчните органи да ги проследят: възможно е някои бенефициери да не са запознати със законовите изисквания по отношение на данъчното облагане, докато други съзнателно да избягват плащането на данъци, като се възползват от липсата на яснота; подчертава, че обменът на данни между платформите и всички компетентни публични органи ще сложи край на това и ще гарантира плащане на съответните данъци; |
| --- | --- |

42.

| 43. | подчертава, че друг много важен въпрос е данъчното облагане на самите цифрови платформи, които трябва да поемат своя справедлив дял от заплащането на данъците; посочва становището си „Данъчното облагане в цифровата икономика“ (13), в което констатира, че сегашните данъчни системи вече не са подходящи за настоящия икономически контекст, който се характеризира с глобализация, мобилност, цифрови технологии, нови бизнес модели и сложни корпоративни структури, и в тази връзка приветства предложенията на Комисията (14); |
| --- | --- |

43.

Екологично въздействие

| 44. | счита, че икономиката на сътрудничеството е допълнителен начин за принос към различните мерки на ЕС за постигане на целите в областта на климата, залегнали в Парижкото споразумение от 2015 г.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | отправя искане към Европейската комисия до втората половина на 2020 г. да направи проучвания относно възможното въздействие на икономиката на сътрудничеството върху околната среда, тъй като такива задълбочени проучвания липсват; |
| --- | --- |

45.

Жилищно настаняване

| 46. | счита, че трябва да се запази възможността за действие на публичния сектор, за да се подсигури свободното движение на стоки и услуги по електронен път, но без да се ограничават конкуренцията и функционирането на местните пазари. Следователно критериите от общ интерес трябва да бъдат конкретизирани и задълбочени в Директивата за електронната търговия. За всички европейски граждани във всички държави членки въпросът за достъпното жилищно настаняване е от първостепенно значение; краткосрочното настаняване чрез платформите може да засили отрицателните тенденции на пазара на недвижими имоти; |
| --- | --- |

46.

Заключителни бележки

| 47. | подчертава, че регионите и градовете се сблъскват със започването на дейност от страна на платформите, без предварително да са известени за това; няколко европейски града подписаха „Декларацията на „споделящите градове“ (15) през 2018 г.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | поради това призовава Комисията да предложи европейска рамка за задължително предварително уведомяване на компетентните органи и да насърчи сътрудничеството между властите и платформите, за да се гарантира, че платформите работят в съответствие с приложимите правила и по начин, съобразен с местните условия; |
| --- | --- |

48.

| 49. | очаква с интерес съвместната си работа с Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета при определянето на европейската рамка за регулаторни действия по отношение на икономиката на сътрудничеството. |
| --- | --- |

49.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

На Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-04163. Може да бъде намерено на адрес: https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-04163-00-01-ac-tra-bg.docx/content

1

(2)  COM(2016)356 final. Може да бъде намерено на адрес: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM%3A2016%3A356%3AFIN

2

(3)  Становище на КР относно „Работата през цифрови платформи — проблеми на регулирането на местно и регионално равнище“, докладчик: Dimitrios Birmpas. Досие: SEDEC-VI/051.

3

(4)  „Съюз с по-големи амбиции: моята програма за Европа“. Може да бъде намерено на адрес: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_en.pdf

4

(5)  Доклад на ЕК, посветен на правния анализ, ГД „Правосъдие и потребители“, 2017 г., стр. 92—101. Може да бъде намерен на адрес: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/annex5_task5_reportmay2017.pdf

5

(6)  Директива 2000/31/ЕО (Директива за електронната търговия). Може да бъде намерена на адрес: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=CELEX%3A32000L0031

6

(7)  Вж. по-специално делата на Съда на ЕС C-434/15, C-320-16, свързани с Uber, и текущото дело C390-18, свързано с Airbnb.

7

(8)  Определението се съдържа в Директива (ЕС) 2015/1535, която може да се намери на адрес: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32015L1535

8

(9)  Съд на ЕС, Заключение на генералния адвокат по дело C-434/15, което може да бъде намерено на адрес: https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-05/cp170050bg.pdf

9

(10)  Може да бъде намерена на адрес: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:32006L0123

10

(11)  Общ регламент относно защитата на данните, чл. 6, пар.1, буква д.

11

(12)  The Guardian, юни 2019 г.; Може да се намери на адрес: https://www.theguardian.com/cities/2019/jun/20/ten-cities-ask-eu-for-help-to-fight-airbnb-expansion

12

(13)  COR-2018-02748. Може да бъде намерено на адрес: https://webapi2016.COR.europa.eu/v1/documents/cor-2018-02748-00-00-ac-tra-bg.docx/content

13

(14)  COM(2018) 147 final и COM(2018) 148 final.

14

(15)  Публикувана онлайн: http://www.sharingcitiesaction.net/declaration/.

15

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/45

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Местните и регионалните власти, които формират бъдещото Източно партньорство

(2020/C 79/09)

| Главен докладчик | : | Tadeuš ANDŽEJEVSKI (LT/ЕКР), член на Общинския съвет на Вилнюс |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Структурирана консултация на ЕС относно бъдещето на Източното партньорство, стартирана на 26 юли 2019 г. |

Главен докладчик

:

Tadeuš ANDŽEJEVSKI (LT/ЕКР), член на Общинския съвет на Вилнюс

Отправен документ

:

Структурирана консултация на ЕС относно бъдещето на Източното партньорство, стартирана на 26 юли 2019 г.

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | оценява положително създаването на Източното партньорство (ИП) преди десет години като съвместна инициатива на Европейския съюз, неговите държави членки и шест страни партньорки от Източна Европа и Южен Кавказ: Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова и Украйна. Припомня, че Полша и Швеция бяха основните инициатори за създаването на ИП като структурирана политика за подкрепа на регионалното сътрудничество и укрепване на отношенията на ЕС с източноевропейските партньори. Счита, че с годините ИП се превърна във важен инструмент за влияние на Европейския съюз върху държавите на изток от неговите граници. Отбелязва, че през тези десет години на функциониране на ИП бяха осъществени редица проекти и инициативи, които спомогнаха за провеждане на необходимите реформи и за изграждане на гражданското общество в държавите от ИП; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подкрепя по-нататъшното развитие на ИП през следващото десетилетие на сътрудничество с ЕС. Насърчава засилването на участието на държавите от ИП в институциите и агенциите на Съюза, както и в секторните програми на ЕС, включително участието в процеса на вземане на решения относно тези програми и тяхното използване в държавите от ИП. Препоръчва постепенното увеличаване на ролята на местните и регионалните органи от държавите от ИП, в управлението на програмите на Съюза, изпълнявани в тези държави; |
| --- | --- |

2.

| 3. | насърчава по-специално разширяването на правната рамка, която оформя ИП, например допълването на споразуменията за асоцииране, подписани с Украйна, Грузия и Молдова, с анекси, които да дават възможност за участие в следващите програми на ЕС. Поради това приветства инициативата на Европейския парламент за развиване на сътрудничеството с тези три държави. Процесът на укрепване на сътрудничеството с тези държави следва да бъде насочен към перспективата за членство в ЕС. Същевременно отбелязва необходимостта от разширяване на сътрудничеството и с останалите държави от ИП, включително определянето на общи за ЕС и отделните държави приоритети за партньорство, които ще послужат като основа за сключването на рамкови споразумения за по-нататъшно сътрудничество; |
| --- | --- |

3.

| 4. | участва активно в работата на ИП, развивайки и укрепвайки тази инициатива на регионалното и местното равнище на управление. Чрез редица инициативи, като например създаването на Конференция на регионалните и регионалните власти за Източното партньорство (CORLEAP) или работните групи за подкрепа на реформите за децентрализация в отделни държави (Украйна), допринесе за укрепването на местното управление в страните от ИП и за регионалното сътрудничество както между отделните държави от ИП, така и със страните от ЕС; |
| --- | --- |

4.

| 5. | препоръчва CORLEAP да се укрепи в институционален план, за да може конференцията да изпълнява по-добре функцията си за укрепване на децентрализацията в страните от ИП. За тази цел препоръчва по-тясно сътрудничество в рамките на CORLEAP с представителите на най-големите сдружения на местните и регионалните власти от ЕС, както и от страните от ИП; |
| --- | --- |

5.

| 6. | посочва, че равенството между жените и мъжете е залегнало в конституциите и законите на всички държави от Източното партньорство и че всички държави от ИП са ратифицирали без резерви всички основни международни конвенции в тази област. Припомня, че принципът на равенство между половете е залегнал твърдо и в Договорите на ЕС. В съответствие с член 8 от Договора за функционирането на Европейския съюз във всички свои дейности, включително в рамките на Източното партньорство, Съюзът се стреми да насърчава равенството между мъжете и жените. Поради това насърчава институциите на ЕС да подпомагат обмена на най-добри практики в насърчаването на участието на жените в политическия живот в органите на местното и регионалното самоуправление в държавите от ЕС и ИП; |
| --- | --- |

6.

| 7. | счита, че местните и регионалните власти ще играят важна роля и за успешното изпълнение на целите на партньорството и в по-нататъшната перспектива на функционирането на ИП очаква на планираната в рамките на хърватското председателство на Съвета на ЕС среща на високо равнище на ИП Европейската комисия и лидерите на държавите — членки на ЕС, да вземат под внимание неговите препоръки и становища, разработени в сътрудничество с най-близките до гражданите равнища на управление; |
| --- | --- |

7.

| 8. | изтъква, че гражданското общество и местните и регионалните власти (МРВ) играят важна роля за укрепването на върховенството на закона: МРВ в ЕС и в страните от ИП представляват основно равнище на демократична легитимност и играят централна роля за насърчаването на култура на върховенството на закона и наблюдението на спазването на свързаните с него принципи; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подкрепя по-нататъшните реформи за децентрализация в държавите от ИП при зачитане на автономността на държавите от ИП по отношение на тяхното териториално и институционално устройство. Ето защо напълно приема заключенията от 9-ата годишна среща на CORLEAP, проведена в Турку (Финландия) на 12 септември 2019 г., относно стратегическия подход за укрепване на регионалните и местните инициативи, насочени към демократизация и децентрализация, включително децентрализацията на публичните финанси; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подкрепя искането на някои европейски сдружения на местните и регионалните власти да се даде възможност за по-широко участие на местните и регионалните власти в програмите на ЕС, осъществявани в държавите от ИП, асоциирани към ЕС, включително тези, свързани с развитието на устойчиво планиране и икономическо и социално развитие, стимулирането на инвестициите и на местната и регионалната инфраструктура. Целите за устойчиво развитие (ЦУР) следва да бъдат водещ принцип за държавите от ЕС и ИП и да бъдат насърчавани като основа за сътрудничество във всички области, обхванати от ЦУР. Пример за подобни инициативи може да бъде участието на тези страни в програмата URBACT и програмата „Европа за гражданите“, както и в програми за опазване на климата като LIFE. Счита също така, че е целесъобразно да се разшири обхватът на програмата TAIEX и туининг програмите, за да се даде възможност за участие на местните и регионалните органи от държавите от ИП; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подкрепя също така участието на местните и регионалните власти в страните от ИП при определянето на целите на ИП и тяхното последващо изпълнение. Във връзка с това признава концепцията за различно участие на отделните държави в ИП и зачита принципа на неантагонизъм на тези държави; |
| --- | --- |

11.

| 12. | препоръчва 20-те цели, определени за 2020 г., да бъдат преформулирани въз основа на 17-те глобални цели за устойчиво развитие (ЦУР) в Програмата до 2030 г., за да се допринесе за тяхното изпълнение в рамките на Източното партньорство; |
| --- | --- |

12.

| 13. | Европейският съюз запазва ангажимента си за оказване на подкрепа за териториалната цялост, независимостта и суверенитета на всички свои партньори. Пълната ангажираност, зачитане и спазване на целите и принципите, залегнали в Хартата на ООН, Заключителния акт от Хелзинки от 1975 г. и Парижката харта на ОССЕ от 1990 г., са от основно значение за нашата обща визия за мирна и неразделена Европа; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подкрепя подновяването на усилията за насърчаване на мирното уреждане на неразрешените конфликти в региона въз основа на принципите и нормите на международното право. Разрешаването на конфликтите, изграждането на доверие и добросъседските отношения са от съществено значение за икономическото и социалното развитие и сътрудничество. КР приветства усилията и засилената роля на ЕС в разрешаването на конфликтите и изграждането на доверие в рамките или в подкрепа на съществуващите договорени преговорни формати и процеси, включително, според случая, чрез присъствие на място; |
| --- | --- |

14.

| 15. | приветства по-силната ангажираност с всички партньори при модернизирането на образователните, научноизследователските и иновативните системи и повишаването на качеството на техните резултати и конкурентоспособност, като същевременно се гарантират зачитането на вече упражняваните права на лицата, принадлежащи към национални малцинства, съгласно залегналото в конвенциите на ООН и Съвета на Европа и свързаните с тях протоколи, недискриминацията на лицата, принадлежащи към малцинства, и зачитането на многообразието, и изцяло се отчита експертният опит на органите на Съвета на Европа при реформирането на тези системи; |
| --- | --- |

15.

| 16. | се застъпва по-специално за намирането на мирно решение на конфликта в източните региони на Украйна и на проблема с незаконното анексиране на Крим от страна на Руската федерация; |
| --- | --- |

16.

Подкрепа за доброто управление в страните от ИП

| 17. | се застъпва за укрепването на капацитета и качеството на публичната администрация на държавите от ИП на всички равнища, в това число преди всичко на равнището на местните и регионалните власти. Подкрепя повишаването на квалификацията на длъжностните лица, повишаването на прозрачността на процеса на назначаване на работа на държавните служители и вземане на решения в публичния сектор, в т.ч. въвеждането на стандарти за борба с корупцията и вземане на решения въз основа на демократични механизми; |
| --- | --- |

17.

| 18. | поради това приветства програмата на ЕС „Инициатива на ЕС за борба с корупцията в Украйна“ (EUACI), изпълнявана от Датската агенция за развитие. Програмата е финансирана със средства от ЕС и съфинансирана от Дания. Целта на програмата е да подкрепи местната администрация за намаляване на риска от корупция, включително чрез установяване на стабилни и прозрачни административни процедури, и по този начин да повиши прозрачността на работата на публичната администрация за гражданите, местните организации на гражданското общество и медиите; |
| --- | --- |

18.

| 19. | в този контекст оценява ролята на Националното училище по публична администрация във Варшава, което след срещата на високо равнище на Източното партньорство през 2011 г. проведе 9 курса за обучение на служители на административни служби от различни равнища в държавите от ИП в рамките на програмата Академия за публична администрация за ИП; |
| --- | --- |

19.

| 20. | във връзка с това отбелязва, че от общия брой на над 500 обучени служители, само малка част са били служители от местната или регионалната администрация. Призовава държавите или институциите на ЕС да организират курсове за обучение с цел укрепване на административния капацитет в страните от ИП, които да бъдат адресирани в по-голяма степен към служителите от поднационалните администрации. Припомня, че един от често привежданите аргументи от правителствата на държавите от ИП относно трудностите при прякото изпълнение и управление на проекти на ЕС от местните власти в техните държави, е липсата на административен капацитет на местните власти; |
| --- | --- |

20.

| 21. | във връзка с това подкрепя инициативата на CORLEAP за създаване на образователна платформа за онлайн обучение и за създаване на Източноевропейско училище по публична администрация в една от държавите от ИП със задачата за цялостно и координирано обучение на служители от различните равнища на държавите от ИП, като се използват най-добрите европейски практики. Това би позволило да се уеднакви процесът на обучение на служителите в тези страни (наред с другото, укрепвайки изучаването на английски език) и да им се предоставят високи професионални и етични стандарти; |
| --- | --- |

21.

| 22. | приветства пилотния проект на ЕС, осъществен с инструмента TAIEX Peer-to-Peer, за служители в Грузия, Молдова и Украйна, който се основава на принципа на обмен на опит на работното място (job-shadowing), което дава възможност за трупане на опит в държавите — членки на ЕС, а след това за трансфера на тези знания и опит в съответните администрации в държавите от ИП. КР предлага да се засили участието на служители от местните и регионалните власти в тази програма и насърчава разширяването на нейния обхват, така че да бъдат включени всички страни от ИП. Приветства стартирането на програмата на Европейската комисия за командироване на национални експерти на обучение към службите на Комисията (National Experts in Professional Training), насочена към държавите от ИП, както и обявяването на нова фаза на програмата за млади специалисти (EU4Youth) за тези държави. Същевременно признава, че участието в инициативата JASPERS, която подпомага подготовката на европейски проекти, може да бъде начин за укрепването на административния капацитет в държавите от ИП; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подкрепя партньорствата между местните и регионалните власти в държавите членки на ЕС и съответните органи на страните от Източното партньорство, както и подобни партньорства между местните и регионалните власти в страните от ИП. Пример за такъв тип партньорство е сътрудничеството между региони, градове и общини. Такива партньорства могат да бъдат възможност за споделяне на информация и опит, културен и младежки обмен, организиране на обучения, посещения на експерти, стажове за административни служители и други проекти; |
| --- | --- |

23.

| 24. | поради това приветства успеха на пилотната програма за партньорства между градове и региони от държави — членки на ЕС, от една страна, и от Украйна, от друга (в рамките на програмата „U-LEAD с Европа“). Тази годишна програма за сътрудничество под егидата на КР подкрепи децентрализацията на Украйна, отделяйки специално внимание на подобряването на икономическото управление, наред с другото в области като енергетиката, туризма и развитието на селските райони; |
| --- | --- |

24.

| 25. | предлага в рамките на подкрепата на доброто управление на местно и регионално равнище в страните от ИП да се насърчава аналитичната и експертната работа в областта на местното и регионалното развитие и да се решават най-критичните проблеми и пречки пред развитието, установени на това равнище. Тази експертна работа може да бъде подготвена от местни институции на гражданското общество (мозъчни тръстове) и други центрове за анализ или научноизследователска дейност в сътрудничество с подобни институции от държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | важен елемент на доброто управление на местно и регионално равнище в страните от ИП е техническата и организационната подкрепа за организациите на гражданското общество, местните медии и сдруженията на органите на самоуправление; |
| --- | --- |

26.

| 27. | друг важен елемент от подкрепата на доброто управление е зачитането на правата на националните малцинства и тяхното участие във вземането на решения и в последващото им прилагане от страна на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

27.

Подкрепа на икономическото и социалното развитие

| 28. | подкрепя всички инициативи, насочени към икономическото и социалното развитие в страните от ИП, по-специално на местно и регионално равнище. Поради това приветства стартирането през 2017 г. на инициативата на Европейския съюз: „Кметове за икономически растеж“ (Mayors for Economic Growth (M4EG) в рамките на ИП. Тя има за цел, наред с другото, да подпомогне местните власти да стимулират икономическия растеж, например в резултат на въвеждането на регулаторни промени, да подобрят достъпа до финансиране, развитието на инфраструктурата, човешкия капитал и способността за привличане на външни инвеститори; |
| --- | --- |

28.

| 29. | във връзка с предходното становище на КР (CIVEX-VI/030) отново призовава за осигуряване на висококачествени официални статистически данни в страните от ИП на местно и регионално равнище с цел по-ефективно и стратегическо управление на социалното и икономическото развитие. Предоставяните статистически данни следва да бъдат разбити по полов признак във възможно най-голяма степен; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отбелязва, че липсата на такива висококачествени статистически данни не позволява да се направи надеждна оценка на икономическия потенциал на отделните региони или самоуправляващи се административно-териториални единици, да се оцени ефективността на изпълняваните в тях социално-икономически проекти и освен това затруднява борбата срещу корупцията и не позволява въвеждането на прозрачност в социалния живот; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подкрепя и обмена на опит и експертна помощ от страна на държавите — членки на ЕС, по отношение на стратегическото управление на местния бюджет, по-ефективното управление на местните услуги, въвеждането на бюджет, основан на участие от страна на гражданите и др.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва да се предостави по-силна подкрепа на инициативи за насърчаване на предприемачеството на местно и регионално равнище, особено сред МСП, в държавите от ИП, както и за разпространяване на принципите на социалното предприемачество; |
| --- | --- |

32.

| 33. | препоръчва освен това въвеждането на програми в подкрепа на енергийната ефективност и развитието на възобновяеми енергийни източници в страните от ИП, като се вземе предвид необходимостта от децентрализиране на тези програми на местно и регионално равнище. Поради това приветства инициативата „Конвент на кметовете за страните от ИП“ (Covenant of Mayors East (CoM East), която има за цел да насърчава и изпълнява целите на политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата в страните от ИП. По-специално тя има за цел да помага на местните власти в тези държави да въвеждат устойчива енергетика, да гарантират сигурността на енергийните доставки и да се адаптират към изменението на климата; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подкрепя по-голямо участие на държавите от ИП в програмите „Еразъм+“, „Творческа Европа“, COSME и „Хоризонт 2020“, както и в последващи инициативи от този вид в следващите многогодишни финансови перспективи на ЕС. Същевременно насърчава създаването на организационни преференции за участието на тези държави в тези програми, например чрез съвместни консорциуми между държавите от Източното партньорство и държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

34.

| 35. | препоръчва разпространяването на принципите на прозрачност и борба с корупцията в страните от ИП при изпълнението на съвместни програми между местните и регионалните власти и местни участници на пазара, в т.ч. МСП, както и с чуждестранни инвеститори; |
| --- | --- |

35.

Развитие на трансграничното сътрудничество

| 36. | инициативите за трансгранично сътрудничество са важен инструмент, който може да допринесе за осъществяването на целите на Източното партньорство, включително по-специално сътрудничеството между държавите от ИП и държавите — членки на ЕС, и местното и регионалното развитие; |
| --- | --- |

36.

| 37. | поради това приветства разработването на териториалните програми за ИП (програми за териториално сътрудничество на Източното партньорство, EaPTC) с участието на избрани регионални и местни власти в четири двойки държави, т.е. между Армения и Грузия, Азербайджан и Грузия, Беларус и Украйна, както и Молдова и Украйна. Счита, че програмите за териториално сътрудничество трябва да се изпълняват така както досега между държавите от ИП, но също и между пограничните райони на държавите от ИП и държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

37.

| 38. | трансграничното сътрудничество следва да има за цел: развитието на контактите между хората, културния и младежкия обмен, обмена на опит в гражданското общество и функционирането на местните медии, научния и експертен обмен в подкрепа на децентрализацията и местното и регионалното развитие, по-доброто функциониране на публичната администрация и, на последно място, партньорствата между местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

38.

| 39. | организацията на трансграничното сътрудничество може да следва примера на сходни програми в рамките на ЕС. За тази цел е целесъобразно да се използват например добрите практики на програмата Interreg, която се изпълнява успешно в пограничните райони на страните от ЕС в продължение на над две десетилетия; |
| --- | --- |

39.

| 40. | при трансграничните програми следва да се обърне особено внимание на човешкия аспект, така че границите в държавите от ИП, но също така и границите с държавите от ЕС да се превърнат в място за сътрудничество, а в много случаи и за помирение. Малките проекти P2P (people to people), които в административен план може да се наложи да бъдат отделени от по-големите програми, могат да привлекат голям брой хора. Проектите P2P следва да бъдат възможно най-опростени в бюрократичен план и достъпни за потенциалните бенефициери (училища, болници, младежки организации, религиозни организации и др.), като се намали приносът на съответните заинтересовани страни; за бъдещото развитие на постоянни структури с юридическа правосубектност би могло също така да се анализира възможността за създаването на „група за териториално сътрудничество на ИП“ (подобно на ЕГТС); |
| --- | --- |

40.

| 41. | трансграничните програми следва да съсредоточават финансовите средства върху избрани местни и регионални власти в страните от ИП и въз основа на това да натрупат опит, като в началото функционират под формата на пилотни проекти; |
| --- | --- |

41.

Комуникация

| 42. | развитието на комуникационни, пътни, железопътни, телекомуникационни мрежи и т.н. следва да бъде важен елемент от задълбочаването на сътрудничеството между държавите от ИП и между тях и държавите — членки на ЕС; |
| --- | --- |

42.

| 43. | поради това приветства развитието на инвестиционната платформа за страните, обхванати от европейската политика за съседство (Neighbourhood Investment Platform, NIP), чиито дейности са отчасти финансирани от Европейския фонд за устойчиво развитие (ЕФУР) и отчасти от други източници въз основа на принципа на смесено финансиране (blending). ЕФУР предоставя също така финансови гаранции за тези инвестиции. До 2019 г. в рамките на платформата стартираха или бяха одобрени петнадесет проекта за страните от ИП, финансирани в размер на 151 млн. евро, а равнището на всички мобилизирани средства може да достигне дори 1,8 млрд. евро. Много от тези инвестиции са предназначени за развитието на мрежова инфраструктура, в т.ч. транспортна. Някои от тях са предназначени за местна инфраструктура в рамките на Програмата за инвестиции в общинска инфраструктура (Municipal Infrastructure Investment Programme); |
| --- | --- |

43.

| 44. | счита, че транспортните инициативи следва да се осъществяват не само със средства на ЕС, предназначени непосредствено за ИП, но и чрез програми, които се ползват от смесено финансиране (blending). Поради това приветства инвестициите в държавите от ИП в рамките на примерния план за действие за инвестиции в TEN-T и възможността за осъществяване на действия със средства от Механизма за свързване на Европа. Отбелязва, че някои от тези инвестиции са също с местен характер и допринасят за развитието на комуникационни линии в градовете и регионите на ИП. Следва да се увеличат възможностите за използване на други инвестиционни програми и мерки на ЕС, както и да се опрости възможността за достъп на страните от ИП до тези фондове; |
| --- | --- |

44.

| 45. | за да се постигнат по-добре целите на ИП, следва да се увеличи таванът на европейското финансиране за следващата многогодишна финансова перспектива след 2020 г. КР приветства предложението на Европейската комисия за увеличаване на финансирането на новия Инструмент за външна дейност (Инструмент за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество) с около 25 %. Въпреки това подчертава необходимостта от аналогично увеличение на средствата, предназначени за ИП. Освен това следва да се разгледа възможността за заделяне на специални средства в рамките на този инструмент за изпълнението на целите от местните и регионалните власти в страните от ИП и за целите на трансграничното сътрудничество. |
| --- | --- |

45.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/50

---

Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие за борба с дезинформацията

(2020/C 79/10)

| Докладчик | : | Randel LÄNTS (EE/ПЕС), член на Градския съвет на Вилянди |
| --- | --- | --- |
| Отправен документ | : | Съвместно съобщение до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономическия и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за борба с дезинформацията
  JOIN(2018) 36 final |

Докладчик

:

Randel LÄNTS (EE/ПЕС), член на Градския съвет на Вилянди

Отправен документ

:

Съвместно съобщение до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономическия и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за борба с дезинформацията

JOIN(2018) 36 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Забележки

| 1. | приветства инициативата на Европейската комисия за борба с дезинформацията (1), която повишава осведомеността за проблема и предупреждава срещу отрицателните последици, които дезинформацията може да окаже върху изборните процеси и престижа на демократичните институции. КР приветства възприетия подход спрямо дезинформацията с ангажиране на множество заинтересовани страни, който насърчава участието на правителства, гражданското общество и частния сектор и се основава на сътрудничество, образование и саморегулация; |
| --- | --- |

1.

| 2. | потвърждава позициите, изразени в становището му „Европейски подход за борба с дезинформацията, разпространявана онлайн“ (2). По-специално КР би искал да отбележи, че гражданите трябва да са по-добре запознати с този проблем и че запознаването с него може да започне, наред с останалото, в училище; |
| --- | --- |

2.

| 3. | отбелязва като положителен факта, че проблемът с дезинформацията както по отношение на процесите в рамките на Европейския съюз, така и на събитията извън неговите граници, в които участват лица от Съюза и извън него, заема приоритетно място в дневния ред на новата Европейска комисия; очаква да работи в тясно сътрудничество с новосформирания екип от европейски комисари, за да представи опита и тревогите на поднационалното равнище на управление по тези въпроси; |
| --- | --- |

3.

| 4. | приветства резолюцията на Европейския парламент относно чуждестранната намеса в избори и дезинформацията в националните и европейските демократични процеси и изтъква отново необходимостта от координиран многостепенен подход с участието на множество заинтересовани страни за справяне с това явление, включително от гледната точка на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

4.

| 5. | отбелязва, че дезинформацията, като проблем, свързан със сложни и бързи социално-икономически промени, трябва да бъде разглеждана цялостно. КР счита, че местните и регионалните власти са много подходящи да участват в дискусиите относно заплахата от дезинформация и да инициират и координират ответни мерки; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че съществуват истински централи за разпространяване на невярна информация и че за тяхното неутрализиране са необходими общи и продължителни усилия от страна на институциите, платформите на социалните медии и гражданското общество; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отбелязва, че новите възможности за достъп и разпространение на информация изискват овластяване на гражданите да отвръщат на онлайн дезинформацията посредством знания, цифрови умения и действия. Развитието на медийна грамотност насърчава критичното мислене на гражданите и им позволява да анализират задълбочено информацията и нейните източници. Този процес дава възможност на гражданите да правят информиран избор относно потребеното съдържание, по-специално като засилват своята обществена устойчивост. Неотложният характер на въпроса е продиктуван от факта, че над половината от населението на държавите — членки на ЕС, се информира ежедневно за новините от социалните медии; |
| --- | --- |

7.

| 8. | счита обаче, че навиците и уменията на хората по отношение на използването на медиите все още са белязани от доверието в „традиционните“медии, което от своя страна се основава на отговорността при изготвянето на публикациите за пресата. Разбирането, че дадено дружество, което изготвя журналистическо съдържание, гарантира в правен, икономически, етически план, както и със своята репутация, че публикуваната информация е вярна, досега ни осигуряваше надеждно и конструктивно публично информационно пространство; |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва, че в новите медии редакторите и надеждността на разпространяваната информация не се контролират в достатъчна степен или изобщо не се контролират. Същевременно през последните години се появиха нови средства и канали, посредством които невярната информация може да бъде представяна възможно най-надеждно и реалистично; |
| --- | --- |

9.

| 10. | привлича вниманието върху досегашния опит с различни въпроси и кампании във връзка с гражданското образование, които показват, че само чрез дълъг и многопластов процес може да се повиши осведомеността на хората и да се промени поведението им, наред с останалото, посредством усвояването на медийни и информационни умения. Медиите, политиците и лицата, отговорни за вземането на решения, могат да говорят много по темата за невярната информация, но въздействието им за промяна на поведението на хората е ограничено; |
| --- | --- |

10.

| 11. | признава, че всички тези аспекти все още не са включени в програмите за гражданско образование и не се осъзнават в широк мащаб от хората, нито са навлезли в ежедневната работа на новите медии. За да се постигнат дългосрочни промени в поведението, трябва да се заложи на гражданското образование и информационните дейности. Наред с образователната система и развитието на гражданското мислене и действия, от решаващо значение е и информационната дейност да има широк обхват и да достига до целевата група по подходящ начин посредством медийните канали, които тя предпочита; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че платформите на социалните медии генерират значителни печалби в Европейския съюз, но не предлагат на потребителите услуги, които да осигуряват бързо съдействие във връзка със съдържанието. Комуникацията с платформите на социалните медии е спорадична, индивидуална и се извършва само в конкретни случаи; липсват стандартизирани, бързи и ефективни процедури срещу невярна информация или подбуждането към омраза; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че за да се гарантира балансирано и основано на доказателства публично споделяне на информация, е от съществено значение платформите на социалните медии, на които се публикуват платени политически съобщения, да прилагат единни изисквания по отношение на достоверността на информацията. В случай че се докаже, че дадено политическо съобщение не отговаря на тези изисквания, платформата на социалната медия трябва да бъде задължена да премахне съответното съдържание; |
| --- | --- |

13.

| 14. | изразява загриженост, че платформите на социалните медии досега съумяха успешно да избегнат законодателство, което действително да задължава тези дружества да подкрепят потребителите по отношение на съдържанието и да разрешават проблемите им в реално време и на езика на съответната държава членка; |
| --- | --- |

14.

| 15. | изразява загриженост, че хората често не разполагат с необходимите умения и познания и не знаят как да реагират на невярна информация или как да се държат, когато те или близки до тях хора станат жертва на невярна информация или подбуждане към омраза. По-специално по-малките общини все още не разполагат с необходимия опит и не знаят как да реагират спрямо глобалните платформи на социалните медии в кризисна ситуация; |
| --- | --- |

15.

| 16. | изразява съжаление, че проблемите често се изострят от факта, че представителите на платформите на социалните медии евентуално може да не разбират културния контекст и местните специфики, както и че комуникацията се осъществява предимно на английски език и отнема много време. В случай на разпространение на дезинформация трябва бързо да се намери решение, но до този момент платформите на социалните медии остават пасивни и непрозрачни; |
| --- | --- |

16.

| 17. | изразява съжаление, че местните власти, които са най-добре информирани за това, което се случва по места, имат второстепенна роля в борбата с разпространението на невярна информация и в много случаи не разполагат със знания, умения и ресурси. Освен това за разлика от социалните услуги, образованието и общото благо, борбата срещу дезинформацията не е сред класическите области на компетентност на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва, че местните и регионалните власти биха могли да направят много за борбата с дезинформацията. Те биха могли да помагат на гражданите да различават вярната информация от дезинформацията, като направят работата си по-открита и по-прозрачна и като организират граждански диалози и публични дебати на живо и онлайн. В тези усилия те би трябвало да си сътрудничат с местни и регионални журналисти, академичните среди и мозъчни тръстове, гражданското общество, национални органи и органи и институции на ЕС, както и с активисти и политически анализатори; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че при все това борбата с дезинформацията и последиците от нея предполагат специфични умения и инструменти, с които средният служител или специалист в даден регионален или местен орган понастоящем все още не разполага. Пропуските в уменията и знанията, както и липсата на опит са важни стратегически недостатъци, които възпрепятстват ефективното идентифициране на дезинформацията и предотвратяването на нейното разпространение; |
| --- | --- |

19.

| 20. | припомня, че значението на публичната информационна среда и скоростта на разпространение на информацията оказват значително въздействие върху политическите процеси и нагласите на обществото. Затова съществува спешна необходимост от укрепване на уменията на регионалните и местните органи и на други действащи лица по места за борба с дезинформацията; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че борбата с разпространението на дезинформация не бива да представлява форма на контрол над възгледите или цензура, нито да създава впечатление за това. Възможното разпространение на дезинформация трябва да се наблюдава систематично и непрекъснато преди избори, при кризи и при бързи обществени промени, но не през цялото време. Предотвратяването на дезинформацията не трябва да се приравнява с ограничаването на свободата на изразяване, контрол над политическите убеждения или стъпка към общество на наблюдението. Напротив, то е по-скоро предпоставка за свободата на изразяване и свободното формиране на мнение; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че борбата с дезинформацията трябва да се води само при напълно прозрачни условия, като се дава възможност на гражданите да получават изчерпателна информация и да бъдат информирани например по въпроси, свързани със защитата на данните, обработването на лични данни и финансовите аспекти. Без достатъчна прозрачност съществува голям риск самите мерки за борба с дезинформацията да станат обект на враждебни информационни атаки; |
| --- | --- |

22.

| 23. | смята, че регионалните и местните медии и гражданското общество трябва да участват в максимална степен в борбата с дезинформацията. Въз основа на ежедневната си работа и професионалния си опит журналистите са обучени да разпознават дезинформацията. Те са по-добре осведомени и по-внимателни отколкото други участници, които нямат ежедневен досег с информационното пространство; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отбелязва, че посредством финансови ресурси, засилване на сътрудничеството и задълбочаване на познанията следва да се насърчават различни инициативи за проверка на фактите от журналисти и гражданското общество, за развенчаване на митове и разпространение на надеждна информация; |
| --- | --- |

24.

| 25. | счита, че е важно участниците от гражданското общество, в това число на местно и регионално равнище, да се включат в изграждането на мрежи на проверители на факти, при което ще се повиши прозрачността и ще се предоставят знания относно местните дадености. Също така, за да се увеличи броят на участващите лица, от икономиката на сътрудничеството би могло да се заеме така нареченият принцип на надеждност – което означава, че проверителите на факти могат да бъдат компенсирани в зависимост от интензивността и точността на тяхната дейност. В такава система общността на проверителите на факти ще регулира своята работа и ще гарантира също така собствените си стандарти чрез партньорски проверки. Освен това спешно необходимо е да продължи развитието на институционални мрежи и инструменти на национално и европейско равнище; |
| --- | --- |

25.

| 26. | отбелязва, че обучението и осведомеността на представителите на гражданското общество допринасят за укрепване на мрежата срещу разпространението на фалшиви новини и невярна информация, както и за намаляване на риска от официална цензура или опити за ограничаване на свободата на изразяване от страна на публичните органи; |
| --- | --- |

26.

| 27. | изтъква освен това, че някои публично достъпни технологични инструменти, които позволяват навременно и по-лесно откриване на мащабни кампании за дезинформация, биха улеснили борбата с дезинформацията. Подходящите алгоритми за мониторинг на дейността в социалните медии биха могли да бъдат доразвити, за да откриват широкомащабни кампании за дезинформация, а когато бъдат установени сериозни случаи, да се задействат подходящи отговори; |
| --- | --- |

27.

| 28. | подчертава, че бързият и ефективен обмен на информация и опит е от съществено значение в борбата с дезинформацията. Анализът на опита в регионите и общините, както и на случаите на разпространение на невярна информация, може да изтъкне сходствата, моделите, грешките и успехите на тези кампании. Поради това Европейският съюз би трябвало да насърчи обмена на опит и взаимното обучение между местните и регионалните власти и държавите членки, както що се отнася до финансирането, така и с помощта на своята мрежа; |
| --- | --- |

28.

Предложения

| 29. | предлага платформите на социалните медии да бъдат насърчавани с помощта на политически препоръки или регулаторни мерки да осъществяват значително по-голяма информационна дейност за обучение на ползвателите да разпознават дезинформацията и да проверяват източниците на информация. Преди избори или референдуми, както и по време на кризи, в социалните медии би могло по-активно да се публикува съдържание, разясняващо специфичния контекст и предупреждаващо ползвателите за източници на дезинформация; във връзка с това отбелязва, че първоначалният анализ на проведената неотдавна кампания за изборите за Европейски парламент показва, че много платформи са предоставили на ползвателите информация, предупреждаваща за конкретната ситуация, което е спомогнало да се ограничи въздействието на всяка дейност, целяща дезинформация; |
| --- | --- |

29.

| 30. | счита, че е необходимо платформите на социалните медии да бъдат насърчавани чрез политически препоръки или, по целесъобразност, с помощта на регулаторни мерки, да допринасят повече, отколкото досега, за развитието на всеобхватни мрежи от проверители на факти, което вероятно ще изисква създаването на система за компенсиране под някаква форма въз основа на приходите, генерирани от новите медии; счита също така, че е изключително важно да се насърчават надеждни медийни участници на национално, регионално и местно равнище, като в частност като операторите на обществени услуги ще имат специална роля сега и в бъдеще; |
| --- | --- |

30.

| 31. | препоръчва да се приемат регулаторни мерки за идентифициране и противодействие на кампаниите за разпространение на дезинформация, включително чрез сътрудничество с платформите на социалните медии. Въвеждането на общи стандарти за докладване във връзка с борбата с дезинформацията ще позволи дейността на платформите на социалните медии да се проследява през по-дълъг период от време и, когато е целесъобразно, това да се прави от независими трети страни, за да се получи по-пълна представа за мащаба на проблема; |
| --- | --- |

31.

| 32. | препоръчва общоевропейска правна рамка, която да задължава глобалните платформи на социалните медии да създадат във всяка държава членка служба за подпомагане и звено за контакт, които да работят на съответния език на държавата. Всеки гражданин, всеки представител на общността или на неправителствена организация би трябвало да може безпроблемно да се обърне към службите за подпомагане, които следва да се основават на сходни принципи в целия Европейски съюз. Осигуряването на такова обслужване на заинтересованите лица на майчиния им език, както и физическото наличие на служба за помощ биха улеснили значително борбата с невярната информация и биха укрепили правата на гражданите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | препоръчва платформите на социалните медии да предоставят на гражданите възможността при нужда и без големи усилия да съобщават за разпространяването на невярна информация или за опит за това; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава да се разгледа възможността за предоставяне на финансова подкрепа на регионалните и местните органи и на сдруженията на гражданите в цяла Европа, за да се увеличи капацитетът за откриване на дезинформация, да се води борба с нейното разпространение и да се засили сътрудничеството, включително трансгранично, между публичните власти и сдруженията на гражданите; |
| --- | --- |

34.

| 35. | препоръчва, посредством мрежата от проверители на факти, да се предоставят „Насоки за справяне с дезинформацията“ за организиране на обучения с помощта на учебните заведения и местните органи с цел насърчаване на критично мислене в борбата с дезинформацията; |
| --- | --- |

35.

| 36. | отбелязва, че е необходимо у най-младите да бъдат развивани способността за анализиране на фактите, критичното мислене и здравият разум, за да могат да дешифрират и подлагат на проверка получаваната информация и счита, че за тази цел трябва да се насърчават дейности за повишаване на осведомеността (дебати, диалози и др.) в учебните заведения и центровете за обучение за борба с дезинформацията. |
| --- | --- |

36.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

на Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Съвместно съобщение до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономическия и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за борба с дезинформацията.

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите – Европейски подход за борба с дезинформацията, разпространявана онлайн.

2

---

| 10.3.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 79/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 79/54

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г.

(2020/C 79/11)

| Докладчик | : | Dominique LÉVÊQUE (FR/ПЕС), кмет на Aÿ-en-Champagne |
| --- | --- | --- |
| Отправни документи | : | Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г.
  COM(2019) 339 final |

Докладчик

:

Dominique LÉVÊQUE (FR/ПЕС), кмет на Aÿ-en-Champagne

Отправни документи

:

Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г.

COM(2019) 339 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи съображения

| 1. | счита, че политиката за лоялна и ефективна конкуренция представлява основата на европейския проект. Тя обаче не е цел сама по себе си, а е инструмент за прилагане на вътрешния пазар, необходим за постигането на целите на ЕС, както са определени в член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), който е основан по-специално на стратегическата рамка на целите за устойчиво развитие (ЦУР), социалната икономика и социалния напредък. Освен това прилагането на политиката в областта на конкуренцията трябва да бъде съгласувано с другите политики на Европейския съюз (член 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и да отговаря на хоризонталните изисквания в областта на заетостта, околната среда и защитата на потребителите, определени в членове 9, 11 и 12 от ДФЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | припомня, че член 3 от ДФЕС предоставя изключителна компетентност на Европейския съюз (ЕС) за установяване на правила в областта на конкуренцията, а на Комисията са възложени преки изпълнителни правомощия. Поради това предвидените правни механизми за гарантиране на спазването на принципа на субсидиарност не се прилагат за политиката в областта на конкуренцията (член 5 от ДЕС). Въпреки това тази изключителна компетентност не освобождава Комисията от задължението да поддържа непрекъснат диалог и да спазва надлежно това задължение в контекста на подготовката и оценката на механизмите за конкуренция с публичните органи на държавите членки на всички равнища на управление, националните органи по конкуренцията, Европейския парламент, Европейския комитет на регионите (КР), Европейския икономически и социален комитет и гражданското общество, и по-специално сдруженията на потребителите; |
| --- | --- |

2.

| 3. | приветства годишния доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2018 г., но отбелязва, че в него са представени предимно основните решения на Комисията през 2018 г. и законодателните промени в областта на конкуренцията и не са изложени възможности за реформи. При все това политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г., представени от новоизбрания председател на 16 юли, включват реформи на европейската политика в областта на конкуренцията, по-специално във връзка със „Зеления пакт за Европа“, ново законодателство за цифровите услуги или създаването на публично-частен фонд, специализиран в регистрацията на МСП на фондовата борса; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изразява дълбоко съжаление, че споразумението за оттегляне на Обединеното кралство от 17 октомври 2019 г. вече не съдържа задължителни мерки, гарантиращи бъдещото съгласуване със стандартите на ЕС от страна на Обединеното кралство в областите на държавната помощ, конкуренцията и съответните данъчни въпроси. Ангажиментът на Обединеното кралство — с незадължителен и неспецифичен характер — да запази „равни условия за всички“ с помощта на „високи общи стандарти“ в тези области, посочени в политическата декларация, придружаваща споразумението, предлага недостатъчна защита за гражданите, работниците и предприятията в Обединеното кралство; |
| --- | --- |

4.

Оттегляне на Обединеното кралство от ЕС

| 5. | подчертава, че правилата на ЕС в областта на конкуренцията ще продължат да се прилагат за Обединеното кралство най-малко до датата на излизането му от Европейския съюз. Започнатите преди тази дата разследвания може да бъдат приключени след нея, но все пак ще трябва да се приложат; във връзка с това приветства направените от Комисията уточнения в нейната бележка от 25 март 2019 г. относно последиците от оттеглянето на Обединеното кралство по отношение на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията (1), но изразява съжаление, че бележката засяга единствено въпроси от областта на антиконкурентното поведение и контрола на сливанията; |
| --- | --- |

5.

| 6. | счита, че в случай на оттегляне на Обединеното кралство, трябва да се проявява бдителност, ако правителството на Обединеното кралство не запази ангажимента си за продължаване на наблюдението на държавните помощи чрез поддържане на обща регулаторна рамка с ЕС; освен това изразява отново призива си за проучване на възможността за въвеждане на временни мерки за адаптиране на правилата относно държавните помощи (т.е. смекчаване или прекратяване) за определени географски райони и икономически сектори, които биха били особено засегнати от последиците от оттеглянето на Обединеното кралство, особено ако то се осъществи извън договорена рамка („без споразумение“); това следва да доведе до разширяване на обхвата на регламентите за групово освобождаване; |
| --- | --- |

6.

Политика в областта на конкуренцията и промишлена стратегия на ЕС

| 7. | припомня, че Европейският съвет прикани Комисията „да представи до края на 2019 г. дългосрочна визия за промишленото бъдеще на ЕС, включваща конкретни мерки за нейното изпълнение“. Във връзка с това КР вече изрази убеждението си, че „промишлената стратегия на ЕС би трябвало да включва и внимателно и добре аргументирано преразглеждане на правилата на ЕС за помощите и контрола върху сливанията, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция в международен план, в съответствие с глобалните търговски политики и многостранното споразумение. В същото време тази стратегия би трябвало да включва и инвестиционния и иновационния потенциал на държавните помощи или операциите по сливанията (2); КР счита, че сред параметрите на този потенциал е способността за създаване или запазване на работни места в промишлеността в ЕС, по-специално чрез участие в преобразуването на промишлените сектори в затруднение и в производството на стратегически компоненти за европейската промишленост; |
| --- | --- |

7.

| 8. | предлага промяна в метода на контрол на държавните помощи за научни изследвания, развитие и иновации чрез максимално ограничаване на упражнявания от Комисията предварителен контрол, съкращаване на сроковете за разглеждане на такива помощи и опростяване на механизма за важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ) (3). Тази промяна би трябвало да улесни изпълнението на ВПОИ, от които е изпълнен само един — в областта на микроелектрониката, на стойност 1,75 милиарда евро, докато проектът за ВПОИ за проектиране и производство на акумулаторни клетки и модули от следващо поколение на стойност 6 милиарда евро инвестиции за 1,2 милиарда евро публични помощи беше представен на Комисията през месец май; |
| --- | --- |

8.

Държавна помощ — общи съображения

| 9. | приветства факта, че започнатият през 2014 г. процес на модернизиране на държавната помощ даде възможност за увеличаване на броя на освобождаванията, като повече от 96 % от въведените след 2015 г. нови мерки за помощ попадат в обхвата на Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО), а акцентът на контрола на държавната помощ е върху основните въпроси; |
| --- | --- |

9.

| 10. | във връзка с прозрачността подчертава ползата от разработването на ИТ платформата за модул за прозрачността (4) (Transparency Award Module), който дава възможност за подаване и публикуване на данните, свързани с държавните помощи на стойност над 500 000 EUR, и отбелязва, че в края на 2018 г. 25 държави членки са публикували данни за повече от 43 000 предоставени помощи; |
| --- | --- |

10.

| 11. | отново изразява убеждението си, че съобщението относно понятието за държавна помощ, прието през 2016 г. от Комисията, осигурява полезна основа за по-добро разбиране на този сложен въпрос от страна на публичните органи. Въпреки това призовава Комисията да го актуализира с оглед на развитието на нейната практика за вземане на решения и на европейската съдебна практика, по-специално по отношение на селективността; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава Комисията да увеличи тавана на минималната помощ (de minimis) от 200 000 на 500 000 EUR за период от три данъчни години, като се има предвид, че този таван е определен през 2006 г.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, че през 2018 г. Комисията започна „проверка за пригодност“ на правилата относно държавната помощ, която в началото на 2020 г. би трябвало да бъде последвана от редица предложения за преразглеждане на тези правила; в този контекст настоява за пълноценното и своевременно участие на КР в анализа на предложенията за мерките с най-тясна връзка с компетентностите и обхвата на политическата, икономическата и социалната дейност на местните и регионалните власти, а именно: ОРГО, регламента за минималната помощ, насоките за регионалната помощ, рамката за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации, съобщението относно държавната помощ за важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ), насоките за рисково финансиране, насоките относно държавните помощи за летища и авиокомпании, насоките за помощи за опазване на околната среда и за енергетика, насоките за оздравяване и преструктуриране и на последно място — насоките за железопътния транспорт; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отбелязва проведената между 6 юни и 27 септември 2019 г. обществена консултация относно предложеното преразглеждане на Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО), имащ за цел да придружава следващата многогодишна финансова рамка (МФР). С тази консултация се цели да се определи възможно най-простият и ефективен начин за улесняване на комбинация от национално финансиране и финансиране от бюджета на ЕС. Приветства по-специално факта, че предложението разширява обхвата на настоящото групово освобождаване, което се ограничава до помощите, отпускани на МСП, така че то да се прилага и за големите предприятия без предварително уведомление (член 20). Приветства също така факта, че ОРГО може да предостави опростен механизъм за групово освобождаване за много малки като сума помощи, предоставени за проекти по ЕТС (до 20 000 EUR на дружество и на проект) (член 20а). На последно място, подкрепя увеличението за МСП на тавана на интензитета на помощта на 80 %. Изтъква обаче две допълнителни опасения:






  i) | необходимостта да се поясни, че използването на собствени ресурси от публичните институции, участващи в проекти, не се счита за публично участие при изчисляването на максималния интензитет на помощта; и |
| --- | --- | --- |

14.

i)

необходимостта да се поясни, че използването на собствени ресурси от публичните институции, участващи в проекти, не се счита за публично участие при изчисляването на максималния интензитет на помощта; и

| ii) | потвърждението, че предоставената съгласно член 20а помощ не попада в обхвата на задълженията за уведомяване (член 11) и за мониторинг (член 12) от ОРГО и не съдържа никакви задължения за предоставяне на информация от трети страни. |
| --- | --- |

ii)

потвърждението, че предоставената съгласно член 20а помощ не попада в обхвата на задълженията за уведомяване (член 11) и за мониторинг (член 12) от ОРГО и не съдържа никакви задължения за предоставяне на информация от трети страни.

| 15. | отбелязва съобщението на Комисията относно събирането на неправомерна и несъвместима държавна помощ, публикувано на 22 юли 2019 г. (5), което е част от прилагането на Регламент (ЕС) 2015/1589 на Съвета от 13 юли 2015 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (6). В тази правна рамка въпросното съобщение не предоставя облекчения за бенефициерите на държавна помощ и по-специално на минималната държавна помощ. Давностният срок от 10 години за минималните помощи не е намален, докато в резултат на процедурните суспензивни действия този срок на практика е много по-дълъг. Комисията също така не прие да се откаже от събирането в случаите, в които е създала оправдани правни очаквания, когато необходимите за събирането данни не са налични или когато решение на национален съд относно наличието на помощ стане окончателно. Освен това Комисията смята, че ако помощта не може да бъде възстановена от получателя, той трябва не само да бъде задължен да обяви несъстоятелност, но и не би трябвало да има възможност за разрешаване на преструктуриране или временно продължаване на дейността си без пълното възстановяване на помощта. Този подход е трудно съвместим с целта за национално и европейско производство по несъстоятелност. Въпреки че процедурите за възстановяване на държавната помощ имат за цел да премахнат с обратна сила нарушаващия търговията ефект на неправомерната помощ, преструктурирането на дружествата съгласно законодателството в областта на несъстоятелността отчита и други цели, например запазването на работни места; По тази причина КР призовава Комисията да обмисли представянето на предложение за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1589; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че рамката за държавните помощи в банковия сектор не е променяна от август 2013 г (7)., докато икономическият контекст се е променил из основи и че възниква въпросът дали предварителното условие, че дадена помощ може да допринесе за „преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“ (член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС), все още е от значение; |
| --- | --- |

16.

| 17. | приветства решението на Общия съд на Европейския съюз от 24 септември 2019 г. по съединени дела T-755/15 и T-759/15 относно валидността на решението на Европейската комисия от 2015 г. относно помощта, предоставена от Люксембург на Fiat Chrysler Finance Europe. Решението потвърждава, че избирателно предимство чрез данъчно становище може да представлява неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар държавна помощ и че разглеждането от страна на Комисията на данъчно становище съгласно правилата за държавните помощи не представлява „данъчна хармонизация“. В същото време то подчертава, че в съответствие с решението на Съда от 15 ноември 2011 г. по съединени дела C-106/09 и C-107/09P „определянето на данъчните основи и разпределянето на данъчната тежест върху различните производствени фактори и различните стопански сектори е от данъчната компетентност на държавите членки“; |
| --- | --- |

17.

Държавна помощ в областта на услугите от общ икономически интерес (УОИИ)

| 18. | припомня, че при прилагането на правилата на ЕС за държавните помощи в областта на УОИИ Договорите предоставят на държавите членки значителна свобода на преценка при определянето на УОИИ. Освен това трябва да се зачитат и принципите на местното и регионалното управление, на икономическото, социалното и териториалното сближаване и на неутралността по отношение на режима на собственост в държавите — членки на ЕС, гарантирани в член 3 на ДЕС, както и в член 14, член 106 и член 345 от ДФЕС и Протокол No 26 към него; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава значението — в областта на УОИИ за социалното жилищно настаняване — на решението на Общия съд от 15 ноември 2018 г. относно жалбата на нидерландските органи за социално жилищно настаняване (8). В решението от една страна се уточнява задължението на държавата членка да докаже, че за да не се прилагат правилата за конкуренцията, обхватът на УОИИ за социално жилищно настаняване трябва да бъде наложителен и пропорционален по отношение на реална нужда от обществена услуга в областта на достъпа до жилищно настаняване, а от друга страна — се ограничава ролята на Комисията за контрол на допусната явна грешка. В определението на УОИИ за жилищно настаняване се съдържа явна грешка, ако то не е точно, тъй като в него се предвижда приоритетно даване под наем на лица, изпитващи затруднения при намирането на подходящо жилищно настаняване, без да е определена тази целева група; |
| --- | --- |

19.

| 20. | във връзка с това (9) отново призовава за поясняване на обхвата на решението на Комисията от 20 декември 2011 г. по отношение на социалното жилищно настаняване. С цел да се отговори на тревожната реалност в областта на жилищното настаняване, която засяга голяма част от населението с ниски или дори със средни доходи, и на различните ситуации на местните пазари на недвижими имоти, както и за да се зачита свободата на преценка, предоставена на държавите членки по отношение на определянето на УОИИ, и в съответствие с принципа на субсидиарност решението трябва да се прилага за предоставянето на социални жилища на специфични групи, чиито потребности по отношение на жилищното настаняване не могат да бъдат задоволени от условията на пазара, по-специално поради ограниченията, свързани с тяхната платежоспособност или други аспекти на уязвимост. Посредством подходящи и прозрачни критерии компетентните органи на държавите членки трябва да определят по ясен начин точното естество на потребностите; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отчита факта, че Комисията прие удължаване на срока на прилагане на своя регламент за минималната помощ за предприятия, предоставящи УОИИ, до 31 декември 2020 г. Във връзка с това Комитетът посочва, че е поискал:






  — | увеличаване на минималните прагове за държавната помощ за УОИИ (освен компенсаторните мерки до 500 000 EUR за всеки период от три бюджетни години), |
| --- | --- | --- |

21.

—

увеличаване на минималните прагове за държавната помощ за УОИИ (освен компенсаторните мерки до 500 000 EUR за всеки период от три бюджетни години),

| — | преразглеждане на определението за „разумна печалба“ от УОИИ, по-специално, за да се отчете фактът, че посредством стимули или увеличаване на процента на видимата разумна печалба тези печалби често се реинвестират в УОИИ; |
| --- | --- |

—

преразглеждане на определението за „разумна печалба“ от УОИИ, по-специално, за да се отчете фактът, че посредством стимули или увеличаване на процента на видимата разумна печалба тези печалби често се реинвестират в УОИИ;

Държавна помощ в областта на екологичния и енергийния преход

| 22. | изтъква, че е важно политиката на Комисията в областта на помощите за опазване на околната среда и за енергетика да бъде изцяло съгласувана с изпълнението на Парижкото споразумение съгласно РКООНИК, да насърчава устойчивата енергетика (използване на възобновяеми енергийни източници и усилия за повишаване на енергийната ефективност), да дава възможност за борба с енергийната бедност, осигуряване на енергийните доставки и укрепване на териториалното сближаване; във връзка с това призовава за прекратяване на държавната помощ за добив на изкопаеми горива; |
| --- | --- |

22.

| 23. | привлича вниманието на членовете на Европейския комитет на регионите и като цяло на представителите на местните и регионалните власти към текущата консултация (до 6 ноември 2019 г.) относно оценката на правилата за държавните субсидии за социални и здравни услуги от общ икономически интерес (10) и очаква да получи значителна обратна връзка относно конкретни случаи на практически опит. Освен това отразява трудностите, които срещат местните и регионалните власти при определянето на обхвата на „лицата в неравностойно положение“ във връзка със социалното жилищно настаняване и метода за изчисляване на свръхкомпенсацията; |
| --- | --- |

23.

| 24. | взема под внимание започнатия на 20 декември 2018 г. процес на преразглеждане на насоките относно определени държавни помощи в контекста на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове; |
| --- | --- |

24.

| 25. | държи да допринесе със следното за предстоящото преразглеждане на насоките относно помощите за опазване на околната среда и за енергетика:






  — | изисква държавната помощ за биомаса и биометан да подлежи на гаранции за произход; |
| --- | --- | --- |

25.

—

изисква държавната помощ за биомаса и биометан да подлежи на гаранции за произход;

| — | препоръчва въвеждането на разпоредби за съхраняването и потребителите на собствена енергия от възобновяеми източници, като гарантира съгласуваност с преработената Директива за енергията от възобновяеми източници (по-специално член 21 и член 22); |
| --- | --- |

—

препоръчва въвеждането на разпоредби за съхраняването и потребителите на собствена енергия от възобновяеми източници, като гарантира съгласуваност с преработената Директива за енергията от възобновяеми източници (по-специално член 21 и член 22);

| — | призовава за обвързване на предоставянето на помощ със задължение за прозрачност, при което разходите, прехвърлени на потребителите, са ясно определени във фактурите (в съответствие с Директива (ЕС) 2019/944 на Европейския парламент и на Съвета (11) относно енергийния пазар), |
| --- | --- |

—

призовава за обвързване на предоставянето на помощ със задължение за прозрачност, при което разходите, прехвърлени на потребителите, са ясно определени във фактурите (в съответствие с Директива (ЕС) 2019/944 на Европейския парламент и на Съвета (11) относно енергийния пазар),

| — | предлага параграф 220 от насоките да бъде изменен, така че държавите членки да бъдат задължени да докажат, че са „проучили приоритетно алтернативни начини за постигане на целта за постепенно премахване на помощите, вредни за околната среда или от икономическа гледна точка, като например отдаване на приоритет на управлението на енергопотреблението, увеличаване на капацитета за енергийна взаимосвързаност и отваряне на системата за енергия от възобновяеми източници (12)“; |
| --- | --- |

—

предлага параграф 220 от насоките да бъде изменен, така че държавите членки да бъдат задължени да докажат, че са „проучили приоритетно алтернативни начини за постигане на целта за постепенно премахване на помощите, вредни за околната среда или от икономическа гледна точка, като например отдаване на приоритет на управлението на енергопотреблението, увеличаване на капацитета за енергийна взаимосвързаност и отваряне на системата за енергия от възобновяеми източници (12)“;

| 26. | призовава Комисията да провери дали освобождаването от данък върху керосина не представлява изкривяване на конкуренцията в полза на сектора на въздухоплаването въз основа на неправилно тълкуване на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване (1944 г.). В нея се посочва, че при международен полет горивото в резервоарите на самолетите не може да се облага с данък при пристигане в една държава, но не се споменава нищо относно данъчното облагане при зареждане с гориво за полетите. В резултат на това, както в някои държави членки, държавата може, за вътрешен полет, да наложи данъци върху билета, ако самолетът е в пряка конкуренция с железопътния транспорт, или върху керосина за ограничаване на емисиите на парникови газове. С оглед на въздействието на тези данъци върху вътрешния пазар на ЕС обаче би било по-добре такова данъчно облагане да бъде координирано на европейско равнище; поради това счита, че Европейската гражданска инициатива „Fairosene“, целяща прекратяване на освобождаването от данъци на авиационното гориво в Европа, заслужава изключително внимание (13); |
| --- | --- |

26.

| 27. | припомня своя призив (14) за „предоставянето на въгледобивните региони на статут на специални зони за подкрепа съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), а правилата за помощ на ЕС за тези специални региони да бъдат адаптирани, така че да се даде възможност за предприемане на мерки за справяне със структурната трансформация (...). Освен това би трябвало да се обмисли дали тези мерки за подкрепа биха могли да се основават на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС поради важното и емблематично значение на съобразеното с климата преобразуване на въгледобивните региони в съответствие с политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата“; |
| --- | --- |

27.

Политика в областта на конкуренцията и икономическо, социално и териториално сближаване

| 28. | приветства факта, че през 2018 г. Комисията приложи за първи път Насоките за широколентовите мрежи, като даде възможност на публичните органи да подкрепят разгръщането им, а именно баварски проект (15) за разгръщане на мрежи с много голям капацитет в шест общини на селски райони. Като се има предвид, че за изпълнението на целите за свързаност на цифровия единен пазар през следващите десет години би трябвало да са необходими инвестиции в размер на около общо 500 милиарда евро, от съществено значение е политиката в областта на конкуренцията да отчита особеностите на изграждането на широколентови мрежи в селските райони, за да служи на обществения интерес и да обърне тенденцията към нарастваща асиметрия по отношение на наличието на технологии за достъп до интернет между селските и градските райони; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че в своето становище относно рамковия регламент относно структурните и инвестиционните фондове КР предложи, в контекста на схемите за държавни помощи, предоставящият помощта орган да може да се счита за неин бенефициер (член 2) „когато помощта е по-малка от 200 000 EUR на предприятие“, и отбелязва, че Европейският парламент и Съветът приеха това предложение; |
| --- | --- |

29.

| 30. | припомня, че що се отнася до европейските фондове, в Общия регламент за групово освобождаване се посочва (съображение 26), че: „Финансирането от Съюза, което се управлява централно от институции, агенции, съвместни предприятия или други органи на Съюза и което не се намира пряко или непряко под контрола на държавите членки, не представлява държавна помощ. Когато такова финансиране от Съюза е съчетано с държавна помощ, само тази държавна помощ следва да бъде взета предвид при проверката за спазването на праговете за уведомяване и максималните интензитети на помощта, при условие че общият размер на публичното финансиране, предоставено във връзка с едни и същи допустими разходи, не надхвърля най-благоприятния процент на финансиране, установен с приложимите правила на законодателството на Съюза“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | отново призовава Комисията да повиши прага за прилагане на ОРГО към помощите за регионалните летища значително над настоящия праг от 200 000 пътници годишно, тъй като те не оказват съществено въздействие върху търговията между държавите членки, тъй като поради структурата си тези летища не са в състояние да покриват своите капиталови и оперативни разходи (16) и тъй като държавните помощи имат за цел да допринасят за развитието на сигурна и икономически устойчива инфраструктура за въздушен транспорт в по-слабо свързаните региони (17); |
| --- | --- |

31.

| 32. | изразява съжаление, че в предложенията, направени от Комисията през юни 2018 г., за реформа на ОСП след 2020 г., противно на искането на КР, няма предложения за преразглеждане на правилата за конкуренция, приложими към селскостопанския сектор; поради това призовава Комисията да преразгледа, независимо от междуинституционалните последващи действия във връзка със законодателните предложения за ОСП след 2020 г., много ограничителното си досега тълкуване на член 101 от ДФЕС в хоризонталните насоки и да не възпрепятства колективните трудови договори, сключени от организациите на производителите; |
| --- | --- |

32.

| 33. | приветства факта, че в съответствие с призивите на КР през март 2019 г. Комисията повиши индивидуалния таван на минималните помощи в селскостопанския сектор от 15 000 на 20 000 EUR, а при определени условия — на 25 000 EUR, като в същото време увеличи националния таван за всички минимални помощи от 1 на 1,25 % от годишното селскостопанско производство на страната за период от три години. Двете увеличения позволяват да се отчетат поне отчасти зачестилите кризисни ситуации в областта на климата, здравето и икономиката; |
| --- | --- |

33.

Политиката в областта на конкуренцията в ерата на цифровите технологии

| 34. | приветства факта, че в доклада на Комисията адаптирането на политиката на ЕС в областта на конкуренцията към ерата на цифровите технологии се определя като приоритет, както и че акцентът на новата програма във връзка с конкуренцията за периода 2021—2027 г. ще бъде върху въпроси, свързани с използването на метаданните и алгоритмите; |
| --- | --- |

34.

| 35. | във връзка с това изразява съжаление, че предложенията в доклада относно „Политика в областта на конкуренцията в ерата на цифровите технологии“ (18), представен през април, не са обсъдени допълнително в годишния доклад; счита, че следните предложения са от особено значение:






  — | стратегиите, използвани от доминиращите интернет платформи за намаляване на конкурентния натиск върху тях, би трябвало да бъдат забранени при липсата на ясно документирани ползи за защитата на потребителите, |
| --- | --- | --- |

35.

—

стратегиите, използвани от доминиращите интернет платформи за намаляване на конкурентния натиск върху тях, би трябвало да бъдат забранени при липсата на ясно документирани ползи за защитата на потребителите,

| — | разследванията на Комисията би трябвало да акцентират в по-малка степен върху анализа на определянето на пазара и повече върху теориите за вредата и идентифицирането на антиконкурентните стратегии, |
| --- | --- |

—

разследванията на Комисията би трябвало да акцентират в по-малка степен върху анализа на определянето на пазара и повече върху теориите за вредата и идентифицирането на антиконкурентните стратегии,

| — | достъпът до данни, с който разполага предприятието с господстващо положение, но не и конкурентите, както и устойчивостта на този диференциран достъп до данни трябва да се анализират за всеки отделен случай, |
| --- | --- |

—

достъпът до данни, с който разполага предприятието с господстващо положение, но не и конкурентите, както и устойчивостта на този диференциран достъп до данни трябва да се анализират за всеки отделен случай,

| — | i) преносимостта на данните, т.е. способността на ползвателите да прехвърлят на друго място свързаните с тях данни, събрани от платформата; и ii) трябва да се гарантира оперативната съвместимост на данните, |
| --- | --- |

—

i) преносимостта на данните, т.е. способността на ползвателите да прехвърлят на друго място свързаните с тях данни, събрани от платформата; и ii) трябва да се гарантира оперативната съвместимост на данните,

| — | от платформите, които представляват инфраструктура за системно посредничество, би трябвало да се изисква да докажат, че „автоматичното предпочитание“ не създава ефект на дългосрочно изключване от пазарите на продукти, както се твърди в жалбата на 23 европейски онлайн сайтове за работни места срещу програмата „Google for Jobs“; |
| --- | --- |

—

от платформите, които представляват инфраструктура за системно посредничество, би трябвало да се изисква да докажат, че „автоматичното предпочитание“ не създава ефект на дългосрочно изключване от пазарите на продукти, както се твърди в жалбата на 23 европейски онлайн сайтове за работни места срещу програмата „Google for Jobs“;

| 36. | призовава за създаването на европейска законодателна рамка, която да дава възможност на съответните органи на управление (на местно, регионално, национално или европейско равнище), които са възложили изпълнението на услуги от общ интерес на платформи, да имат достъп до използваните от платформите алгоритми и да ги контролират; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подкрепя засилването на контрола върху придобиването на стартиращи предприятия от платформи и/или екосистеми с господстващо положение или от системен мащаб; освен това препоръчва законодателните прагове, определени в регламента на ЕС за сливанията, да бъдат изменени, така че сливанията да бъдат оценявани не само въз основа на оборота, но също и на базата на стойността на сделката, за да може да се оценява по-добре конкурентният потенциал на стартиращите предприятия, които по принцип не следват модел на краткосрочни печалби; |
| --- | --- |

37.

Контрол върху сливанията

| 38. | подчертава необходимостта в своя анализ на конкуренцията Комисията да вземе предвид в по-голяма степен въпроса за държавния контрол и предоставените на предприятията субсидии, които могат да нарушат конкуренцията, особено в случай на конкуренти от трети държави; |
| --- | --- |

38.

| 39. | освен това призовава Комисията да разгледа възможността за адаптиране на Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 година относно контрола върху концентрациите между предприятия (регламент за сливанията на ЕО) (19) и актуализиране на настоящите насоки в областта на сливанията. По-конкретно, Комисията би трябвало да гарантира, че структурните ангажименти, които тя изисква, за да разреши сливания, няма да доведат до продажбата на стратегически активи на конкуренти извън Европа (както беше установено в половината от случаите след 2010 г. насам). Освен това времевият хоризонт на анализа на Комисията по принцип е ограничен до 2—3 години, което не позволява да се предвидят големите промени, свързани с навлизането на пазара на иновативни участници, по-специално в сектора на цифровите технологии. Поради това насоките за хоризонталните сливания могат да бъдат изменени, като се заличи позоваването на срока от две години (параграф 74) и се посочи, че времевият хоризонт на анализа „ зависи от характеристиките и динамиката на пазара, както и от специфичните възможности на потенциалните нови участници на пазара“; |
| --- | --- |

39.

Глобалното измерение на политиката в областта на конкуренцията

| 40. | счита, че Комисията трябва не само да акцентира върху включването на глави относно конкуренцията при сключването на нови споразумения за свободна търговия, но също така да наблюдава прилагането на вече подписаните споразумения и да предвиди ответни мерки, когато е ограничен достъпът на европейските дружества до чуждестранните пазари. За тази цел е необходимо да се разгледа възможността за създаване на роля на „главен правоприлагащ орган“ в рамките на Комисията; |
| --- | --- |

40.

| 41. | във връзка с отварянето на пазарите за обществени поръчки за международна конкуренция призовава за подновяване на законодателната процедура за приемане на инструмента за реципрочност за обществените поръчки с трети държави, предложен от Комисията през 2016 г. Действително този инструмент изглежда от съществено значение с оглед на това, че в рамките на проведените в СТО преговори във връзка с преразглеждането на споразумението относно обществените поръчки и двустранните преговори с трети държави, Съюзът потвърди отварянето на своите пазари за обществени поръчки в размер на около 352 милиарда евро, докато някои подписали споразумението страни поеха ограничен ангажимент в тази област (178 милиарда евро в САЩ и 27 милиарда евро в Япония); |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава държавите членки да добавят в Регламента за скрининг на преки чуждестранни инвестиции (20) в Съюза механизми за контрол на национално равнище, по-специално с оглед на това да се даде възможност на държавите членки да си помагат взаимно, когато дадена пряка чуждестранна инвестиция в една държава членка може да засегне сигурността или обществения ред на други държави членки; |
| --- | --- |

42.

| 43. | приветства факта, че през февруари 2019 г. Европейската комисия наложи окончателни защитни мерки в отговор на решението на САЩ да наложат мита върху продуктите от стомана. В действителност беше наблюдавано значително увеличение на вноса на продукти от стомана в ЕС, което застрашаваше сериозно стоманодобивните предприятия в ЕС, намиращи се все още в несигурно положение поради продължаващия свръхкапацитет на световния пазар на стомана и безпрецедентен брой нелоялни търговски практики от страна на някои търговски партньори. В съответствие с ангажиментите, поети от ЕС в рамките на СТО, тези мерки поддържат постоянен внос, с което се гарантира ефективна конкуренция на европейския пазар на стомана и достатъчно богат избор за многобройните европейски потребители на стомана. Въпреки това, с оглед на допълнителното влошаване на икономическите перспективи за стоманодобивната промишленост, е целесъобразно тези предпазни мерки да бъдат преразгледани бързо и при необходимост да бъдат засилени. |
| --- | --- |

43.

Брюксел, 5 декември 2019 г.

Председател

На Европейския комитет на регионите

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/eu-competition-law_bg.pdf

1

(2)  Становище на КР — „Ориентиран към местните условия подход към стратегията за промишлената политика на ЕС“, 26 юни 2019 г., параграф 16.

2

„Ориентиран към местните условия подход към стратегията за промишлената политика на ЕС

(3)  Вж. френско-германски манифест за адаптирана за 21-и век промишлена политика https://ue.delegfrance.org/manifeste-franco-allemand-pour-une (достъпен само на френски език).

3

(4)  Вж. https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public.

4

(5)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/recovery_notice_bg.pdf

5

(6)  ОВ L 248, 24.9.2015 г., стр. 9.

6

(7)  Съобщение на Комисията относно прилагането от 1 август 2013 г. на правилата за държавните помощи към мерките за подкрепа на банки в контекста на финансовата криза.

7

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52013XC0730(01)&from=BG

(8)  Дело T-202/10 RENV II: http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=207808&pageIndex=0&doclang=BG&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=14523814

8

(9)  Вж. параграф 41 от становището на КР относно „Държавна помощ и услуги от общ икономически интерес“ (ECON-VI-013), прието на 11 октомври 2016 г.

9

Държавна помощ и услуги от общ икономически интерес

(10)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3777435_bg

10

(11)  Директива (ЕС) 2019/944 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юни 2019 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за изменение на Директива 2012/27/ЕС (OB L 158, 14.6.2019 г., стр. 125).

11

(12)  Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52014XC0628%2801%29

12

(13)  https://eci.ec.europa.eu/008/public/#/initiative

13

(14)  Параграфи 29 до 31 от проектостановището на КР относно „Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа“, докладчик Mark Speich (ЕНП/DE), приемането на становището е предвидено за пленарната сесия на 8 и 9 октомври 2019 г.

14

Социално-икономическа структурна трансформация на въгледобивните региони в Европа

(15)  Дело SA.48418 Bayerisches Gigabit Pilotprojekt — Германия, достъпно на следния адрес: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_48418

15

Bayerisches Gigabit Pilotprojekt — Германия

(16)  Становище на КР относно „Европейски насоки за държавните помощи за летищата и въздушните превозвачи“, 28 ноември 2013 г. (COTER-V-043).

16

(17)  Вж. решението на Европейската комисия относно летище Ангулем, 23.7.2014 г.: http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_en.htm

17

(18)  http://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdf

18

(19)  OB L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

19

(20)  Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета.

20

---