# Úřední věstník C 286/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 286 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6527. července 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 286

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6527. července 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2022/C 286/01 | Doporučení Evropské Rady Pro Systémová Rizika ze dne 2. června 2022, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2022/4) | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2022/C 286/01

Doporučení Evropské Rady Pro Systémová Rizika ze dne 2. června 2022, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2022/4)

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 286/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  ) | 16 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 286/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  )

1

16

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA |
| 2022/C 286/03 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. června 2022 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 600/2014, pokud jde o zvýšení transparentnosti údajů o trhu, odstranění překážek vzniku konsolidovaných obchodních informací, optimalizaci obchodních povinností a zákaz přijímání plateb za předávání pokynů zákazníků (CON/2022/19) | 17 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

2022/C 286/03

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. června 2022 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 600/2014, pokud jde o zvýšení transparentnosti údajů o trhu, odstranění překážek vzniku konsolidovaných obchodních informací, optimalizaci obchodních povinností a zákaz přijímání plateb za předávání pokynů zákazníků (CON/2022/19)

17

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2022/C 286/04 | Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333, prováděným prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2022/1315, a nařízením Rady (EU) 2016/44, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1308, o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 22 |
| 2022/C 286/05 | Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333 a nařízením Rady (EU) 2016/44 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi | 24 |
| 2022/C 286/06 | Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v příloze rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1544 a v příloze I nařízení Rady (EU) 2018/1542 o omezujících opatřeních proti šíření a používání chemických zbraní | 25 |
| | Evropská komise |
| 2022/C 286/07 | Směnné kurzy vůči euru — 26. července 2022 | 26 |
| 2022/C 286/08 | Stanovisko Poradního výboru k restriktivním praktikám a dominantnímu postavení přijaté na zasedání dne 21. ledna 2022 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom — Zpravodaj: Belgie | 27 |
| 2022/C 286/09 | Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení — Věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom (změna) | 28 |
| 2022/C 286/10 | Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2022, kterým se mění rozhodnutí C(2013) 306 final týkající se řízení podle článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen Smlouva) (Věc AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 324) | 30 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2022/C 286/11 | Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) | 33 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2022/C 286/04

Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333, prováděným prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2022/1315, a nařízením Rady (EU) 2016/44, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1308, o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

22

2022/C 286/05

Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333 a nařízením Rady (EU) 2016/44 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

24

2022/C 286/06

Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v příloze rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1544 a v příloze I nařízení Rady (EU) 2018/1542 o omezujících opatřeních proti šíření a používání chemických zbraní

25

Evropská komise

2022/C 286/07

Směnné kurzy vůči euru — 26. července 2022

26

2022/C 286/08

Stanovisko Poradního výboru k restriktivním praktikám a dominantnímu postavení přijaté na zasedání dne 21. ledna 2022 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom — Zpravodaj: Belgie

27

2022/C 286/09

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení — Věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom (změna)

28

2022/C 286/10

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2022, kterým se mění rozhodnutí C(2013) 306 final týkající se řízení podle článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen Smlouva) (Věc AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom)
  (oznámeno pod číslem C(2022) 324)

(oznámeno pod číslem C(2022) 324)

30

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2022/C 286/11

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)

33

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2022/C 286/12 | Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 | 41 |
| 2022/C 286/13 | Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 286/14 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 57 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2022/C 286/12

Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

41

2022/C 286/13

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

54

2022/C 286/14

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 2. června 2022,

kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě

(ESRB/2022/4)

(2022/C 286/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), zejména na přílohu IX uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (3), a zejména na oddíl II kapitoly 4 hlavy VII uvedené směrnice,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (4), a zejména na články 18 až 20 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit uznávání požadované podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou. |
| --- | --- |

(1)

S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit uznávání požadované podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou.

| (2) | Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (5) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, recipročně uplatňovala v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(2)

Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (5) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě, recipročně uplatňovala v ostatních členských státech.

| (3) | V doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 (6) se doporučuje, aby příslušný aktivační orgán při předložení žádosti o reciprocitu Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) navrhl maximální práh podstatnosti, pod jehož úrovní lze expozici určitého poskytovatele finančních služeb vůči zjištěnému makroobezřetnostnímu riziku v jurisdikci, v níž aktivační orgán uplatňuje opatření makroobezřetnostní politiky, považovat za nepodstatnou. ESRB může doporučit jinou prahovou hodnotu, považuje-li to za nezbytné. |
| --- | --- |

(3)

V doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 (6) se doporučuje, aby příslušný aktivační orgán při předložení žádosti o reciprocitu Evropské radě pro systémová rizika (ESRB) navrhl maximální práh podstatnosti, pod jehož úrovní lze expozici určitého poskytovatele finančních služeb vůči zjištěnému makroobezřetnostnímu riziku v jurisdikci, v níž aktivační orgán uplatňuje opatření makroobezřetnostní politiky, považovat za nepodstatnou. ESRB může doporučit jinou prahovou hodnotu, považuje-li to za nezbytné.

| (4) | Dne 10. března 2022 (7) oznámil Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), který jedná jako německý pověřený orgán pro účely čl. 133 odst. 10 směrnice 2013/36/EU, ESRB svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 133 odst. 9 uvedené směrnice pro všechny expozice (tj. retailové i neretailové expozice) vůči fyzickým a právnickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu. Kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika se bude uplatňovat v případě i) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají přístup založený na interním ratingu (IRB), a ii) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají standardizovaný přístup, pokud jde o expozice plně a zcela zajištěné obytnými nemovitostmi, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8). |
| --- | --- |

(4)

Dne 10. března 2022 (7) oznámil Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), který jedná jako německý pověřený orgán pro účely čl. 133 odst. 10 směrnice 2013/36/EU, ESRB svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 133 odst. 9 uvedené směrnice pro všechny expozice (tj. retailové i neretailové expozice) vůči fyzickým a právnickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu. Kapitálová rezerva pro krytí systémového rizika se bude uplatňovat v případě i) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají přístup založený na interním ratingu (IRB), a ii) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají standardizovaný přístup, pokud jde o expozice plně a zcela zajištěné obytnými nemovitostmi, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8).

| (5) | Opatření vstoupilo v platnost dne 1. dubna 2022 a úvěrové instituce povolené v Německu podle něj musí postupovat od 1. února 2023. Toto opatření bude přinejmenším jednou za dva roky přezkoumáno, a to v souladu s ustanoveními směrnice 2013/36/EU. BaFin bude sledovat vývoj příslušného rizika, které je řešeno pomocí proticyklické kapitálové rezervy, a bude-li to považovat za vhodné, upraví sazbu této rezervy. |
| --- | --- |

(5)

Opatření vstoupilo v platnost dne 1. dubna 2022 a úvěrové instituce povolené v Německu podle něj musí postupovat od 1. února 2023. Toto opatření bude přinejmenším jednou za dva roky přezkoumáno, a to v souladu s ustanoveními směrnice 2013/36/EU. BaFin bude sledovat vývoj příslušného rizika, které je řešeno pomocí proticyklické kapitálové rezervy, a bude-li to považovat za vhodné, upraví sazbu této rezervy.

| (6) | BaFin předložil dne 10. března 2022 (9) ESRB žádost o reciproční uplatnění kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 5 směrnice 2013/36/EU. |
| --- | --- |

(6)

BaFin předložil dne 10. března 2022 (9) ESRB žádost o reciproční uplatnění kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 5 směrnice 2013/36/EU.

| (7) | V návaznosti na žádost BaFin o reciproční uplatnění uvedeného opatření ostatními členskými státy a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, jež se bude uplatňovat v Německu, se generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

V návaznosti na žádost BaFin o reciproční uplatnění uvedeného opatření ostatními členskými státy a s cílem zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky, jež se bude uplatňovat v Německu, se generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

| (8) | Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(8)

Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Změny

Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

| 1. | V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:






  „1. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze: | Belgie:






  — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 9 % pro všechny retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:

„1.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze:

Belgie:

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 9 % pro všechny retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii;

| | Německo:






  — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro i) všechny expozice IRB zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, a ii) všechny expozice založené na standardizovaném přístupu, které jsou plně a zcela zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (*1) (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

Německo:

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro i) všechny expozice IRB zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, a ii) všechny expozice založené na standardizovaném přístupu, které jsou plně a zcela zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (*1) (EU) č. 575/2013;

| | Francie:






  — | zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace; |
| --- | --- | --- |

Francie:

—

zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace;

| | Litva:






  — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. |
| --- | --- | --- |

Litva:

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi.

| | Lucembursko:






  — | právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- | --- | --- |

Lucembursko:

—

právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| | Nizozemsko:






  — | minimální průměrná riziková váha, která se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup IRB pro výpočet regulatorních kapitálových požadavků ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů. |
| --- | --- | --- |

Nizozemsko:

—

minimální průměrná riziková váha, která se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Nizozemsku, které používají přístup IRB pro výpočet regulatorních kapitálových požadavků ve vztahu k jejich portfoliím expozic vůči fyzickým osobám zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů.

| | Norsko:






  — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (*2) (Dohoda o EHP) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku; |
| --- | --- | --- |

Norsko:

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (*2) (Dohoda o EHP) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

| — | minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB); |
| --- | --- |

—

minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

| — | minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- |

—

minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

| | Švédsko:






  — | minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- | --- |

Švédsko:

—

minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1)."

(*2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.“."

| 2. | Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení. |
| --- | --- |

2.

Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. června 2022.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

3

(4)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

5

(6)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 ze dne 20. října 2017, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 431, 15.12.2017, s. 1).

6

(7)  První oznámení bylo ESRB doručeno dne 24. února 2022. Aktualizovaná verze oznámení byla ESRB doručena dne 10. března 2022.

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

8

(9)  První oznámení bylo ESRB doručeno dne 24. února 2022. Aktualizovaná verze oznámení byla ESRB doručena dne 10. března 2022.

9

---

PŘÍLOHA

Příloha doporučení ESRB/2015/2 se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA

Belgie

Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 9 % pro všechny retailové expozice IRB zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

I.   Popis opatření

| 1. | Belgické opatření, které se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU, spočívá ve stanovení sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 9 % pro retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání). |
| --- | --- |

1.

Belgické opatření, které se uplatňuje v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU, spočívá ve stanovení sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 9 % pro retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání).

II.   Reciprocita

| 2. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby belgické opatření recipročně uplatnily na retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání). Alternativně lze tohoto opatření recipročně uplatnit s použitím následujícího rozsahu v rámci výkazů COREP: retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi, které se nacházejí v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání). |
| --- | --- |

2.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby belgické opatření recipročně uplatnily na retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání). Alternativně lze tohoto opatření recipročně uplatnit s použitím následujícího rozsahu v rámci výkazů COREP: retailové expozice IRB vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi, které se nacházejí v Belgii (jak expozice bez selhání, tak expozice v selhání).

| 3. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

3.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 4. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 2 miliardy EUR. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou instituci. |
| --- | --- |

4.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 2 miliardy EUR. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou instituci.

| 5. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

5.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Německo

I.   Popis opatření

| 1. | Německé opatření uplatňované v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU ukládá sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny expozice (tj. retailové i neretailové expozice) vůči fyzickým a právnickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu. Toto opatření se uplatňuje v případě i) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají přístup IRB, pokud jde o expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, a ii) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají standardizovaný přístup, pokud jde o expozice plně a zcela zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

1.

Německé opatření uplatňované v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU ukládá sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny expozice (tj. retailové i neretailové expozice) vůči fyzickým a právnickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu. Toto opatření se uplatňuje v případě i) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají přístup IRB, pokud jde o expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, a ii) úvěrových institucí povolených v Německu, které pro výpočet objemů svých rizikově vážených expozic používají standardizovaný přístup, pokud jde o expozice plně a zcela zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Německu, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.

II.   Reciprocita

| 2. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby německé opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s tuzemským povolením. |
| --- | --- |

2.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby německé opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s tuzemským povolením.

| 3. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. |
| --- | --- |

3.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU.

| 4. | Příslušným orgánům se doporučuje zajistit, aby se reciproční opatření uplatnilo a aby se podle něj postupovalo od 1. února 2023. |
| --- | --- |

4.

Příslušným orgánům se doporučuje zajistit, aby se reciproční opatření uplatnilo a aby se podle něj postupovalo od 1. února 2023.

III.   Práh podstatnosti

| 5. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Úvěrové instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 10 miliard EUR. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota, která se vztahuje na danou instituci. |
| --- | --- |

5.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Úvěrové instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 10 miliard EUR. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota, která se vztahuje na danou instituci.

| 6. | Příslušné orgány by měly sledovat podstatnost expozic. V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 10 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

6.

Příslušné orgány by měly sledovat podstatnost expozic. V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 10 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Francie

Zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % kapitálu tier 1, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

I.   Popis opatření

| 1. | Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % kapitálu tier 1 pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii. |
| --- | --- |

1.

Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % kapitálu tier 1 pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii.

| 2. | Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1).

| 3. | Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:






  a) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:

a)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013;

| b) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:






  i) | expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:

i)

expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii;

| ii) | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; a |
| --- | --- |

ii)

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; a

| iii) | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013.

Nefinanční podniky, které nemají sídlo ve Francii a které nejsou dceřinou společností nefinančního podniku se sídlem ve Francii nebo na něm ekonomicky závislým subjektem, a které přímo nebo nepřímo nekontroluje nefinanční podnik se sídlem ve Francii, proto nespadají do oblasti působnosti uvedeného opatření.

V souladu s čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 se opatření uplatňuje po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

| 4. | G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2).

| 5. | Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:






  a) | Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem; a |
| --- | --- | --- |

5.

Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:

a)

Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem; a

| b) | Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů. |
| --- | --- |

b)

Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů.

Poměry se vypočítávají na základě účetních agregátů vymezených v souladu s platnými standardy a uvedených v účetní závěrce nefinančního podniku, případně ověřené auditorem.

II.   Reciprocita

| 6. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace. |
| --- | --- |

6.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

| 7. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:






  a) | prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; |
| --- | --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:

a)

prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků;

| b) | prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:






  i) | jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:

i)

jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii;

| ii) | součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); |
| --- | --- |

ii)

součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a);

| iii) | součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; |
| --- | --- |

iii)

součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;

| c) | prahové hodnoty ve výši 5 % kapitálu tier 1 G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

prahové hodnoty ve výši 5 % kapitálu tier 1 G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli.

Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

| 10. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

10.

Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

| 11. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

11.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Litva

Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám s bydlištěm v Litevské republice, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi.

I.   Popis opatření

| 1. | Litevské opatření uplatňované v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU ukládá sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám v Litvě zajištěné obytnými nemovitostmi. |
| --- | --- |

1.

Litevské opatření uplatňované v souladu s článkem 133 směrnice 2013/36/EU ukládá sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 2 % pro všechny retailové expozice vůči fyzickým osobám v Litvě zajištěné obytnými nemovitostmi.

II.   Reciprocita

| 2. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby litevské opatření recipročně uplatnily na pobočky bank s vnitrostátním povolením nacházející se v Litvě a přímé přeshraniční expozice vůči fyzickým osobám v Litvě, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Významný podíl celkových hypotečních pozic drží pobočky zahraničních bank působící v Litvě, a proto by reciproční uplatnění opatření jinými členskými státy pomohlo podpořit rovné podmínky a zajistilo by, aby všichni významní účastníci trhu zohlednili zvýšené riziko spojené s obytnými nemovitostmi v Litvě a zvýšili svou odolnost. |
| --- | --- |

2.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby litevské opatření recipročně uplatnily na pobočky bank s vnitrostátním povolením nacházející se v Litvě a přímé přeshraniční expozice vůči fyzickým osobám v Litvě, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi. Významný podíl celkových hypotečních pozic drží pobočky zahraničních bank působící v Litvě, a proto by reciproční uplatnění opatření jinými členskými státy pomohlo podpořit rovné podmínky a zajistilo by, aby všichni významní účastníci trhu zohlednili zvýšené riziko spojené s obytnými nemovitostmi v Litvě a zvýšili svou odolnost.

| 3. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

3.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 4. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 50 milionů EUR, což představuje přibližně 0,5 % příslušných expozic celého sektoru úvěrových institucí v Litvě. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota, která se vztahuje na danou instituci. |
| --- | --- |

4.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika, pokud jejich příslušné odvětvové expozice nepřesahují 50 milionů EUR, což představuje přibližně 0,5 % příslušných expozic celého sektoru úvěrových institucí v Litvě. Reciproční uplatnění se proto požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota, která se vztahuje na danou instituci.

| 5. | Odůvodnění této prahové hodnoty:






  a. | Je nezbytné minimalizovat možnost roztříštění právních předpisů, neboť stejný práh podstatnosti se bude vztahovat i na úvěrové instituce povolené v Litvě; |
| --- | --- | --- |

5.

Odůvodnění této prahové hodnoty:

a.

Je nezbytné minimalizovat možnost roztříštění právních předpisů, neboť stejný práh podstatnosti se bude vztahovat i na úvěrové instituce povolené v Litvě;

| b. | Použití tohoto prahu podstatnosti by pomohlo zajistit rovné podmínky v tom smyslu, že požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika podléhají instituce s expozicemi podobné velikosti; |
| --- | --- |

b.

Použití tohoto prahu podstatnosti by pomohlo zajistit rovné podmínky v tom smyslu, že požadavku na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika podléhají instituce s expozicemi podobné velikosti;

| c. | Prahová hodnota je relevantní pro finanční stabilitu, neboť další vývoj rizika spojeného s obytnými nemovitostmi bude záviset především na aktivitě na trhu s bydlením, která částečně závisí na objemu nových úvěrů poskytnutých na nákup rezidenčních nemovitostí. Toto opatření by se proto mělo vztahovat na účastníky trhu, kteří působí na tomto trhu, přestože jejich portfolia hypotečních úvěrů nejsou tak velká jako portfolia největších poskytovatelů úvěrů. |
| --- | --- |

c.

Prahová hodnota je relevantní pro finanční stabilitu, neboť další vývoj rizika spojeného s obytnými nemovitostmi bude záviset především na aktivitě na trhu s bydlením, která částečně závisí na objemu nových úvěrů poskytnutých na nákup rezidenčních nemovitostí. Toto opatření by se proto mělo vztahovat na účastníky trhu, kteří působí na tomto trhu, přestože jejich portfolia hypotečních úvěrů nejsou tak velká jako portfolia největších poskytovatelů úvěrů.

| 6. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 50 milionů EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

6.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 50 milionů EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Lucembursko

Právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

| a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- |

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

I.   Popis opatření

| 1. | Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (*3) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (*4) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- | --- |

1.

Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (*3) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (*4) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit se uplatňuje proporcionálně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| 2. | LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnou nemovitostí v době poskytnutí úvěru a hodnotou nemovitosti ve stejné době. |
| --- | --- |

2.

LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnou nemovitostí v době poskytnutí úvěru a hodnotou nemovitosti ve stejné době.

| 3. | Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo). |
| --- | --- |

3.

Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo).

| 4. | Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří sjednávají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. ‚Obytná nemovitost‘ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo několik let poté. Opatření se použije i v případě, že se dlužníkovi poskytuje úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

4.

Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří sjednávají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. ‚Obytná nemovitost‘ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo několik let poté. Opatření se použije i v případě, že se dlužníkovi poskytuje úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu.

II.   Reciprocita

| 5. | Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

5.

Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky.

| 6. | Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat. |
| --- | --- |

6.

Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat.

| 7. | Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci. |
| --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci.

Nizozemsko

Minimální průměrná riziková váha, kterou uplatňují úvěrové instituce používající přístup IRB ve vztahu ke svým portfoliím expozic vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku. V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů.

I.   Popis opatření

| 1. | Nizozemské opatření uplatňované v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 ukládá minimální průměrnou rizikovou váhu pro portfolio expozic úvěrových institucí, které používají přístup IRB, vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny zástavním právem k obytným nemovitostem nacházejícím se v Nizozemsku. Na úvěry, na které se vztahuje systém státních hypotečních záruk, se toto opatření nevztahuje. |
| --- | --- |

1.

Nizozemské opatření uplatňované v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 ukládá minimální průměrnou rizikovou váhu pro portfolio expozic úvěrových institucí, které používají přístup IRB, vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny zástavním právem k obytným nemovitostem nacházejícím se v Nizozemsku. Na úvěry, na které se vztahuje systém státních hypotečních záruk, se toto opatření nevztahuje.

| 2. | Minimální průměrná riziková váha se vypočítá takto:






  a) | V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Poměr LTV, který má být použit při tomto výpočtu, by měl být stanoven v souladu s platnými ustanoveními nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimální průměrná riziková váha se vypočítá takto:

a)

V případě každé jednotlivé položky expozice, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, se riziková váha ve výši 12 % přidělí té části úvěru, která nepřesahuje 55 % tržní hodnoty nemovitosti sloužící k zajištění úvěru, a zbývající části úvěru se přidělí riziková váha ve výši 45 %. Poměr LTV, který má být použit při tomto výpočtu, by měl být stanoven v souladu s platnými ustanoveními nařízení (EU) č. 575/2013.

| b) | Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů, který se vypočte shora uvedeným postupem. Jednotlivé úvěry, na které se opatření nevztahuje, se při výpočtu minimální průměrné rizikové váhy neberou v úvahu. |
| --- | --- |

b)

Minimální průměrnou rizikovou váhou portfolia je expozicí vážený průměr rizikových vah jednotlivých úvěrů, který se vypočte shora uvedeným postupem. Jednotlivé úvěry, na které se opatření nevztahuje, se při výpočtu minimální průměrné rizikové váhy neberou v úvahu.

| 3. | Toto opatření nenahrazuje stávající kapitálové požadavky, které jsou stanoveny v nařízení (EU) č. 575/2013 a které z tohoto nařízení vyplývají. Banky, na které se opatření vztahuje, musí vypočítat průměrnou rizikovou váhu té části hypotečního portfolia, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, a to jak na základě běžných použitelných ustanovení obsažených v nařízení (EU) č. 575/2013, tak na základě metody stanovené v tomto opatření. Při výpočtu svých kapitálových požadavků musí následně použít vyšší z obou průměrných rizikových vah. |
| --- | --- |

3.

Toto opatření nenahrazuje stávající kapitálové požadavky, které jsou stanoveny v nařízení (EU) č. 575/2013 a které z tohoto nařízení vyplývají. Banky, na které se opatření vztahuje, musí vypočítat průměrnou rizikovou váhu té části hypotečního portfolia, která spadá do oblasti působnosti tohoto opatření, a to jak na základě běžných použitelných ustanovení obsažených v nařízení (EU) č. 575/2013, tak na základě metody stanovené v tomto opatření. Při výpočtu svých kapitálových požadavků musí následně použít vyšší z obou průměrných rizikových vah.

II.   Reciprocita

| 4. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby nizozemské opatření recipročně uplatnily na úvěrové instituce s vnitrostátním povolením používající přístup IRB, které mají expozice vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku, neboť jejich bankovní sektor může být v současnosti nebo v budoucnu prostřednictvím poboček přímo či nepřímo vystaven systémovému riziku na nizozemském trhu s bydlením. |
| --- | --- |

4.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby nizozemské opatření recipročně uplatnily na úvěrové instituce s vnitrostátním povolením používající přístup IRB, které mají expozice vůči fyzickým osobám zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Nizozemsku, neboť jejich bankovní sektor může být v současnosti nebo v budoucnu prostřednictvím poboček přímo či nepřímo vystaven systémovému riziku na nizozemském trhu s bydlením.

| 5. | V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Nizozemsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

5.

V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Nizozemsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

| 6. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

6.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 7. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od minimální průměrné rizikové váhy pro portfolio expozic úvěrových institucí s přístupem IRB vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny hypotečními úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Nizozemsku, pokud tato hodnota nepřesahuje 5 miliard EUR. Úvěry, na něž se vztahuje systém státních hypotečních záruk, nebudou počítány do prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

7.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. Instituce mohou být osvobozeny od minimální průměrné rizikové váhy pro portfolio expozic úvěrových institucí s přístupem IRB vůči fyzickým osobám, které jsou zajištěny hypotečními úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Nizozemsku, pokud tato hodnota nepřesahuje 5 miliard EUR. Úvěry, na něž se vztahuje systém státních hypotečních záruk, nebudou počítány do prahu podstatnosti.

| 8. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

8.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Norsko

| — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) (dále jen ‚směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku; |
| --- | --- |

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/EU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) (dále jen ‚směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

| — | minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen ‚nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB); |
| --- | --- |

—

minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen ‚nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

| — | minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- |

—

minimální úroveň průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

I.   Popis opatření

| 1. | Od 31. prosince 2020 zavedl Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) tři opatření, a to: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020. |
| --- | --- |

1.

Od 31. prosince 2020 zavedl Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) tři opatření, a to: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) minimální úroveň průměrné rizikové váhy pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020.

| 2. | Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je stanovena ve výši 4,5 % a uplatňuje se na tuzemské expozice všech úvěrových institucí povolených v Norsku. Pro úvěrové instituce, které nepoužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice stanovena ve výši 3 % do 31. prosince 2022; po tomto datu je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je stanovena ve výši 4,5 % a uplatňuje se na tuzemské expozice všech úvěrových institucí povolených v Norsku. Pro úvěrové instituce, které nepoužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice stanovena ve výši 3 % do 31. prosince 2022; po tomto datu je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %.

| 3. | Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro obytné nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v obytných nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Minimální úroveň rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu obytných nemovitostí. Expozicemi v norských obytných nemovitostech je třeba rozumět retailové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku. |
| --- | --- |

3.

Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro obytné nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v obytných nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Minimální úroveň rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu obytných nemovitostí. Expozicemi v norských obytných nemovitostech je třeba rozumět retailové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

| 4. | Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro komerční nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v komerčních nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu rezidenčních nemovitostí. Expozicemi v norských komerčních nemovitostech je třeba rozumět podnikové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku. |
| --- | --- |

4.

Opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně rizikové váhy pro komerční nemovitosti je minimální úrovní průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v komerčních nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu rezidenčních nemovitostí. Expozicemi v norských komerčních nemovitostech je třeba rozumět podnikové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

II.   Reciprocita

| 5. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily norská opatření pro expozice nacházející se v Norsku v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení, ve znění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 (*5), v Úředním věstníku Evropské unie, není-li v odstavci 7 níže uvedeno jinak. Spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech v Norsku by měly být recipročně uplatněny v rámci standardního přechodného období v délce tří měsíců stanoveného v doporučení ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily norská opatření pro expozice nacházející se v Norsku v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení, ve znění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 (*5), v Úředním věstníku Evropské unie, není-li v odstavci 7 níže uvedeno jinak. Spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech v Norsku by měly být recipročně uplatněny v rámci standardního přechodného období v délce tří měsíců stanoveného v doporučení ESRB/2015/2.

| 6. | Nejsou-li stejná opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která jsou k dispozici v jejich jurisdikci a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedeným opatřením, která se doporučují recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje, aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění minimální úrovně průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od uvedeného zveřejnění, není-li v odstavci 7 níže pro rezervu pro krytí systémového rizika uvedeno jinak. |
| --- | --- |

6.

Nejsou-li stejná opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která jsou k dispozici v jejich jurisdikci a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedeným opatřením, která se doporučují recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje, aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění minimální úrovně průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od uvedeného zveřejnění, není-li v odstavci 7 níže pro rezervu pro krytí systémového rizika uvedeno jinak.

| 7. | Do doby, než se směrnice (EU) 2019/878 bude v souladu s podmínkami Dohody o EHP uplatňovat v Norsku, mohou příslušné orgány recipročně uplatňovat norské opatření kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku, za předpokladu, že dodržují tyto zásady:






  a) | krytí rizika: příslušné orgány by měly zajistit, aby systémové riziko, o jehož zmírnění norské opatření usiluje, bylo náležitě řešeno; |
| --- | --- | --- |

7.

Do doby, než se směrnice (EU) 2019/878 bude v souladu s podmínkami Dohody o EHP uplatňovat v Norsku, mohou příslušné orgány recipročně uplatňovat norské opatření kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku, za předpokladu, že dodržují tyto zásady:

a)

krytí rizika: příslušné orgány by měly zajistit, aby systémové riziko, o jehož zmírnění norské opatření usiluje, bylo náležitě řešeno;

| b) | zamezení regulatorní arbitráži a zajištění rovných podmínek: příslušné orgány by měly minimalizovat možnost úniků a regulatorní arbitráže a v případě potřeby neprodleně odstranit mezeru v regulaci; příslušné orgány by měly zajistit rovné podmínky mezi úvěrovými institucemi. |
| --- | --- |

b)

zamezení regulatorní arbitráži a zajištění rovných podmínek: příslušné orgány by měly minimalizovat možnost úniků a regulatorní arbitráže a v případě potřeby neprodleně odstranit mezeru v regulaci; příslušné orgány by měly zajistit rovné podmínky mezi úvěrovými institucemi.

Tento odstavec se nevztahuje na opatření spočívající ve stanovení minimální úrovně průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup jsou spolu s těmito opatřeními stanoveny prahy podstatnosti, které vycházejí z expozic nacházejících se v Norsku a které se vztahují na každou jednotlivou instituci, takto:






  a) | pro sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je práh podstatnosti stanoven na objem rizikově vážené expozice ve výši 32 miliard NOK, což odpovídá přibližně 1 % celkového objemu rizikově vážených expozic úvěrových institucí v Norsku; |
| --- | --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup jsou spolu s těmito opatřeními stanoveny prahy podstatnosti, které vycházejí z expozic nacházejících se v Norsku a které se vztahují na každou jednotlivou instituci, takto:

a)

pro sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je práh podstatnosti stanoven na objem rizikově vážené expozice ve výši 32 miliard NOK, což odpovídá přibližně 1 % celkového objemu rizikově vážených expozic úvěrových institucí v Norsku;

| b) | pro minimální úroveň rizikové váhy u obytných nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 32,3 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých norským klientům; |
| --- | --- |

b)

pro minimální úroveň rizikové váhy u obytných nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 32,3 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých norským klientům;

| c) | pro minimální úroveň rizikové váhy u komerčních nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 7,6 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na komerční nemovitosti poskytnutých norským klientům. |
| --- | --- |

c)

pro minimální úroveň rizikové váhy u komerčních nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 7,6 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na komerční nemovitosti poskytnutých norským klientům.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, které mají v Norsku nepodstatné expozice. Expozice jsou považovány za nepodstatné, pokud nedosahují prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše, které se vztahují na každou jednotlivou instituci. Při uplatňování prahů podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření v případě překročení prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, které mají v Norsku nepodstatné expozice. Expozice jsou považovány za nepodstatné, pokud nedosahují prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše, které se vztahují na každou jednotlivou instituci. Při uplatňování prahů podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření v případě překročení prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

| 10. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představují prahy podstatnosti uvedené v odstavci 8 doporučené maximální prahové úrovně. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučených prahových hodnot podle potřeby stanovit nižší prahové hodnoty pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

10.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představují prahy podstatnosti uvedené v odstavci 8 doporučené maximální prahové úrovně. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučených prahových hodnot podle potřeby stanovit nižší prahové hodnoty pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

| 11. | Nejsou-li v členských státech žádné úvěrové instituce, které by měly významné expozice v Norsku, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že norská opatření nebudou recipročně uplatňovat. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce překročí příslušné prahy podstatnosti. |
| --- | --- |

11.

Nejsou-li v členských státech žádné úvěrové instituce, které by měly významné expozice v Norsku, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že norská opatření nebudou recipročně uplatňovat. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce překročí příslušné prahy podstatnosti.

Švédsko

Minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

I.   Popis opatření

| 1. | Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce. |
| --- | --- |

1.

Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce.

| 2. | Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic. |
| --- | --- |

2.

Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

II.   Reciprocita

| 3. | V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB. |
| --- | --- |

3.

V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB.

| 4. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

4.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

| 5. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 6. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. |
| --- | --- |

6.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci.

| 7. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

7.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

| 8. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK. |
| --- | --- |

8.

Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

---

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 222, 11.6.2021, s. 1).‘

*5

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/16

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 286/02)

Dne 20. července 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10809. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10809. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/17

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 1. června 2022

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 600/2014, pokud jde o zvýšení transparentnosti údajů o trhu, odstranění překážek vzniku konsolidovaných obchodních informací, optimalizaci obchodních povinností a zákaz přijímání plateb za předávání pokynů zákazníků

(CON/2022/19)

(2022/C 286/03)

Úvod a právní základ

Dne 3. února a 4. února 2022 obdržela Evropská centrální banka (ECB) od Evropského parlamentu a Rady Evropské unie žádosti o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 600/2014, pokud jde o zvýšení transparentnosti údajů o trhu, odstranění překážek vzniku konsolidovaných obchodních informací, optimalizaci obchodních povinností a zákaz přijímání plateb za předávání pokynů zákazníků (1) (dále jen „navrhované nařízení“), a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2014/65/EU o trzích finančních nástrojů (2) (dále jen „navrhovaná směrnice“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení a navrhovaná směrnice obsahují ustanovení, která mají vliv na a) základní úkol Evropského systému centrálních bank (ESCB) spočívající ve vymezování a provádění měnové politiky Unie podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy a b) úkol ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

1.   Cíle navrhovaného nařízení

| 1.1 | ECB vítá hlavní cíl navrhovaného nařízení, kterým je změna nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (3) (dále jen „MiFIR“) s cílem zvýšit transparentnost údajů o trhu ve všech obchodních systémech Evropské unie (EU) vytvořením nového regulačního rámce pro vznik služby „konsolidovaných obchodních informací“, včetně nového postupu pro výběr jediného poskytovatele konsolidovaných obchodních informací pro každou kategorii aktiv. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Navrhované nařízení rovněž zahrnuje významné změny pravidel předobchodní a poobchodní transparentnosti EU pro kapitálové a nekapitálové finanční nástroje, jako je větší harmonizace pravidel pro odklad zveřejnění údajů o transakcích, aktualizace povinností týkajících se obchodování s akciemi a deriváty v EU, zákaz plateb za tok pokynů a další změny režimu EU pro obchodování s cennými papíry a deriváty. Cílem navrhovaných změn je dále podpořit integraci evropských kapitálových trhů a dále harmonizovat příslušná pravidla dohledu nad finančním trhem v celé Unii. ECB důrazně podporuje obecný cíl, kterým je další podpora integrace kapitálových trhů, zejména prostřednictvím navrhovaných zlepšení transparentnosti údajů o trhu. Hlubší a integrovanější kapitálové trhy jsou zapotřebí z několika hledisek. Nejenže mohou mobilizovat zdroje potřebné k podpoře hospodářství eurozóny, ale také zvýší odolnost finančního systému obecně. Kromě toho lze očekávat, že integrace evropských kapitálových trhů zlepší přenos jednotné měnové politiky do všech částí eurozóny a usnadní účastníkům trhu přístup k zelenému financování a k financování přechodu na digitální ekonomiku. Za tímto účelem ECB znovu zdůrazňuje, že je důležité urychleně přijmout další iniciativy v rámci akčního plánu Evropské komise pro unii kapitálových trhů z roku 2020 a plně je provést na vnitrostátní úrovni, je-li to vyžadováno právními předpisy. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zvýšení transparentnosti údajů o trhu přispěje k rozvoji kapitálových trhů EU, přičemž širší dostupnost informací o cenách a likviditě pro investory a emitenty vytvoří více investičních a finančních příležitostí a sníží náklady emitentů na získávání kapitálu. Zároveň je třeba připomenout, že vyšší úroveň transparentnosti může za určitých okolností některým obchodníkům umožňovat, aby těžili z informací o stávajících pokynech na trhu díky tomu, že budou moci s těmito informacemi rychleji obchodovat za použití nejnovějších technologií. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB má na těchto legislativních návrzích zvláštní zájem s ohledem na účast ESCB na nekapitálových trzích (trzích s dluhopisy, včetně státních dluhopisů) při provádění úkolů měnové politiky ESCB a dalších úkolů, k nimž je ESCB pověřena na základě Smlouvy, a s ohledem na potřebu zachovat důvěrnost těchto citlivých transakcí. ECB by se proto ráda vyjádřila k dalším ustanovením nařízení MiFIR (4), která sice nejsou předmětem navrhovaného nařízení, ale týkají se centrálních bank ESCB a jejich tržních transakcí s finančními nástroji (viz odstavec 7). |
| --- | --- |

1.4

2.   Cíle navrhované směrnice

Vzhledem k tomu, že navrhovaná směrnice zakotvuje pouze omezené změny směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (5) (dále jen „MiFID II“), které do značné míry vyplývají z navrhovaných změn nařízení MiFIR, nepovažuje ECB za nutné se tímto návrhem zabývat.

Konkrétní připomínky

3.   Konsolidované obchodní informace

| 3.1 | ECB vítá zavedení navrhované zlepšené úpravy služby „konsolidovaných obchodních informací“ a soutěžního nabídkového řízení pro výběr poskytovatele konsolidovaných obchodních informací pro každou třídu aktiv. Jak již ECB uvedla, náležitá transparentnost může být odpovídajícím způsobem zajištěna pouze zřízením jediného poskytovatele konsolidovaných obchodních informací (6) pro každou příslušnou kategorii aktiv. Konsolidované obchodní informace mají pro investory několik výhod a ty podporují cíle unie kapitálových trhů, jimiž je lepší dostupnost financování kapitálového trhu pro investory a snížení roztříštěnosti kapitálových trhů EU. Měly by pomoci zvýšit transparentnost a zlepšit přístup investorů k údajům o trhu, a tím snížit rizika likvidity a provádění obchodů a roztříštěnost trhu. Mohou rovněž podstatně snížit transakční náklady investorů. Tím, že se investorům umožní za přiměřené náklady získat přehled o obchodní činnosti v reálném čase, by mělo vést k tomu, že korporátní a retailoví investoři budou pro financování a investice více využívat kapitálové trhy EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Navrhovaná zlepšená úprava je technicky a provozně složitá a zahrnuje systém výnosových odměn. Aby bylo možné nalézt rovnováhu mezi kvalitou a výší investice do vytvoření konsolidovaného souboru údajů pro danou kategorii aktiv, je proto zásadní, aby se poskytovatel konsolidovaných obchodních informací mohl spolehnout na kvalitu, úplnost a rychlé poskytování údajů, které mu poskytují subjekty poskytující údaje o trhu (investiční podniky, obchodní systémy, schválené mechanismy pro uveřejňování informací a systematičtí internalizátoři). V tomto ohledu ECB chápe, že podle návrhu bude poskytovatel konsolidovaných obchodních informací odpovídat pouze za konsolidaci základních údajů o trhu a jejich komerční šíření na trh a že kvalita vložených údajů, za níž nesou plnou odpovědnost dodavatelé údajů o trhu, bude regulována Komisí na základě aktu v přenesené pravomoci, který bude vycházet ze stanoviska skupiny odborníků zúčastněných stran a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pokud by orgán ESMA musel koncesi poskytovatele konsolidovaných obchodních informací z jakéhokoli důvodu ukončit, mohly by technické normy, které vypracuje orgán ESMA, s cílem důvěryhodně umožnit opětovné zadání zakázky vyžadovat, aby poskytovatel konsolidovaných obchodních informací zveřejnil své technické parametry připojení dodavatelům údajů o trhu a své datové slovníky tak, aby byly k dispozici dalším subjektům, které se hodlají o zakázku ucházet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ECB má za to, že návrhy týkající se konsolidovaných obchodních informací neovlivňují důvěrnost transakcí ESCB v oblasti „měnové politiky, politiky směnných kurzů nebo politiky finanční stability“, které jsou i nadále vyňaty ze zveřejňování podle čl. 1 odst. 6 nařízení MiFIR. V souladu s tím by „údaje o trhu“, které má Komise upřesnit podle navrhovaného čl. 22b odst. 2, a „hlavní údaje o trhu“, které by poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací prodávali uživatelům, neobsahovaly údaje z politických transakcí ESCB (např. o ceně, objemu a době uzavření). |
| --- | --- |

3.4

4.   Režim předobchodní transparentnosti pro akcie: „nepřehledné obchodování“

ECB vítá, že navrhované nařízení zjednodušuje režim předobchodní transparentnosti pro akcie tím, že nahrazuje dvojí objemový strop jedním objemovým stropem stanoveným na 7 % celkového objemu obchodů, které jsou prováděny v rámci příslušného finančního nástroje v Unii v rámci výjimky na základě referenční ceny nebo výjimky na základě sjednané ceny (7). To zjednodušuje režim transparentnosti i monitorování úrovní nepřehledného obchodování. Cílem navrhovaného nižšího objemového stropu pro celou EU je kompenzovat zrušení prahové hodnoty stanovené pro obchodní systém, takže cílem celkového návrhu je zvýšit úroveň předobchodní transparentnosti akcií. Zároveň je třeba poznamenat, že interakce mezi zrušením objemového stropu stanoveného pro obchodní systém a snížením stropu pro celou EU je složitá, neboť se očekává, že tyto navrhované změny budou mít rozdílné účinky na transparentnost. ECB proto navrhuje, aby byl režim předobchodní transparentnosti pro akcie, zejména kalibrace objemového stropu, předmětem průběžného přezkumu.

5.   Zákaz platby za tok příkazů

Návrh Komise (8) obsahuje další omezení plateb za tok příkazů (PFOF). ECB se domnívá, že platby za tok příkazů mohou bránit účinnosti trhu a transparentnosti evropských kapitálových trhů.

6.   Ukončení otevřeného přístupu pro deriváty obchodované v obchodním systému

Ačkoli ECB v zásadě podporuje opatření, která posílí clearingové trhy v EU, je důležité zvážit možné důsledky, které by zrušení otevřeného přístupu mohlo mít pro hospodářskou soutěž, inovace a integraci trhu, a pečlivě vyvážit potenciálně protichůdné cíle.

7.   Ostatní ustanovení MiFIR a jejich dopad na tržní transakce ECB/ESCB

Ustanovení MiFIR, která se týkají zejména tržních transakcí ECB/ESCB, nejsou předmětem navrhovaného nařízení. ECB však této příležitosti využívá a navrhuje, aby se formulace některých ustanovení nařízení MiFIR dále zlepšila s ohledem na zkušenosti ECB/ESCB s prováděním tržních operací v obchodních systémech EU.

7.1   Výjimka z požadavků na transparentnost podle nařízení MiFIR pro transakce ESCB prováděné podle statutu ESCB

ECB se domnívá, že stávající formulace vynětí obchodů ESCB z požadavků na předobchodní a poobchodní transparentnost (9) podle čl. 1 odst. 6 nařízení MiFIR by měla být změněna tak, aby namísto toho, aby se výjimka vztahovala na obchody centrálních bank ESCB „při výkonu měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability“, což by pak muselo být dále vymezeno v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/583 (10), byla tato výjimka rozšířena tak, aby se výslovně vztahovala na všechny činnosti prováděné centrálními bankami Eurosystému podle kapitoly IV statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“). ECB se domnívá, že protistrana centrální banky ESCB musí zveřejňovat pouze druhy investičních obchodů, které centrální banky ESCB uzavřely a které jsou uvedeny v čl. 15 písm. a) a c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/583. Tyto druhy obchodů by měly být výslovně stanoveny v revidovaném čl. 1 odst. 7 nařízení MiFIR, a nikoli v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/583, jak je tomu v současnosti.

7.2   Zmocnění Komise k rozšíření výjimky z požadavků na transparentnost podle nařízení MiFIR na další centrální banky

Pokud by se na všechny operace Eurosystému podle kapitoly IV statutu ESCB vztahovala výše uvedená rozšířená výjimka podle čl. 1 odst. 6 nařízení MiFIR bez ohledu na to, které jiné centrální banky nebo instituce tyto služby využívají, stala by se pravomoc Komise podle čl. 1 odst. 9 nařízení MiFIR rozšířit oblast působnosti výjimky „na jiné centrální banky“ zbytečnou. Kromě toho by již nebylo třeba pověřit orgán ESMA vypracováním návrhů regulačních technických norem upřesňujících „operace měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability“. V souladu s tím by čl. 1 odst. 8 a 9 nařízení MiFIR mohl být vypuštěn.

7.3   Osvobození operací centrálních bank ESCB od zpravodajské povinnosti organizátorů obchodních systémů podle čl. 26 odst. 5 nařízení MiFIR

Ustanovení čl. 26 odst. 5 nařízení MiFIR vyžaduje, aby organizátoři obchodních systémů ohlašovali svému příslušnému orgánu veškeré obchody s finančními nástroji obchodovanými na jejich platformách a prováděné prostřednictvím jejich systémů některými podniky. Stávající mechanismus podávání zpráv pro obchodní systémy podle tohoto ustanovení je dobře zaveden s tím, že jsou dána provozní opatření pro bezproblémové oznamování údajů z těchto obchodů. Obchodní systémy mají pro účely podávání zpráv záznamy o podrobných údajích o obchodech ESCB provedených prostřednictvím systémů provozovaných obchodním systémem. ECB v tomto ohledu chápe, že normotvůrci Unie neměli v úmyslu, aby se zpravodajská povinnost podle čl. 26 odst. 5 nařízení MiFIR vztahovala na obchody centrálních bank ESCB. Tento postoj vychází ze skutečnosti, že centrální banky využívají výslovné výjimky ze zpravodajské povinnosti podle nařízení MiFIR a navíc nejsou „podniky“, ale spíše subjekty provádějícími tržní operace na základě svých veřejných mandátů, a to i podle Smlouvy. V zájmu právní jistoty by měl být v tomto ohledu dále vyjasněn čl. 26 odst. 5.

7.4   Zachování úplného vynětí obchodů ESCB zajišťujících financování ze zpravodajské povinnosti v oblasti dohledu

ECB konstatuje, že zatímco obchody ESCB zajišťující financování jsou plně vyňaty z působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 (11) a z jeho informačních a oznamovacích povinností (12), nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/590 (13) stanoví, že obchody zajišťující financování (14), jejichž protistranou je centrální banka ESCB, se považují za obchody pro účely článku 26 nařízení MiFIR (15). V důsledku toho podléhají tyto obchody povinnosti předkládat hlášení podle článku 26 nařízení MiFIR. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/590 tak ovlivňuje oznamovací povinnost centrálních bank ESCB v souvislosti s těmito obchody podle nařízení MiFIR. Toto účinné podřízení právních předpisů Unie úrovně 1 právním předpisům Unie úrovně 2 je v rozporu se zavedenou právní zásadou lex superior derogat legi inferiori (16), podle níž prováděcí akty a akty v přenesené pravomoci nesmějí být v rozporu se sekundárními právními předpisy Unie. ECB využívá této příležitosti k tomu, aby zdůraznila, že tento rozpor by měl být napraven v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/590, ačkoli sám o sobě není předmětem návrhů, ohledně nichž byla ECB konzultována.

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách EUR-Lex.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. června 2022.

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2021) 727 final.

1

(2)  COM (2021) 726 final.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

3

(4)  Viz čl. 1 odst. 6, 7 a 9 a čl. 26 odst. 5 nařízení MiFIR.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

5

(6)  Viz odstavec 5.2 stanoviska Evropské centrální banky CON/2012/21 ze dne 22. března 2012 k: i) návrhu směrnice o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, ii) návrhu nařízení o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení [nařízení o infrastruktuře evropských trhů] o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, iii) návrhu směrnice o trestněprávním postihu za obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem a iv) návrhu nařízení o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (Úř. věst. C 161, 7.6.2012, s. 3). Všechna stanoviska ECB jsou k dispozici na internetových stránkách EUR-Lex.

6

(7)  Čl. 1 odst. 4 navrhovaného nařízení, kterým se mění článek 5 nařízení MiFIR.

7

(8)  Čl. 1 odst. 26 navrhovaného nařízení, kterým se doplňuje nový článek 39a.

8

(9)  Články 8, 10, 18 a 21 nařízení MiFIR.

9

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/583 ze dne 14. července 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, pokud jde o regulační technické normy týkající se požadavků na transparentnost pro obchodní systémy a investiční podniky v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 229).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 ze dne 25. listopadu 2015 o transparentnosti obchodů zajišťujících financování a opětovného použití a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 1).

11

(12)  Čl. 2 odst. 2 písm. a) a čl. 2 odst. 3 nařízení (EU) 2015/2365.

12

(13)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/590 ze dne 28. července 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014, pokud jde o regulační technické normy pro hlášení obchodů příslušným orgánům (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 449).

13

(14)  Ve smyslu čl. 3 odst. 11 nařízení (EU) 2015/2365.

14

(15)  Viz čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/590.

15

(16)  Právní zásada, podle které má právní akt, jenž je v hierarchii právních norem vyšší, přednost před právním aktem, který je v této hierarchii nižší.

16

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/22

---

Oznámení určené osobám a subjektům, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333, prováděným prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2022/1315, a nařízením Rady (EU) 2016/44, prováděným prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1308, o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

(2022/C 286/04)

Osobám a subjektům, které jsou uvedeny v přílohách II a IV rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1333 (1), prováděného prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2022/1315 (2), a v příloze III nařízení Rady (EU) 2016/44 (3), prováděného prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1308 (4), o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi, se dávají na vědomí následující informace.

Dotčené osoby a subjekty se upozorňují, že mohou požádat příslušné orgány daného členského státu (daných členských států) uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je obsažen v příloze IV nařízení (EU) 2016/44, o povolení použít zmrazené finanční prostředky na základní potřeby nebo konkrétní platby (viz článek 8 uvedeného nařízení).

Dotčené osoby a subjekty mohou Radě do 15. května 2023 zaslat žádost včetně podpůrných dokumentů, aby rozhodnutí o jejich zařazení na výše uvedený seznam bylo znovu zváženo. Žádosti se zasílají na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Rada případné obdržené připomínky zohlední při pravidelném přezkumu seznamu označených osob a subjektů v souladu s čl. 17 odst. 2 rozhodnutí (SZBP) 2015/1333 a čl. 21 odst. 6 nařízení (EU) 2016/44.

Dotčené osoby a subjekty se rovněž upozorňují, že mají možnost rozhodnutí Rady napadnout u Tribunálu Evropské unie v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 275 druhém pododstavci a čl. 263 čtvrtém a šestém pododstavci Smlouvy o fungování Evropské unie.

---

(1)  Úř. věst. L 206, 1.8.2015, s. 34.

(2)  Úř. věst. L 198, 27.7.2022, s. 19.

(3)  Úř. věst. L 12, 19.1.2016, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 198, 27.7.2022, s. 1.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/24

---

Oznámení určené subjektům údajů, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/1333 a nařízením Rady (EU) 2016/44 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

(2022/C 286/05)

Subjektům údajů se v souladu s článkem 16 nařízení (EU) 2018/1725 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου (1) poskytují tyto informace.

Právním základem tohoto zpracování údajů jsou rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1333 (2), prováděné prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2022/1315 (3), a nařízení Rady (EU) 2016/44 (4), prováděné prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1308 (5).

Správcem tohoto zpracování údajů je služba RELEX.1 generálního ředitelství pro vnější vztahy (RELEX) generálního sekretariátu Rady, kterou lze kontaktovat na této adrese:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Účelem zpracování údajů je sestavit a aktualizovat seznam osob, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím (SZBP) 2015/1333, prováděným prováděcím rozhodnutím (SZBP) 2022/1315, a nařízením (EU) 2016/44, prováděným prováděcím nařízením (EU) 2022/1308.

Subjekty údajů jsou fyzické osoby, které splňují kritéria pro zařazení na seznam stanovená rozhodnutím (SZBP) 2015/1333 a nařízením (EU) 2016/44.

Mezi shromažďované osobní údaje patří údaje nezbytné ke správné identifikaci dotčené osoby, odůvodnění a veškeré další související údaje.

Shromažďované osobní údaje mohou být v případě potřeby sdíleny s Evropskou službou pro vnější činnost a s Komisí.

Aniž jsou dotčena omezení podle článku 25 nařízení (EU) 2018/1725, žádosti související s výkonem práv subjektů údajů, jako je právo na přístup, jakož i právo na opravu a právo vznést námitku, budou vyřízeny v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

Osobní údaje budou uchovávány po dobu 5 let od data, kdy byl subjekt údajů vyňat ze seznamu osob, na něž se vztahují omezující opatření, nebo od data, kdy skončí platnost opatření, nebo po dobu soudního řízení, jestliže již bylo zahájeno.

Aniž jsou dotčeny jakékoli opravné prostředky soudní, správní nebo mimosoudní povahy, subjekty údajů mohou podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů v souladu s nařízením (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  Úř. věst. L 206, 1.8.2015, s. 34.

(3)  Úř. věst. L 198, 27.7.2022, s. 19.

(4)  Úř. věst. L 12, 19.1.2016, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 198, 27.7.2022, s. 1.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/25

---

Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená v příloze rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1544 a v příloze I nařízení Rady (EU) 2018/1542 o omezujících opatřeních proti šíření a používání chemických zbraní

(2022/C 286/06)

Sergeji Ivanoviči MENJAJLOVI (č. 12), který je uveden v příloze rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1544 (1) a v příloze I nařízení Rady (EU) 2018/1542 (2) o omezujících opatřeních proti šíření a používání chemických zbraní, se dávají na vědomí následující informace.

Rada hodlá zachovat omezující opatření vůči výše uvedené osobě na základě pozměněného odůvodnění. Této osobě se sděluje, že může do 3. srpna 2022 podat Radě žádost za účelem získání zamýšleného odůvodnění pro zachování svého označení, a to na tuto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mailová adresa: sanctions@consilium.europa.eu

Dotčená osoba může na výše uvedenou adresu kdykoliv zaslat Radě žádost včetně podpůrných dokumentů, aby rozhodnutí o jejím zařazení na seznam a ponechání na seznamu bylo znovu zváženo. Žádosti budou po obdržení posouzeny. V této souvislosti se dotčená osoba upozorňuje na skutečnost, že Rada provádí pravidelný přezkum v souladu s článkem 8 rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1544.

---

(1)  Úř. věst. L 259, 16.10.2018, s. 25.

(2)  Úř. věst. L 259, 16.10.2018, s. 12.

---

Evropská komise

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/26

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

26. července 2022

(2022/C 286/07)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0124 |
| JPY | japonský jen | 138,35 |
| DKK | dánská koruna | 7,4449 |
| GBP | britská libra | 0,84558 |
| SEK | švédská koruna | 10,4445 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9765 |
| ISK | islandská koruna | 139,10 |
| NOK | norská koruna | 10,0105 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,607 |
| HUF | maďarský forint | 400,99 |
| PLN | polský zlotý | 4,7420 |
| RON | rumunský lei | 4,9324 |
| TRY | turecká lira | 18,0705 |
| AUD | australský dolar | 1,4605 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3035 |
| HKD | hongkongský dolar | 7,9466 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6235 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4066 |
| KRW | jihokorejský won | 1 326,65 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,0870 |
| CNY | čínský juan | 6,8451 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5145 |
| IDR | indonéská rupie | 15 185,27 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5113 |
| PHP | filipínské peso | 56,160 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 37,180 |
| BRL | brazilský real | 5,4437 |
| MXN | mexické peso | 20,7845 |
| INR | indická rupie | 80,8050 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0124

JPY

japonský jen

138,35

DKK

dánská koruna

7,4449

GBP

britská libra

0,84558

SEK

švédská koruna

10,4445

CHF

švýcarský frank

0,9765

ISK

islandská koruna

139,10

NOK

norská koruna

10,0105

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,607

HUF

maďarský forint

400,99

PLN

polský zlotý

4,7420

RON

rumunský lei

4,9324

TRY

turecká lira

18,0705

AUD

australský dolar

1,4605

CAD

kanadský dolar

1,3035

HKD

hongkongský dolar

7,9466

NZD

novozélandský dolar

1,6235

SGD

singapurský dolar

1,4066

KRW

jihokorejský won

1 326,65

ZAR

jihoafrický rand

17,0870

CNY

čínský juan

6,8451

HRK

chorvatská kuna

7,5145

IDR

indonéská rupie

15 185,27

MYR

malajsijský ringgit

4,5113

PHP

filipínské peso

56,160

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

37,180

BRL

brazilský real

5,4437

MXN

mexické peso

20,7845

INR

indická rupie

80,8050

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/27

---

Stanovisko Poradního výboru k restriktivním praktikám a dominantnímu postavení přijaté na zasedání dne 21. ledna 2022 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom

Zpravodaj: Belgie

(2022/C 286/08)

1.

Poradní výbor (14 členských států) souhlasí s Komisí, že opětovně uloží pokuty podnikům Telefónica, S.A. a Pharol, SGPS, S.A. prostřednictvím rozhodnutí podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.

2.

Poradní výbor (14 členských států) souhlasí s Komisí, pokud jde o totožnost služeb vyloučených z hodnoty tržeb na základě toho, že existovaly nepřekonatelné překážky vstupu na trh, a strany tedy během období uplatňování doložky o zákazu konkurence nebyly potenciálními konkurenty.

3.

Poradní výbor (14 členských států) souhlasí s tím, že Komise pro účely určení hodnoty tržeb použila revidované opravené údaje pro podnik Telefonica.

4.

Poradní výbor (14 členských států) souhlasí s Komisí ohledně konečné výše pokut uložených podnikům Telefónica, S.A. a Pharol, SGPS, S.A., včetně snížení na základě bodu 37 pokynů z roku 2006 pro výpočet pokut uložených podle čl. 23 odst. 2 písm. a) nařízení č. 1/2003.

5.

Poradní výbor (14 členských států) doporučuje, aby bylo jeho stanovisko zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/28

---

Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení (1)

Věci AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom (změna)

(2022/C 286/09)

Návrh rozhodnutí určený a) podniku Telefónica, S.A (dále jen „Telefónica“) a b) podniku Pharol SGPS SA (dále jen „Pharol“) (2) je druhým rozhodnutím v tomto řízení. První rozhodnutí bylo v této věci přijato v roce 2013 (dále jen „rozhodnutí z roku 2013“) a v roce 2016 bylo Tribunálem částečně zrušeno (3). Soudní dvůr potvrdil rozsudek Tribunálu v roce 2017 (4).

Tribunál sice potvrdil závěr Komise o porušení článku 101 SFEU obsažený v rozhodnutí z roku 2013, avšak zrušil článek 2 rozhodnutí z roku 2013. Podle Tribunálu měla Komise v rozhodnutí z roku 2013 určit hodnotu tržeb přímo či nepřímo souvisejících s protiprávním jednáním, a to na základě skutečností předložených podniky Telefónica a Pharol prokazujících neexistenci potenciální hospodářské soutěže mezi nimi u některých služeb.

POSTUP

V návaznosti na rozsudky Tribunálu a Soudního dvora zaslala Komise podnikům Telefónica a Pharol řadu žádostí o informace s cílem zjistit podrobnější údaje o hodnotě tržeb přímo či nepřímo souvisejících s protiprávním jednáním s ohledem na závěry, k nimž dospěl Tribunál.

Ve dnech 23. července 2019 a 5. listopadu 2019 zaslala Komise podnikům Telefónica a Pharol dopis o skutkovém stavu (dále jen „dopis o skutkovém stavu“), v němž Komise tyto podniky informovala, že hodlá přijmout nové rozhodnutí podle článku 23 nařízení č. 1/2003 (5), kterým uloží každému z nich pokuty za porušení článku 101 SFEU, jak je uvedeno v článku 1 rozhodnutí z roku 2013. Novým rozhodnutím by bylo změněno rozhodnutí z roku 2013 s ohledem na rozsudky Tribunálu a Soudního dvora.

Podnik Telefónica předložil své stanovisko k dopisu o skutkovém stavu dne 18. října 2019 a podnik Pharol jej předložil dne 10. ledna 2020. Ve dnech 22. června 2020 a 4. srpna 2020 předložil podnik Telefónica další připomínky.

PROCEDURÁLNÍ OTÁZKY VZNESENÉ PODNIKEM TELEFÓNICA

a)   Údajná potřeba nového prohlášení o námitkách a ústního slyšení

Ve své odpovědi na dopis o skutkovém stavu podnik Telefónica požádal o nové prohlášení o námitkách a nové ústní slyšení (6) s tím, že by vzhledem k obsahu dopisu o skutkovém stavu a návrhům v něm uvedeným měla Komise vydat nové prohlášení o námitkách a poskytnout podniku Telefónica ústní slyšení za přítomnosti zástupců členských států v souladu s postupem a na základě procesních záruk stanovených v nařízení č. 1/2003 (7). Podnik Telefónica svůj požadavek blíže neodůvodnil, ale poukázal na analogii s rozsudkem ve věci Toshiba a tvrdil, že analýza existence potenciální hospodářské soutěže mezi podniky PT a Telefónica na každém z trhů a u každé ze služeb, na které se vztahuje dopis o skutkovém stavu, ovlivňuje klíčové aspekty posouzení parametrů pro výpočet výše pokuty uložené podniku Telefónica (8).

Podnik Telefónica zjevně argumentoval tím, že vzhledem k tomu, že dopis o skutkovém stavu obsahoval klíčové aspekty posouzení parametrů pro výpočet výše pokuty, měl by podnik Telefónica obdržet prohlášení o námitkách a mělo by mu být poskytnuto ústní slyšení. Přístup podniku Telefónica však nemá žádnou oporu v judikatuře.

Za prvé je v této souvislosti třeba připomenout, že zrušení aktu EU nemusí mít nutně dopad na platnost přípravných opatření a že zrušené opatření může být v řízení o nahrazení zrušeného aktu v zásadě nahrazeno v rozsahu, v jakém bylo shledáno jako protiprávní. Pokud se zjistí, že toto zrušení nemá na platnost dříve přijatých procesních opatření žádný dopad, není Komise povinna pouze v důsledku tohoto zrušení předložit dotčeným podnikům nové prohlášení o námitkách (9). V projednávané věci podnik Telefónica zjevně netvrdí, že se vada zjištěná v rozsudcích Tribunálu týkala i námitek, které byly vzneseny vůči podniku Telefónica v roce 2011 před přijetím rozhodnutí z roku 2013 (10).

Za druhé, nový návrh rozhodnutí se týká pouze podrobného výpočtu výše pokut, zejména hodnoty tržeb. Jak je správně uvedeno v bodech 23–26 návrhu rozhodnutí, Komise nevznáší žádné nové námitky a podnik Telefónica netvrdí, že by dopis o skutkovém stavu tyto námitky obsahoval.

Za třetí, k požadavku podniku Telefónica, že by se mělo konat další ústní jednání, je třeba uvést, že právo být vyslechnut neznamená, že dotčené osobě musí být dána možnost vyjádřit své stanovisko ústně, neboť možnost předložit připomínky písemně je rovněž v souladu s tímto právem (11). Podnik Telefónica měl možnost písemně reagovat na dopis o skutkovém stavu a předložil Komisi několik dalších podání.

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem neshledávám požadavek podniku Telefónica, že by Komise měla vydat nové prohlášení o námitkách a uspořádat nové ústní slyšení, jako důvodný.

b)   Argument podniku Telefónica, že zvýšení hodnoty tržeb by bylo v rozporu s Listinou základních práv (dále jen „Listina“)

Vzhledem k tomu, že návrh rozhodnutí obsahuje opravené referenční údaje pro stanovení hodnoty tržeb, podnik Telefónica tvrdí, že zvýšení hodnoty tržeb v novém rozhodnutí by bylo v rozporu s článkem 47 Listiny (12). V tomto tvrzení se opírá o to, že podle tohoto článku se soudní rozhodnutí nemohou stát neúčinnými v důsledku úkonů správních orgánů, které je mají vykonat. Podle názoru podniku Telefónica by v případě uplatnění postupu Komise došlo k úplnému podrytí účinnosti rozsudku, (13) což by vedlo k situaci, jež by znamenala riziko pro každého budoucího navrhovatele, který by zvažoval podání žaloby na neplatnost.

Vzhledem k tomu, že se výše pokuty stanovená v návrhu rozhodnutí ve srovnání s rozhodnutím z roku 2013 nezvyšuje, nelze v souvislosti s odvoláním společnosti Telefónica proti rozhodnutí z roku 2013 hovořit o porušení článku 47 Listiny.

ZÁVĚR

Domnívám se, že právo být vyslechnut bylo u všech účastníků tohoto řízení v této věci respektováno.

Bruselu dne 24. lednem 2022.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  Podle článků 16 a 17 rozhodnutí předsedy Evropské komise 2011/695/EU ze dne 13. října 2011 o mandátu úředníka pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 29) („rozhodnutí 2011/695/EU“).

1

(2)  Podnik Portugal Telecom SGPS, S.A. (dále jen „PT“), původní adresát rozhodnutí z roku 2013, se v roce 2015 přejmenoval na Pharol.

2

(3)  Rozsudek Tribunálu, Telefónica SA v. Evropská komise, T-216/13, ECLI:EU:T:2016:369 a rozsudek Tribunálu, Portugal Telecom SGPS SA v. Evropská komise, T-208/13, ECLI:EU:T:2016:368 (dále jen „rozsudky Tribunálu“).

3

(4)  Rozsudek Soudního dvora, Telefónica SA v. Evropská komise, C-487/16 P. Podnik Pharol se proti rozsudku Tribunálu ve věci T-208/13 neodvolal. (dále jen „rozsudek Soudního dvora“).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1).

5

(6)  Podnik Pharol obdobnou žádost nezaslal.

6

(7)  Odpověď podniku Telefónica na dopis o skutkovém stavu, bod 9.

7

(8)  Odpověď podniku Telefónica na dopis o skutkovém stavu, poznámka pod čarou 8.

8

(9)  Rozsudek Soudního dvora, Limburgse Vinyl Maatschappij a další v. Komise, spojené věci C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P až C-252/99 P a C-254/99 P, ECLI:EU:C:2002:582, body 73 až 75 a 80 a 81.

9

(10)  Viz rozsudek Soudního dvora, Toshiba v. Komise, C-180/16 P, ECLI:EU:C:2017:520, bod 28.

10

,

(11)  Rozsudek Tribunálu, HeidelbergCement AG a Schwenk Zement KG v. Komise, T-380/17, ECLI:EU:T:2020:471, bod 634.

11

(12)  Odpověď podniku Telefónica na dopis o skutkovém stavu, body 37 až 42.

12

(13)  Odpověď podniku Telefónica na dopis o skutkovém stavu, bod 38.

13

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/30

---

Souhrnná zpráva o rozhodnutí Komise

ze dne 25. ledna 2022,

kterým se mění rozhodnutí C(2013) 306 final týkající se řízení podle článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“)

(Věc AT.39839 – Telefónica a Portugal Telecom)

(oznámeno pod číslem C(2022) 324)

(Pouze angličtina a portugalština jsou závaznými jazyky v této věci)

(2022/C 286/10)

Dne 25. ledna 2022 přijala Komise rozhodnutí týkající se řízení podle článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu s ustanoveními článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (1)
  tímto zveřejňuje jména stran a hlavní obsah předmětného rozhodnutí včetně všech uložených sankcí, přičemž přihlíží k oprávněnému zájmu podniků na ochraně jejich obchodního tajemství.

1.   ÚVOD

| 1) | Dne 23. ledna 2013 přijala Komise rozhodnutí, kterým uložila podnikům Telefónica a Portugal Telecom pokutu za uzavření dohody o zákazu konkurence, jejímž cílem bylo omezit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, čímž se dopustily porušení článku 101 SFEU (dále jen „rozhodnutí z roku 2013“). Tribunál ve svých rozsudcích ze dne 28. června 2016 (2) (z nichž jeden byl později potvrzen rozsudkem Soudního dvora ze dne 13. prosince 2017) potvrdil závěry Komise, pokud jde o protiprávní jednání zjištěné v jejím rozhodnutí, avšak zrušil pokuty uložené Komisí. V souladu s uvedenými rozsudky toto rozhodnutí vymezuje služby, u nichž podniky Telefónica a Portugal Telecom nebyly v době spáchání protiprávního jednání potenciálními konkurenty, a vylučuje je pro účely výpočtu pokut. |
| --- | --- |

1)

2.   POSTUP

| 2) | Komise ve svém rozhodnutí ze dne 23. ledna 2013 konstatovala, že podniky Telefónica a Portugal Telecom porušily článek 101 SFEU účastí na dohodě o zákazu konkurence, jež byla jako devátý odstavec součástí dohody o nákupu akcií uzavřené těmito podniky dne 28. července 2010 v souvislosti s tím, že podnik Telefónica získal výhradní kontrolu nad brazilským mobilním operátorem Vivo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Za toto protiprávní jednání Komise uložila podniku Telefónica pokutu ve výši 66 894 000 EUR a podniku Portugal Telecom ve výši 12 290 000 EUR podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Podniky Telefónica i Portugal Telecom podaly proti rozhodnutí Komise k Tribunálu žalobu. Tribunál ve svých rozsudcích ze dne 28. června 2016 potvrdil závěr Komise uvedený v článku 1 rozhodnutí Komise, že podniky Telefónica a Portugal Telecom porušily v období od 27. září 2010 do 4. února 2011 článek 101 SFEU účastí na dohodě o zákazu konkurence. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Pokud jde o uložené pokuty, Tribunál zrušil článek 2 rozhodnutí Komise v rozsahu, v němž byla výše pokut určena na základě hodnoty tržeb stanovené Komisí. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Podnik Telefónica se proti rozsudku ve věci Telefónica odvolal. Dne 13. prosince 2017 vydal Soudní dvůr rozsudek ve věci C-487/16 P, Telefónica SA v. Evropská komise, kterým odvolání podniku Telefónica zamítl. Podnik Pharol proti rozsudku ve věci PT odvolání nepodal. |
| --- | --- |

6)

3.   SKUTEČNOSTI

| 7) | Situace, kdy zjištění Komise o protiprávním jednání bylo ponecháno v platnosti a bylo o něm pravomocně rozhodnuto, zatímco pokuty za toto protiprávní jednání byly zrušeny, by měla být napravena novým rozhodnutím podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 týkajícím se porušení článku 101 SFEU, kterého se dopustily podniky Telefónica a Portugal Telecom a které bylo zjištěno v rozhodnutí z roku 2013. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Při výpočtu pokuty Komise vychází z posouzení skutečností obsažených v rozhodnutí z roku 2013. Zároveň uplatňuje zásady stanovené v rozsudcích Tribunálu, pokud jde o povinnost Komise určit na základě skutečností předložených stranami služby, u kterých mezi stranami neexistovala potenciální hospodářská soutěž na Pyrenejském poloostrově v období uplatňování ustanovení o zákazu konkurence. Komise proto pro účely výpočtu pokut tyto služby z hodnoty tržeb vylučuje. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Komise navíc při aktuálním přepočítávání pokut zjistila několik chybných výpočtů, kterých se dopustil podnik Telefónica a které zahrnul do poskytnutých údajů o hodnotě tržeb, čímž nakonec ovlivnil výpočet pokut v rozhodnutí z roku 2013. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Tyto nesrovnalosti ve výpočtech je zapotřebí opravit. Pokud by nebyly opraveny, byla by ponechána hodnota tržeb v nesprávné a nepřiměřeně nízké výši a pokuta by tak byla vypočtena na základě nesprávných údajů. Komise proto pro účely určení správné hodnoty tržeb ve svém rozhodnutí vychází z nových revidovaných údajů, které podnik Telefónica poskytl v rámci stávajícího šetření. |
| --- | --- |

10)

| 11) | V novém rozhodnutí Komise odečte hodnotu tržeb za služby, u nichž se domnívá, že v období uplatňování ustanovení o zákazu konkurence mezi stranami neexistovala potenciální hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Poradní výbor pro restriktivní praktiky a dominantní postavení vydal dne 21. ledna 2022 kladné stanovisko. Rozhodnutí bylo přijato dne 25. ledna 2022. |
| --- | --- |

12)

4.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ

4.1.   Potenciální hospodářská soutěž

| 13) | Komise se v souladu s ustálenou judikaturou (3) domnívá, že v případě dohod o rozdělení trhu, jako je ta, které se týká toto rozhodnutí, je důkazem pro posouzení potenciální hospodářské soutěže existence „nepřekonatelných překážek vstupu na trh“. Komise zároveň v této věci uplatňuje přísnější přístup, než jaký je vyžadován, a ověřuje, zda možnost vstupu na trh nebyla čistě hypotetická, a to s přihlédnutím ke specifickým okolnostem různých trhů nebo služeb. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Komise se tudíž domnívá, že v období uplatňování ustanovení o zákazu konkurence neexistovala mezi stranami potenciální hospodářská soutěž v těchto službách:






  A) | v případě podniku Telefónica:






  (i) | velkoobchodní (fyzický) přístup k síťové infrastruktuře (LLU); |
| --- | --- | --- | --- |

14)

A)

v případě podniku Telefónica:

(i)

velkoobchodní (fyzický) přístup k síťové infrastruktuře (LLU);

| (ii) | univerzální služby; |
| --- | --- |

(ii)

univerzální služby;

| (iii) | služby SIRDEE (nouzový digitální rádiový systém); a |
| --- | --- |

(iii)

služby SIRDEE (nouzový digitální rádiový systém); a

| (iv) | některé služby, které jsou součástí pevných komunikačních služeb na veřejných prostranstvích poskytovaných podnikem Telefónica (platební služby, prodej defibrilátorů a pronájem venkovních reklamních řešení); |
| --- | --- |

(iv)

některé služby, které jsou součástí pevných komunikačních služeb na veřejných prostranstvích poskytovaných podnikem Telefónica (platební služby, prodej defibrilátorů a pronájem venkovních reklamních řešení);

| B) | v případě podniku Pharol:






  (i) | velkoobchodní (fyzický) přístup k síťové infrastruktuře (LLU); |
| --- | --- | --- |

B)

v případě podniku Pharol:

(i)

velkoobchodní (fyzický) přístup k síťové infrastruktuře (LLU);

| (ii) | velkoobchodní služby pro vysílání digitální televize; a |
| --- | --- |

(ii)

velkoobchodní služby pro vysílání digitální televize; a

| (iii) | velkoobchodní služby analogového pozemního televizního vysílání. |
| --- | --- |

(iii)

velkoobchodní služby analogového pozemního televizního vysílání.

5.   POKUTY

| 15) | Komise přihlíží ke stejným skutečnostem jako v roce 2013, pokud jde o míru závažnosti pro výpočet pokuty, dobu trvání protiprávního jednání, podíl tržeb, který je třeba vzít v úvahu, a existenci přitěžujících a polehčujících okolností. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Upravená základní výše nepřesáhne 10 % celkového obratu podniku Telefónica v roce 2020. V důsledku řady postupně prováděných transakcí a reorganizace uvnitř podniku nedosáhl podnik Pharol v roce 2020 žádného obratu, což však přiměřeně neodráží jeho ekonomickou sílu. Komise se v souladu s judikaturou domnívá, že skutečnou hospodářskou situaci společnosti Pharol nejlépe odráží obrat podniku Pharol v roce 2013, který představuje poslední celý rok běžné hospodářské činnosti podniku Pharol za období 12 měsíců (4), a zaručuje tak dostatečný odrazující účinek. Upravená základní výše nepřesáhne 10 % celkového obratu podniku Pharol za hospodářský rok 2013. |
| --- | --- |

16)

| 17) | I když byla nesprávná hodnota tržeb podniku Telefónica určena na základě chybných výpočtů získaných od podniku Teléfonica, Komise by tuto nesprávnou hodnotu tržeb nezjistila, a nemohla by tak pokutu zvýšit, kdyby pokuty uložené rozhodnutím z roku 2013 nezrušil Tribunál. Za těchto okolností a vzhledem k relativně nízkému dopadu těchto chyb na výši pokuty a ke skutečnosti, že od doby vzniku těchto chyb již uplynula dlouhá doba (ode dne 12. září 2012), má Komise za to, že v tomto konkrétním případě je přiměřené využít prostor pro uvážení v souladu s bodem 37 pokynů pro výpočet pokut (5) a snížit pokutu pro podnik Telefónica na výši, která byla stanovena v rozhodnutí z roku 2013. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Konečná výše jednotlivých pokut uložených podle čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2003 je proto následující:






  Strana | Celková pokuta (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Telefónica | 66 894 000 |
| Pharol | 12 146 000 |

18)

Strana

Celková pokuta (v EUR)

Telefónica

66 894 000

Pharol

12 146 000

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 411/2004, Úř. věst. L 68, 6.3.2004, s. 1.

(2)  Rozsudek Tribunálu, Telefónica SA v. Evropská komise, T-216/13, ECLI:EU:T:2016:369 (dále jen „rozsudek ve věci Telefónica“) a rozsudek Tribunálu, Portugal Telecom SGPS SA v. Evropská komise, T-208/13, ECLI:EU:T:2016:368 (dále jen „rozsudek ve věci PT“).

(3)  Rozsudek ve věci Telefónica, bod 221 a rozsudek ve věci PT, bod 181; rozsudek Tribunálu, Servier SAS a další v. Evropská komise, T-691/14, ECLI:EU:T:2018:922, body 319, 327 a 328, rozsudek Tribunálu ze dne 21. května 2014, Toshiba Corp. v. Evropská komise, T-519/09, ECLI:EU:T:2014:263, bod 231.

(4)  Jak je uvedeno například v rozsudku Tribunálu ze dne 28. dubna 2010, Gütermann et Zwicky, T-456/05 a T-457/05, ECLI:EU:T:2010:168, body 94–103 a v dalších odkazech v něm uvedených.

(5)  „Přestože je v těchto pokynech vysvětlena obecná metodika stanovování výše pokut, konkrétní okolnosti dané věci nebo nutnost dosáhnout v dané věci odrazujícího účinku, mohou být důvodem k tomu, aby se Komise odchýlila od této metodiky nebo od limitů stanovených v bodu 21.“

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/33

---

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (1)

(2022/C 286/11)

Zveřejnění seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (2), se zakládá na informacích, které členské státy sdělily Komisi v souladu s článkem 39 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku je na internetové stránce Generálního ředitelství pro migraci a vnitřní věci k dispozici aktualizované znění.

SEZNAM HRANIČNÍCH PŘECHODŮ

NĚMECKO

Změna informací zveřejněných v Úř. věst. C 201, 18.5.2022, s. 82.

Přístavy na severním moři

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Brémy |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Hamburk |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Hamburk-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Herbrum |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Helgoland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Horumersiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Husum |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Juist |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Leer |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Lemwerder |
| --- | --- |

(22)

| (23) | List/Sylt |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Norddeich |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Nordenham |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Otterndorf |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Papenburg |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Stade |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Stadersand |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Varel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Wangerooge |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Wedel |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Weener |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(38)

Přístavy na baltském moři

| (1) | Eckernförde (přístavní zařízení spolkového námořnictva) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg – přístav |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald – přístav Ladebow |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (přístavní zařízení spolkového námořnictva) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (přístavní zařízení spolkového námořnictva) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock – přístav (sloučení přístavu Warnemünde a mořského přístavu Rostock) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf (přístavní zařízení spolkového námořnictva) |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERSKÝ ZÁLIV

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Mezinárodní letiště, menší letiště, polní letiště

VE SPOLKOVÉ ZEMI BÁDENSKO-WÜRTTEMBERSKO

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Letiště Baden Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (okres Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

VE SPOLKOVÉ ZEMI BAVORSKO

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lechfeld |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(11)

| (12) | München „Franz Joseph Strauß“ |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Neuburg |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Norimberk |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Roth |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(17)

VE SPOLKOVÉ ZEMI BERLÍN

| (1) | Berlín Tegel |
| --- | --- |

(1)

VE SPOLKOVÉ ZEMI BRANIBORSKO

| (1) | Berlín Brandenburg „Willy Brandt“ |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

VE SPOLKOVÉ ZEMI BRÉMY

| (1) | Brémy |
| --- | --- |

(1)

VE SPOLKOVÉ ZEMI HAMBURK

| (1) | Hamburk |
| --- | --- |

(1)

VE SPOLKOVÉ ZEMI HESENSKO

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt nad Mohanem |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

VE SPOLKOVÉ ZEMI MEKLENBURSKO

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

VE SPOLKOVÉ ZEMI DOLNÍ SASKO

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme / Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Norderney |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nordholz |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Wangerooge |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wunstorf |
| --- | --- |

(18)

VE SPOLKOVÉ ZEMI SEVERNÍ PORÝNÍ-VESTFÁLSKO

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

VE SPOLKOVÉ ZEMI PORÝNÍ-FALC

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (letecká základna USA) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (letecká základna USA) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

VE SPOLKOVÉ ZEMI SÁRSKO

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

VE SPOLKOVÉ ZEMI SASKO

| (1) | Drážďany |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Lipsko-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

VE SPOLKOVÉ ZEMI SASKO-ANHALTSKO

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

VE SPOLKOVÉ ZEMI ŠLESVICKO-HOLŠTÝNSKO

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

VE SPOLKOVÉ ZEMI DURYNSKO

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Výmar |
| --- | --- |

(2)

Seznam předchozích zveřejnění

Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 25.

Úř. věst. C 77, 5.4.2007, s. 11.

Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 22.

Úř. věst. C 164, 18.7.2008, s. 45.

Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1.

Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16.

Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9.

Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10.

Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13.

Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10.

Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10.

Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20.

Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7.

Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28.

Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22.

Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17.

Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13.

Úř. věst. C 326, 3.12.2010, s. 17.

Úř. věst. C 355, 29.12.2010, s. 34.

Úř. věst. C 22, 22.1.2011, s. 22.

Úř. věst. C 37, 5.2.2011, s. 12.

Úř. věst. C 149, 20.5.2011, s. 8.

Úř. věst. C 190, 30.6.2011, s. 17.

Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 14.

Úř. věst. C 210, 16.7.2011, s. 30.

Úř. věst. C 271, 14.9.2011, s. 18.

Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 12.

Úř. věst. C 111, 18.4.2012, s. 3.

Úř. věst. C 183, 23.6.2012, s. 7.

Úř. věst. C 313, 17.10.2012, s. 11.

Úř. věst. C 394, 20.12.2012, s. 22.

Úř. věst. C 51, 22.2.2013, s. 9.

Úř. věst. C 167, 13.6.2013, s. 9.

Úř. věst. C 242, 23.8.2013, s. 2.

Úř. věst. C 275, 24.9.2013, s. 7.

Úř. věst. C 314, 29.10.2013, s. 5.

Úř. věst. C 324, 9.11.2013, s. 6.

Úř. věst. C 57, 28.2.2014, s. 4.

Úř. věst. C 167, 4.6.2014, s. 9.

Úř. věst. C 244, 26.7.2014, s. 22.

Úř. věst. C 332, 24.9.2014, s. 12.

Úř. věst. C 420, 22.11.2014, s. 9.

Úř. věst. C 72, 28.2.2015, s. 17.

Úř. věst. C 126, 18.4.2015, s. 10.

Úř. věst. C 229, 14.7.2015, s. 5.

Úř. věst. C 341, 16.10.2015, s. 19.

Úř. věst. C 84, 4.3.2016, s. 2.

Úř. věst. C 236, 30.6.2016, s. 6.

Úř. věst. C 278, 30.7.2016, s. 47.

Úř. věst. C 331, 9.9.2016, s. 2.

Úř. věst. C 401, 29.10.2016, s. 4.

Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 30.

Úř. věst. C 32, 1.2.2017, s. 4.

Úř. věst. C 74, 10.3.2017, s. 9.

Úř. věst. C 120, 13.4.2017, s. 17.

Úř. věst. C 152, 16.5.2017, s. 5.

Úř. věst. C 411, 2.12.2017, s. 10.

Úř. věst. C 31, 27.1.2018, s. 12.

Úř. věst. C 261, 25.7.2018, s. 6.

Úř. věst. C 264, 26.7.2018, s. 8.

Úř. věst. C 368, 11.10.2018, s. 4.

Úř. věst. C 459, 20.12.2018, s. 40.

Úř. věst. C 43, 4.2.2019, s. 2.

Úř. věst. C 64, 27.2.2020, s. 17.

Úř. věst. C 231, 14.7.2020, s. 2.

Úř. věst. C 58, 18.2.2021, s.35.

Úř. věst. C 81, 10.3.2021, s. 27.

Úř. věst. C 184, 12.5.2021, s. 8.

Úř. věst. C 219, 9.6.2021, s. 9.

Úř. věst. C 279, 13.7.2021, s. 4.

Úř. věst. C 290, 20.7.2021, s. 10.

Úř. věst. C 380, 20.9.2021, s. 3.

Úř. věst. C 483, 1.12.2021, s. 19.

Úř. věst. C 201, 18.5.2022, s. 82.

Úř. věst. C 229, 14.6.2022, s. 8.

Úř. věst. C 241, 24.6.2022, s. 6.

---

(1)  Viz seznam předchozích zveřejnění na konci této aktualizace.

(2)  Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/41

---

Zveřejnění žádosti o změnu specifikace názvu v odvětví vína podle článku 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013

(2022/C 286/12)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 98 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (1) do dvou měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU SPECIFIKACE PRODUKTU

„Comtés Rhodaniens“

PGI-FR-A1230-AM02

Datum podání žádosti: 23.9.2016

1.   Použitelné předpisy

Článek 105 nařízení č. 1308/2013 – Změna, která není menšího rozsahu

2.   Popis a důvody ke změně

2.1   Zeměpisná oblast

Byl doplněn bod 4 v kapitole I specifikace s cílem upřesnit popis zeměpisné oblasti a opravit věcné chyby:

Zeměpisná oblast produkce byla popsána v předchozích vnitrostátních předpisech prostřednictvím seznamu kantonů. Kantony jsou volební obvody složené z obcí a mohou se časem měnit. Z tohoto důvodu bylo rozhodnuto podrobně uvést ve specifikaci dotčené obce, ale tato změna vedla k určitému počtu věcných chyb, jež je třeba opravit.

Popis zeměpisné oblasti má nyní podobu seznamu obcí s odkazem na oficiální zeměpisný kodex, vnitrostátní referenční dokument, na jehož základě byly tyto seznamy vytvořeny. To umožňuje zajistit lepší sledování změn, které by mohly nastat.

Popis zeměpisné oblasti v seznamu obcí je uveden rovněž v bodě „Vymezená zeměpisná oblast“ jednotného dokumentu.

2.2   Vnitrostátní požadavky a požadavky Společenství – hlavní body ke kontrole

Je opravena tabulka s hlavními body ke kontrole, která se nachází v kapitole 2 specifikace, aby se upřesnilo, že organoleptická kontrola produktů se provádí v případě odchylky zjištěné během vnitřní kontroly (organoleptická kontrola u sudových vín a balených vín).

Tato změna specifikace nemá vliv na jednotný dokument.

2.3   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Změnila se kapitola I specifikace bod 7 „Souvislost se zeměpisnou oblastí“, aby se blíže osvětlily prvky společné všem jednotlivým oblastem, které tvoří produkční oblast (typ klimatu, hlavní půdní kategorie), a aby se vysvětlila příčinná souvislost, jež spočívá ve vlivu regionálního klimatu a půdních typů na získávání spíše svěžích, vláčných a ovocných vín.

Tyto změny byly rovněž provedeny v jednotném dokumentu v bodě „Souvislost se zeměpisnou oblastí“.

2.4   Popis vína (vín)

V kapitole I specifikace byl doplněn bod 3.3 týkající se popisu vín.

Tyto změny byly rovněž provedeny v jednotném dokumentu v bodě „Popis vína (vín)“.

2.5   Označování

Změnil se bod 5 kapitoly I specifikace s cílem odstranit vymezující seznam odrůd, jejichž jméno může doplňovat název „Comtés Rhodaniens“ na označení produktu. Skupina žadatelů chce mít možnost zužitkovat všechny odrůdy révy vinné v zeměpisné oblasti produkce.

Zrušuje se tato věta: „Vína s chráněným zeměpisným označením ‚Comtés Rhodaniens‘, která jsou doplněna názvem jedné odrůdy nebo více odrůd, se vyrábějí z těchto odrůd: Chardonnay B, Gamaret N, Gamay N, Marsanne B, Pinot noir N, Roussanne B, Syrah N, Viognier B.“

V důsledku toho se v jednotném dokumentu změnil bod týkající se doplňujících ustanovení k označování.

2.6   Zrušení jedné kategorie produktů z révy vinné

Specifikace produktu byla změněna, aby z ní byla vyňata všechna ustanovení týkající se produkce jakostních šumivých vín. Toto vyplývá z rozhodnutí Státní rady ze dne 2. března 2015, kterým se zrušuje vyhláška ze dne 28. října 2011 o CHZO „Comtés Rhodaniens“, pokud schvaluje ustanovení specifikace týkající se růžových nebo bílých jakostních šumivých vín.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název (názvy)

Comtés Rhodaniens

2.   Druh zeměpisného označení

CHZO – chráněné zeměpisné označení

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

4.   Popis vína (vín)

Červená, růžová a bílá vína CHZO „Comtés Rhodaniens“

Chráněné zeměpisné označení „Comtés Rhodaniens“ je vyhrazeno tichým červeným, růžovým a bílým vínům.

Kromě minimálního skutečného objemového obsahu alkoholu se ostatní analytická kritéria řídí předpisy Společenství.

Produkovaná vína se vyznačují ovocnými vůněmi, které jsou vždy přítomné, i když se jejich intenzita a charakter liší podle odrůd, smíšených či nikoliv, a použitých technologií. V případě červených vín se extrakce provádí tak, aby se získaly jemné struktury se zralými a jemnými tříslovinami. Tato červená vína malinové až rubínové barvy vykazují ve vůni a na patře aromata červeného nebo černého ovoce, která jsou doplněna výraznými minerálními tóny, někdy s květinovým nádechem, v závislosti na odrůdě hroznů. Na patře jsou to kulatá vína s dobře vyváženým poměrem mezi cukry a kyselinami. U bílých a růžových vín umožňují použité metody vinifikace udržet vynikající rovnováhu mezi cukry a kyselinami, zachovat svěžest a ovocný charakter vín. Bílá vína, s barvou od bledě žluté se zelenými odlesky až po zlatožlutou, odhalují ve vůni a na patře aromata čerstvého ovoce a citrusů s květinovými nebo minerálními tóny, v závislosti na odrůdě hroznů. Růžová vína mají zářivě korálovou barvu s proměnlivou intenzitou. Ve vůni a na patře odhalují aromata čerstvého ovoce. Na patře mají správnou svěžest.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr): | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr):

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

Vína musí splňovat z hlediska enologických postupů veškeré povinnosti vyplývající z evropských a vnitrostátních předpisů.

b.   Maximální výnosy

98 hektolitrů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Sklizeň hroznů, vinifikace a výroba vín se zeměpisným označením „Comtés Rhodaniens“ probíhá v departementech Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie, Saône-et-Loire na území určitých obcí, které jsou uvedeny na seznamu ve specifikaci.

Departement Ain: 5 obcí

Anglefort, Chanay, Corbonod, Culoz, Seyssel.

Departement Ardèche: 245 obcí

Ailhon, Aizac, Alba-la-Romaine, Alboussière, Andance, Annonay, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Les Assions, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Bogy, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chambonas, Champagne, Champis, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Chassiers, Châteaubourg, Chauzon, Chazeaux, Cheminas, Chirols, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Cruas, Darbres, Davézieux, Désaignes, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Fabras, Faugères, Félines, Flaviac, Fons, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Glun, Gras, Gravières, Grospierres, Guilherand-Granges, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Labégude, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-sous-Aubenas, Lafarre, Lagorce, Lalevade-d’Ardèche, Lalouvesc, Lamastre, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Lavilledieu, Laviolle, Lemps, Lentillères, Limony, Loubaresse, Lussas, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Mauves, Mayres, Mercuer, Meyras, Meysse, Mézilhac, Mirabel, Monestier, Montréal, Montselgues, Les Ollières-sur-Eyrieux, Orgnac-l’Aven, Ozon, Pailharès, Payzac, Peaugres, Peyraud, Planzolles, Plats, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Le Pouzin, Prades, Pradons, Préaux, Prunet, Quintenas, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Roiffieux, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-d’Ay, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Clair, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Didier-sous-Aubenas, Saint-Étienne-de-Boulogne, Saint-Étienne-de-Fontbellon, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jacques-d’Atticieux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Jeure-d’Ay, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martin-d’Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d’Ardèche, Saint-Maurice-d’Ibie, Saint-Mélany, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint- Pierre-sur-Doux, Saint-Pons, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sainte-Marguerite-Lafigère, Salavas, Les Salelles, Sampzon, Sanilhac, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, La Souche, Soyons, Talencieux, Tauriers, Le Teil, Thorrenc, Thueyts, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Ucel, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d’Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vanosc, Les Vans, Vaudevant, Vernon, Vernosc-lès-Annonay, Vesseaux, Villeneuve-de-Berg, Villevocance, Vinezac, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance, Vogüé, La Voulte-sur-Rhône.

Departement Drôme: 275 obcí

Celé území obcí:

Albon, Aleyrac, Alixan, Allan, Allex, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, Aouste-sur-Sye, Arpavon, Arthémonay, Aubenasson, Aubres, Aulan, Aurel, Autichamp, Ballons, Barcelonne, Barnave, Barret-de-Lioure, Barsac, Bathernay, La Bâtie-Rolland, La Baume-de-Transit, Beaufort-sur-Gervanne, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Beauvoisin, La Bégude-de-Mazenc, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésayes, Bésignan, Bonlieu-sur-Roubion, Bouchet, Bourg-lès-Valence, Bren, Buis-les-Baronnies, Chabeuil, Chabrillan, Le Chalon, Chamaloc, Chamaret, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Chantemerle-lès-Grignan, La Charce, Charmes-sur-l’Herbasse, Charols, Chastel-Arnaud, Châteaudouble, Châteauneuf-de-Bordette, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Châteauneuf-sur-Isère, Châtillon-en-Diois, Châtillon-Saint-Jean, Chatuzange-le-Goubet, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Chavannes, Clansayes, Claveyson, Cléon-d’Andran, Clérieux, Cliousclat, Colonzelle, Comps, Condillac, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, La Coucourde, Crépol, Crest, Crozes-Hermitage, Curnier, Die, Dieulefit, Divajeu, Donzère, Érôme, Espeluche, Espenel, Étoile-sur-Rhône, Eurre, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Eyzahut, Fay-le-Clos, Ferrassières, Francillon-sur-Roubion, La Garde-Adhémar, Génissieux, Gervans, Geyssans, Grane, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Grignan, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Larnage, La Laupie, Laval-d’Aix, Laveyron, Lemps, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Luc-en-Diois, Malataverne, Malissard, Manas, Margès, Marignac-en-Diois, Marsanne, Marsaz, Menglon Mercurol-Veaunes, Mérindol-les-Oliviers, Mévouillon, Mirabel-aux-Baronnies, Mirabel-et-Blacons, Mirmande, Mollans-sur-Ouvèze, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-Bains, Montchenu, Montclar-sur-Gervanne, Montéléger, Montélier, Montélimar, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montjoux, Montjoyer, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Montmeyran, Montmiral, Montoison, Montréal-les-Sources, Montségur-sur-Lauzon, Montvendre, La Motte-de-Galaure, Mours-Saint-Eusèbe, Mureils, Nyons, Orcinas, Parnans, Le Pègue, Pelonne, La Penne-sur-l’Ouvèze, Peyrins, Piégon, Piégros-la-Clastre, Pierrelatte, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Laval, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Ponet-et-Saint-Auban, Ponsas, Pont-de-Barret, Pont-de-l’Isère, Pontaix, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Poyols, Propiac, Puy-Saint-Martin, Puygiron, Ratières, Réauville, Recoubeau-Jansac, Reilhanette, Rémuzat, La Répara-Auriples, Rioms, La Roche-de-Glun, Roche-Saint-Secret-Béconne, La Roche-sur-Grane, La Roche-sur-le-Buis, Rochebaudin, Rochebrune, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, La Rochette-du-Buis, Romans-sur-Isère, Romeyer, Roussas, Rousset-les-Vignes, Roussieux, Roynac, Sahune, Saillans, Saint-Andéol, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Saint-Avit, Saint-Bardoux, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Benoit-en-Diois, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Julien-en-Quint, Saint-Laurent-d’Onay, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-May, Saint-Michel-sur-Savasse, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-lès-Romans, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Restitut, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Saint-Sauveur-Gouvernet, Saint-Uze, Saint-Vallier, Sainte-Croix, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Salettes, Salles-sous-Bois, Saou, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Séderon, Serves-sur-Rhône, Solaure en Diois, Solérieux, Souspierre, Soyans, Suze, Suze-la-Rousse, Tain-l’Hermitage, Taulignan, Teyssières, La Touche, Les Tourrettes, Triors, Tulette, Upie, Vachères-en-Quint, Valaurie, Valence, Valouse, Venterol, Vercheny, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Vesc, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château, Villeperdrix, Vinsobres.

Části obcí:

Valherbasse v části příslušející území bývalých obcí Miribel a Saint-Bonnet-de-Valclérieux.

Departement Isère: 181 obcí

Les Adrets, Agnin, Allevard, Anjou, Annoisin-Chatelans, Aoste, Arandon-Passins, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Les Avenières Veyrins-Thuellin, La Balme-les-Grottes, Barraux, Beaucroissant, Bernin, Biviers, Le Bouchage, Bougé-Chambalud, Bourgoin-Jallieu, Bouvesse-Quirieu, Brangues, La Buisse, La Buissière, Cessieu, Le Champ-près-Froges, Chamrousse, Chanas, Chapareillan, La Chapelle-de-la-Tour, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charette, Charnècles, Chasse-sur-Rhône, Le Cheylas, Cheyssieu, Chimilin, Chonas-l’Amballan, Chozeau, Chuzelles, Claix, Clonas-sur-Varèze, La Combe-de-Lancey, Corbelin, Corenc, Les Côtes-d’Arey, Coublevie, Courtenay, Cras, Crémieu, Crêts en Belledonne, Creys-Mépieu, Crolles, Dizimieu, Dolomieu, Domène, Estrablin, Eyzin-Pinet, Faverges-de-la-Tour, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, Froges, Gières, Goncelin, Granieu, Le Gua, Hières-sur-Amby, Hurtières, Izeaux, Jardin, Laval, Leyrieu, Lumbin, Luzinay, Meylan, Moidieu-Détourbe, Moirans, Montalieu-Vercieu, Montbonnot-Saint-Martin, Montcarra, Moras, Morestel, Morette, Le Moutaret, La Murette, Murianette, Noyarey, Optevoz, Parmilieu, Le Péage-du-Roussillon, La Pierre, Poliénas, Le Pont-de-Claix, Pont-Évêque, Pontcharra, Porcieu-Amblagnieu, Quincieu, Réaumont, Renage, Revel, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Rochetoirin, Romagnieu, Roussillon, Ruy-Montceau, Sablons, Saint-Alban-de-Roche, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Baudille-de-la-Tour, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Cassien, Saint-Chef, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Egrève, Saint-Etienne-de-Crossey, Saint-Hilaire-de-Brens, Saint-Ismier, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Lattier, Saint-Marcel-Bel-Accueil, Saint-Martin-d’Uriage, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Maximin, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Paul-d’Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Jalionas, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Savin, Saint-Sorlin-de-Morestel, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Victor-de-Morestel, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Marie-d’Alloix, Salagnon, Salaise-sur-Sanne, Sassenage, Septème, Sermérieu, Seyssuel, Siccieu-Saint-Julien-et-Carisieu, Soleymieu, Sonnay, Tencin, La Terrasse, Theys, Le Touvet, Trept, La Tronche, Tullins, Varces-Allières-et-Risset, Vasselin, Vatilieu, Vénérieu, Venon, Vernas, Vernioz, Le Versoud, Vertrieu, Veurey-Voroize, Veyssilieu, Vézeronce-Curtin, Vienne, Vif, Vignieu, Villard-Bonnot, Ville-sous-Anjou, Villemoirieu, Villette-de-Vienne, Voiron, Voreppe, Vourey.

Departement Loire: 179 obcí

Ailleux, Ambierle, Andrézieux-Bouthéon, Arthun, Aveizieux, Balbigny, Bard, Bellegarde-en-Forez, La Bénisson-Dieu, Bessey, Boën-sur-Lignon, Boisset-lès-Montrond, Boisset-Saint-Priest, Bonson, Boyer, Briennon, Bully, Bussières, Bussy-Albieux, Cellieu, Cezay, Chagnon, Chalain-d’Uzore, Chalain-le-Comtal, Chalmazel-Jeansagnière, Chambles, Chamboeuf, Champdieu, Chandon, Changy, La Chapelle-en-Lafaye, La Chapelle-Villars, Charlieu, Châteauneuf, Châtelneuf, Chavanay, Chazelles-sur-Lavieu, Chenereilles, Chuyer, Combre, Commelle-Vernay, Cordelle, Le Coteau, Coutouvre, Craintilleux, Le Crozet, Cuzieu, Dargoire, Débats-Rivière-d’Orpra, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Genilac, Grézieux-le-Fromental, Grézolles, Gumières, L’Hôpital-le-Grand, L’Hôpital-sous-Rochefort, Jarnosse, Lavieu, Leigneux, Lentigny, Lérigneux, Lézigneux, Lupé, Luré, Luriecq, Mably, Maclas, Magneux-Haute-Rive, Maizilly, Malleval, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Margerie-Chantagret, Marols, Mars, Montagny, Montarcher, Montbrison, Montrond-les-Bains, Montverdun, Mornand-en-Forez, Nandax, Néronde, Neulise, Noailly, Nollieux, Notre-Dame-de-Boisset, Ouches, La Pacaudière, Palogneux, Parigny, Pélussin, Périgneux, Pinay, Pommiers, Pouilly-les-Nonains, Pouilly-sous-Charlieu, Pradines, Pralong, Précieux, Renaison, Riorges, Rivas, Roanne, Roche, Roisey, Sail-sous-Couzan, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-André-le-Puy, Saint-Appolinard, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Bonnet-les-Oules, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-de-Favières, Saint-Cyr-de-Valorges, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Étienne-le-Molard, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Galmier, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Georges-Haute-Ville, Saint-Germain-Laval, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Jodard, Saint-Joseph, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Just-en-Bas, Saint-Just-Saint-Rambert, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Léger-sur-Roanne, Saint-Marcel-de-Félines, Saint-Marcellin-en-Forez, Saint-Martin-la-Plaine, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Paul-d’Uzore, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Polgues, Saint-Priest-la-Roche, Saint-Romain-la-Motte, Saint-Romain-le-Puy, Saint-Sixte, Saint-Thomas-la-Garde, Saint-Vincent-de-Boisset, Sainte-Agathe-en-Donzy, Sainte-Agathe-la-Bouteresse, Sainte-Colombe-sur-Gand, Sainte-Foy-Saint-Sulpice, Sauvain, Savigneux, Soleymieux, Souternon, Sury-le-Comtal, Tartaras, Trelins, Unias, Veauche, Veauchette, Vendranges, Véranne, Vérin, Verrières-en-Forez, Vézelin-sur-Loire, Villemontais, Villerest, Villers, Violay, Vougy.

Departement Rhône: 92 obcí

Celé území obcí:

Alix, Ampuis, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chabanière, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Condrieu, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Échalas, Émeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Les Haies, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Loire-sur-Rhône, Longes, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Rontalon, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Romain-en-Gal, Saint-Vérand, Sainte-Colombe, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Soucieu-en-Jarrest, Ternand, Theizé, Trèves, Tupin-et-Semons, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon.

Části obcí:

Vindry-sur-Turdine v části příslušející území bývalých obcí Dareizé, Les Olmes, Saint-Loup.

Beauvallon v části příslušející území bývalé obce Saint-Jean-de-Touslas.

Département Saône-et-Loire: 11 obcí

Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

Departement Savoie: 165 obcí

Aiguebelette-le-Lac, Aiton, Aix-les-Bains, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arvillard, Avressieux, Ayn, La Balme, Barberaz, Barby, Bassens, La Bâthie, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, La Biolle, Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Le Bourget-du-Lac, Bourget-en-Huile, Bourgneuf, La Bridoire, Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champ-Laurent, Champagneux, Chanaz, La Chapelle-Blanche, La Chapelle-du-Mont-du-Chat, La Chapelle-Saint-Martin, Châteauneuf, La Chavanne, Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Conjux, La Croix-de-la-Rochette, Cruet, Curienne, Les Déserts, Détrier, Domessin, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Entrelacs, Épierre, Esserts-Blay, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Gilly-sur-Isère, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Loisieux, Lucey, Marcieux, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Les Mollettes, Montagnole, Montailleur, Montcel, Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, La Motte-Servolex, Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Le Pont-de-Beauvoisin, Le Pontet, Porte-de-Savoie, Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, La Ravoire, Rochefort, Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-d’Hurtières, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Genix-les-Villages, Saint-Georges-d’Hurtières, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Offenge, Saint-Ours, Saint-Paul, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-de-Soucy, Saint-Sulpice, Saint-Vital, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Sainte-Marie-d’Alvey, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, La Table, Thénésol, Thoiry, La Thuile, Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, La Trinité, Val-d’Arc, Valgelon-La Rochette, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Le Verneil, Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans, Yenne.

Departement Haute-Savoie: 121 obcí

Allinges, Allonzier-la-Caille, Ambilly, Andilly, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Archamps, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Brenthonne, Brizon, Cercier, Cernex, Cervens, Challonges, Champanges, Chaumont, Chavannaz, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevrier, Chilly, Clarafond-Arcine, Clermont, Collonges-sous-Salève, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cranves-Sales, Cruseilles, Desingy, Dingy-en-Vuache, Douvaine, Draillant, Droisy, Éloise, Étrembières, Évian-les-Bains, Excenevex, Faucigny, Feigères, Fessy, Féternes, Franclens, Frangy, Gaillard, Glières-Val-de-Borne, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Loisin, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud, Machilly, Marcellaz, Margencel, Marignier, Marin, Marlioz, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Meillerie, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Messery, Minzier, Mont-Saxonnex, Musièges, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Novel, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Présilly, Publier, Reyvroz, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Paul-en-Chablais, Le Sappey, Savigny, Sciez, Seyssel, Thollon-les-Mémises, Thonon-les-Bains, Thyez, Usinens, Vailly, Valleiry, Vanzy, Veigy-Foncenex, Vers, Vétraz-Monthoux, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Vinzier, Viry, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens, Yvoire.

7.   Hlavní moštové odrůdy

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Aubun N - Murescola

Barbaroux Rs

Biancu Gentile B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Brun argenté N - Vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Chambourcin N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N - Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Egiodola N

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Jurançon noir N - Dame noire

Listan B - Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B - Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N - Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N - Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N - Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

Müller-Thurgau B

Nielluccio N - Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B - Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N - Espanenc

Plantet N

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N - Ploussard

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ravat blanc B

Rayon d’or B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N - Aspiran noir

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

Rivairenc gris G - Aspiran gris

Romorantin B - Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Rubilande Rs

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Seyval B

Sylvaner B

Syrah N - Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Valérien B

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B - Rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

8.   Popis souvislostí

8.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

CHZO Comtés Rhodaniens se vztahuje k devíti departementům na území bývalého regionu Rhône-Alpes, který má uznávanou vinařskou tradici: Ain, Ardèche, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie a Saône-et-Loire. V Ardèche se vinice určené pro CHZO Comtés Rhodaniens nacházejí hlavně v jižní polovině departementu a na úvalu řeky Rhôny. Klima je zde již téměř středomořské, s mírnými zimními teplotami. Větrnost je výrazná vzhledem k „mistralu“, který přichází ze severovýchodu, a „vent du Midi“, který fouká z jihu, i západním větrům, jež přenášejí vlhkost. Půdy jsou bohaté a úrodné, kamenité, ze slínovitého vápence s jílovitými vrstvami, což chrání vodní síť. Departement Drôme, který se rovněž nachází v úvalu řeky Rhôny, lze rozdělit na dva celky: předalpské masivy a rhônskou proláklinu. Pěstování vinné révy je ustálené na téměř celém území, zabírá však zejména podhůří a svahy. Půdy jsou převážně sedimentárního původu jílovito-vápencového typu. Klima v Drôme je na severu kontinentálního typu s rostoucím středomořským vlivem směrem k jihu a s výrazným vlivem hor.

Dále na sever hraničí departement Rhône s departementy Ain, Isère, Loire a Saône-et-Loire. Krajinu tvoří středně vysoké pohoří Beaujolaiské hory (na severu) a pohoří Lyonské hory (na jihu), která jsou ohraničena na východě rovinou u Saôny, poté údolím Rhôny (v úrovni Lyonu). Na sever od této řeky je žulová hornina, která se rozpadá na více či méně kyselé jílovito-písčité půdy. Vinice se převážně zřizují právě na těchto půdách schopných zkrotit bujný růst odrůdy Gamay N. Na jih od Nizerandu jsou vápencové, někdy břidličnaté svahy. Profily vín jsou zde jemnější. Podnebí departementu Rhône je stejně jako ve zbytku regionu polokontinentálního typu se střídavými vlivy středomořského, kontinentálního a oceánského klimatu. Zimy jsou poměrně tuhé (někdy se silnými mrazy a občasným sněžením) a léta horká a slunečná. Často zde fouká vítr: mistrál přichází pravidelně ze severu od údolí Rhôny a jižní vítr vane často, a někdy i prudce, před atmosférickými vlnami přicházejícími z jihozápadu.

Kolem tohoto jádra (Ardèche-Drôme-Rhône) skýtají větší výjimečnost pozemky území „Comtés Rhodaniens“ v departementu Isère, v němž lze rozlišit několik oblastí:

| — | údolí Grésivaudan, část Alpské brázdy na severovýchodě od Grenoblu směrem k Chambéry, které se táhne od Meylanu po obec Chapareillan na hranici departementu Savoie. Vinná réva je vysázena na jihovýchodně orientovaných svazích (vápencové sutě) v podhůří masivu Chartreuse, |
| --- | --- |

—

údolí Grésivaudan, část Alpské brázdy na severovýchodě od Grenoblu směrem k Chambéry, které se táhne od Meylanu po obec Chapareillan na hranici departementu Savoie. Vinná réva je vysázena na jihovýchodně orientovaných svazích (vápencové sutě) v podhůří masivu Chartreuse,

| — | jižně od Grenoblu, mezi masivy Vercors na západě a masivy Dévoluy a Ecrins na východě, se nachází území Trièves, jež představuje jižní konec Alpské brázdy. Je to území hor střední výšky (mezi 500 a 1 200 metry nad mořem), které tvoří strmé svahy, obdělávané v terasách, umístěné v ledovcových kotlích vyčnívajících nad meandry řeky Drac, a svahy v údolí Ébron, s prudkým sklonem, orientované na jihozápad, |
| --- | --- |

—

jižně od Grenoblu, mezi masivy Vercors na západě a masivy Dévoluy a Ecrins na východě, se nachází území Trièves, jež představuje jižní konec Alpské brázdy. Je to území hor střední výšky (mezi 500 a 1 200 metry nad mořem), které tvoří strmé svahy, obdělávané v terasách, umístěné v ledovcových kotlích vyčnívajících nad meandry řeky Drac, a svahy v údolí Ébron, s prudkým sklonem, orientované na jihozápad,

| — | severovýchodně od Bourgoin-Jallieu, mezi obcemi Crémieu a La Tour-du-Pin, skýtá řada souběžných údolí, orientovaných východo-západním směrem, nádherné svahy orientované na jih (mající příznivé mikroklima): je to území molasových kopců v Bas-Dauphiné, jurských vápencových plošin (plošina Isle de Crémieu). |
| --- | --- |

—

severovýchodně od Bourgoin-Jallieu, mezi obcemi Crémieu a La Tour-du-Pin, skýtá řada souběžných údolí, orientovaných východo-západním směrem, nádherné svahy orientované na jih (mající příznivé mikroklima): je to území molasových kopců v Bas-Dauphiné, jurských vápencových plošin (plošina Isle de Crémieu).

Departement Isère, který je relativně chráněn před studenými větry přicházejícími z východu přes alpský masiv a před výběžky atlantického proudění přicházejícími přes Francouzské středohoří, má podnebí, které je mírné a proměnlivé klima, ale bez prudkých výkyvů. Po chladné a mlhavé zimě umožňuje horké a suché léto, aby vinná réva dohnala pozdní rašení na konci jara. CHZO „Comtés Rhodaniens“ zasahuje až do departementů Savoie a Haute-Savoie a také do kantonu Seyssel v Ainu. Klima podléhá jak vlivům oceánským, tak vlivům kontinentálním a středomořským.

Jeho zeměpisná oblast se tak rozkládá v údolí řeky Rhôny až k Alpám. Vyznačuje se přechodným kontinentálním klimatem, které těží jak z oceánských vlivů (vzhledem k západním větrům přinášejícím vlhkost, zmírnění teplotních rozdílů), tak ze středomořských vlivů směrem na jih (mírnost a sluneční svit). Vinice rozmístěné zejména v podhůřích a na svazích těží z těchto klimatických přechodů. Půdy jsou převážně sedimentárního původu jílovito-vápencového typu, s několika oblastmi, kde jsou žulové půdy s jílovým podílem, což podporuje zavádění různých odrůd révy.

8.2   Specifičnost produktu

První písemná zmínka o existenci vinné révy na tomto území v Přírodopisu (Naturalis historia) Plinia Staršího je již 2 000 let stará. Práce historiků svědčí o významném obchodě s vínem mezi 2. a 5. stoletím, který vedl přes Rhônu přes Vienne a Lugdunum k zákazníkům na severu. Ve středověku převzala od Římanů štafetu římská církev. Vinná réva se pak pěstuje na územích diecézí, někdy i uvnitř biskupských měst, jako jsou Vienne, Lyon, Valence, Grenoble. V rámci tohoto vývoje se i opatství stávají vinnými hospodářstvími.

Až do konce 19. století následoval růst vinic růst počtu obyvatel, rozvoj obchodu a měst, až dospěl v roce 1870 k 200 000 hektarů vinné révy. Vinařský hospodářský sektor se měnil v závislosti na území a předznamenal to, čím je dnes: v Beaujolais vedle sebe existovala velká šlechtická panství a města lyonské buržoazie; od Bugey a Savoie po Drôme a jižní Ardèche převládala selská vinařství malých a středních vlastníků; v údolí Rhôny umožnili podnikaví obchodníci vyniknout oblastem s výtečnou kvalitou.

Dovednosti postupují kupředu, kvalita rovněž, práce vinařů přetváří pomalu tuto krajinu do podoby, jak ji známe dnes.

Vína využívající chráněné zeměpisné označení „Comtés Rhodaniens“ mohou být odrůdová vína, která vznikla spojením odrůd silně ukotvených v regionální historii, jako jsou Viognier B, Marsanne B, Roussanne B, Syrah N, Gamay N, Pinot N, ale také nadregionálních odrůd, jako jsou Chardonnay B nebo Merlot N.

Z této potřeby proto vyplývá specifičnost produkce, totiž výroba a nabídka hlavně jednoodrůdových vín, ale také směsí odrůd, které dokážou uspokojit spotřebitele:

| — | bílá vína se vyznačují harmonickou kombinací svěžesti, ovocných nebo květinových tónů, či dokonce minerálním charakterem v závislosti na odrůdě hroznů, |
| --- | --- |

—

bílá vína se vyznačují harmonickou kombinací svěžesti, ovocných nebo květinových tónů, či dokonce minerálním charakterem v závislosti na odrůdě hroznů,

| — | chuť hroznů, čerstvého červeného ovoce zůstává zachována, aby se červená vína projevila už od mládí, |
| --- | --- |

—

chuť hroznů, čerstvého červeného ovoce zůstává zachována, aby se červená vína projevila už od mládí,

| — | růžová vína, lehká a živá, jsou vyráběna za pomoci technologické kontroly teplot, což umožňuje zachovat prvotní vůně a ovocný charakter. |
| --- | --- |

—

růžová vína, lehká a živá, jsou vyráběna za pomoci technologické kontroly teplot, což umožňuje zachovat prvotní vůně a ovocný charakter.

8.3   Příčinná souvislost mezi specifičností zeměpisné oblasti a specifičností produktu

Příčinná souvislost spočívá ve vlivu regionálního klimatu a druhů půdy na produkci více či méně svěžích, vláčných a ovocných vín.

Toto víno „vin de pays des Comtés Rhodaniens“ vzniklo především díky historii, neboť historie tu spojovala lidi a jejich um již od starověku. A zejména díky historii vztahů vinařů a zemědělců, které byly nejprve navázány mezi Drôme a Ardèche, a později pak s departementem Rhône a ostatními departementy území.

V této Rhônské brázdě vytvořily vinařské a sadařské tradice skutečné víceoborové regionální hospodářství. Právě tato kultura „vnitrozemské oblasti řeky Rhôny“ se dokonale projevuje v CHZO „Comtés Rhodaniens“. Není zcela náhodou, že první vývozní obchody byly uzavřeny se Švýcarskem, které se samo nachází v blízkosti Rhônské brázdy.

Region Rhône-Alpes měl uznávanou vinařskou tradici, na níž se podílela jeho vína s chráněným označením původu a jeho produkce, která se hlásila o chráněné zeměpisné označení, tradičně nazývané „vins de pays“ (zemská vína).

V tomto regionu se výroba s označením „vins de pays“ zakládala zpočátku na místní produkci: CHZO „Drôme“, CHZO „Collines Rhodaniennes“, CHZO „ Coteaux du Grésivaudan“, CHZO „Isère“, CHZO „Vins des Allobroges“ a CHZO „Ardèche“. Tyto produkce posílily dobrou pověst regionálního vína „vin de pays“ s názvem „Comtés Rhodaniens“, které bylo uznáno v roce 1989, což vedlo k získání CHZO „Comtés Rhodaniens“.

CHZO „Comtés Rhodaniens“ má tedy širokou zeměpisnou působnost, která zahrnuje devět departementů, třebaže se jádro produkční oblasti soustřeďuje v Ardèche, Drôme a Rhône.

Znalost přírodního prostředí dlouhodobě vedla producenty k optimálnímu hospodaření s révou a jejím produkčním potenciálem.

Geologické události, které v zeměpisné oblasti CHZO Comtés Rhodaniens v průběhu času po sobě následovaly, vytvořily hlavně jílovito-vápencové půdy, dobře odvodňované, příznivé pro pěstování vinné révy, která se zde pěstuje v podhůří nebo na svazích tak, aby bylo vyprodukováno víno, které se projevuje prostřednictvím prvotních vůní různých pěstovaných odrůd hroznů.

Tato oblast se vyznačuje rovněž svým klimatem přechodného kontinentálního typu se středomořskými vlivy na jihu. Střídání horkých dnů a chladnějších nocí v létě umožňuje dosáhnout úplné zralosti u regionálních a nadregionálních odrůd, jež si tak zachovávají vláčnost, svěžest a ovocný charakter.

Tato osobitá vína z oblasti střední Rhôny se pravidelně účastní soutěží (Concours Général Agricole), kde získávají ocenění, jsou uvedena v průvodci Guide Hachette des vins a jsou součástí místních slavnostních a turistických akcí: ve vesnicích vinařů, ve městech regionu (Lyon, Valence) nebo v širším měřítku na jihovýchodě Francie (Festival Hors les vignes v Marseille, který spojuje vína, kuchaře a umělce).

9.   Další základní podmínky

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Chráněné zeměpisné označení „Comtés Rhodaniens“ lze doplnit názvem jedné nebo více odrůd.

Je-li na označení namísto výrazu „Chráněné zeměpisné označení“ uveden tradiční výraz „Vin de pays“ (zemské víno), použije se logo CHZO Evropské unie.

Odkaz na specifikaci produktu

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8b3ff145-7894-405a-a562-1b4863a7bf16

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/54

---

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2022/C 286/13)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„IDIAZABAL“

EU č.: PDO-ES-0082-AM02-16.2.2021

CHOP (X) CHZO

1.   Název

„Idiazabal“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Idiazabal“ je lisovaný nevařený sýr výhradně ze syrového mléka ovcí plemen latxa a carranzana, jenž zraje minimálně 60 dní. Sýr má tyto vlastnosti: minimální hmotnost 1 kg, maximální hmotnost 3,5 kg, výšku 8 až 12 cm a průměr 10 až 30 cm.. Každá z těchto hodnot má povolenou odchylku ± 10 %. Sýr může být uzený.

Do mléka nelze přidávat žádné látky s výjimkou mléčných kultur, lysozymu, syřidla a soli.

Jedná se o sýr válcovitého tvaru s tvrdou kůrkou a hladkým povrchem. Kůrka má světle žlutou barvu, u uzených sýrů je barva tmavě hnědá. Na povrchu (barva a oka těsta) je sýr homogenní – má slonovinovou až slámově žlutou barvu a malý počet drobných a nepravidelně tvarovaných ok. Jeho konzistence je spíše pružná, pevná a do určité míry zrnitá. Sýr se vyznačuje pronikavou vůní ovčího mléka a syřidla, vyváženou chutí a intenzivním aromatem s lehce pikantním, nakyslým, případně uzeným nádechem. Jeho výrazné aroma je spojeno s dlouhou dochutí.

Obsah tuku nesmí být nižší než 45 % v sušině. Celkový obsah bílkovin je nejméně 25 % v sušině, která v celkovém složení sýru musí tvořit alespoň 55 %. Hodnota pH produktu je 4,9 až 5,5.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmiva: Ovce plemen latxa a carranzana se pasou téměř po celý rok. Stádo se obvykle v závislosti na ročním období periodicky přesouvá z nízko položených oblastí v údolích do vyšších horských poloh. Jelikož ovce prakticky celou dobu žijí v přírodě, je v zimě základem jejich výživy planě rostoucí vegetace v lesích nebo nízko položených oblastech hor a během léta jsou jím vysokohorské travní porosty. Pokud jsou podmínky pro pastvu obtížné nebo pokud je to žádoucí v některých fyziologických stavech (např. během laktace), jsou zvířata dokrmována v rámci ustájení.

Suroviny: Syrové mléko ovcí plemen latxa a carranzana pocházející z vymezené zeměpisné oblasti.

Do mléka nelze přidávat žádné látky s výjimkou mléčných kultur, lysozymu, syřidla a soli.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Ve vymezené zeměpisné oblasti musí probíhat jak produkce mléka, tak zpracování a zrání sýra (tzn. všechny kroky při produkci).

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Sýr „Idiazabal“ se může k prodeji nabízet vcelku nebo krájený na klínky (porcovaný).

Sýr „Idiazabal“ nebo případně porce tohoto sýra se vždy balí po uplynutí minimální doby zrání, jež činí 60 dní.

Sýr se smí krájet na porce a případně balit pouze ve vymezené zeměpisné oblasti, a to ze dvou důvodů.

Zaprvé se po nakrájení zůstanou nejméně dvě strany klínku bez ochranné kůrky. Aby se zachovaly organoleptiké vlastnosti porcovaného sýru „Idiazabal“, musí se klínky balit co nejdříve po nakrájení.

A druhým důvodem je, že po nakrájení se rovněž může stát, že označení pravosti a původu produktu zmizí nebo již nebudou vidět. Sýry je proto třeba krájet a balit přímo u zdroje, aby se i u porcovaného sýru zaručila jeho pravost.

Odchylně od výše uvedeného je sýt „Idiazabal“ možné porcovat i při maloobchodním prodeji, pokud se tak děje před zákazníkem v okamžiku prodeje.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na sýrech „Idiazabal“ musí být tyto identifikační znaky:

| — | kaseinový štítek se sériovým číslem, jímž se sýr opatřuje při vkládání do forem nebo lisování. Dodává jej správní orgán, |
| --- | --- |

—

kaseinový štítek se sériovým číslem, jímž se sýr opatřuje při vkládání do forem nebo lisování. Dodává jej správní orgán,

| — | obchodní označení, s nimiž se sýry uvádějí na trh, musí obsahovat název a logo chráněného označení původu.
  U sýrů vyrobených výhradně z mléka ze stejného podniku lze k logu chráněného označení původu „Idiazabal“ doplnit ještě popisek „baserrikoa - de caserío“ (ze statku), |
| --- | --- |

—

obchodní označení, s nimiž se sýry uvádějí na trh, musí obsahovat název a logo chráněného označení původu.

U sýrů vyrobených výhradně z mléka ze stejného podniku lze k logu chráněného označení původu „Idiazabal“ doplnit ještě popisek „baserrikoa - de caserío“ (ze statku),

| — | označení celých i na klínky naporcovaných sýrů se provádí v souladu se španělskými právními předpisy ve výrobně sýrů zapsané v rejstříku výroben chráněných označení původu, |
| --- | --- |

—

označení celých i na klínky naporcovaných sýrů se provádí v souladu se španělskými právními předpisy ve výrobně sýrů zapsané v rejstříku výroben chráněných označení původu,

| — | sýry musí být opatřeny kontrolním štítkem s jedinečným sériovým číslem, jenž je kodifikován podle velikosti a formátu konkrétního sýra. Na kontrolním štítku musí být uveden výraz „Idiazabal“ a logo označení původu. Kontrolní štítky dodává a kontroluje správní orgán. Bez jakékoli diskriminace jsou dostupné všem hospodářským subjektům, které o ně požádají a splňují náležitosti specifikace. |
| --- | --- |

—

sýry musí být opatřeny kontrolním štítkem s jedinečným sériovým číslem, jenž je kodifikován podle velikosti a formátu konkrétního sýra. Na kontrolním štítku musí být uveden výraz „Idiazabal“ a logo označení původu. Kontrolní štítky dodává a kontroluje správní orgán. Bez jakékoli diskriminace jsou dostupné všem hospodářským subjektům, které o ně požádají a splňují náležitosti specifikace.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast zahrnuje přírodní území, na nichž je rozšířen chov ovcí plemen latxa a carranzana v provinciích Álava, Vizcaya, Guipúzcoa a Navarra s výjimkou obcí v údolí Valle del Roncal. Leží na severu Pyrenejského poloostrova a je ohraničena souřadnicemi 43o 27’ a 41o 54’ severní šířky a 1o 05’ a 3o 37’ západní délky (měřeno podle poledníku v Greenwichi).

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti

O pasení ovcí plemen latxa a carranzana v dané oblasti existují stopy sahající přibližně do období 2200 let př. n. l. Tato plemena se dané oblasti po mnoho let přizpůsobovala a místní specifické podmínky jsou nepostradatelné pro jejich správný vývoj a chov. Oblast produkce se rozkládá na neschůdném hornatém a velmi členitém území. Tento terén ztěžuje spojení mezi jeho různými částmi a přispívá k tomu, že se v mnoha údolích i na mnoha horách stále provozuje pastevectví. Místní půdy nabízejí velmi kvalitní pastviny – jsou totiž značně zásadité a bohaté na živiny, přičemž odplavování je brzděno povahou skalnatého podloží a někdy i uhličitany v jejich profilu. Podnebí je vzhledem k topografickým rysům oblasti různorodé – sahá od atlantického typu až po typ středomořský, přičemž v kraji je kvůli překážkám v podobě horských hřebenů řada přechodných pásů. Síť vodních toků je díky bezpočtu kopců a hor a díky hojnosti srážek rozsáhlá a hustá. Oblast spadá do dvou úmoří – vody z provincií Vizcaya a Guipúzcoa a ze severních údolí provincií Álava a Navarra odtékají do moře Kantaberského a vody z Álavy a z oblastí Navarra Media a La Ribera pak do moře Středozemního. Z hlediska flóry je v oblasti velké množství přírodních luk a pastvin. Příznivé klimatické a půdní podmínky umožňují růst hydrofilních a subhydrofilních rostlin, jež jsou typické pro oceánické podnebí Baskicka a severní Navarry.

Specifičnost produktu:

Sýr „Idiazabal“ má velmi osobité senzorické vlastnosti, kterými se odlišuje od ostatních sýrů a které se projevují v bohatém spektru vonných a chuťových odstínů, v lehce až středně pružné a zrnité konzistenci a střední až vysoké pevnosti. Sýry mají intenzivní chuť, jež v ústech dlouho přetrvává. Jako senzorický základ se v nich zcela vyváženě snoubí vůně mléka, syřidla a pražení. Ty pak doplňuje nespočet senzorických nuancí, jež sýrům dodávají jedinečný charakter.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a specifičností produktu:

Specifické charakteristiky mléka na výrobu sýra „Idiazabal“ vyplývají především z využívání plemen, která jsou pro toto CHOP schválena (latxa a carranzana). Adaptací těchto ovcí na vymezenou zeměpisnou oblast a historickým vztahem mezi prostředím, ovcemi a pastevci je dána silná vazba, které lze do značné míry připsat specifické vlastnosti sýru „Idiazabal“. Latxa a carranzana jsou vysoce odolná mléčná plemena, jež jsou dobře přizpůsobena životu v horách, zapadají do baskické pastevecké tradice a jsou vhodná pro místo a ekologii prostředí, v němž se chovají.

Všechny vlastnosti odvislé od přírodního prostředí a proměňující se podle ročního období, druhu pastvy, podnebí apod. se v sýru „Idiazabal“ přímo projevují díky tomu, že se sýr vyrábí v souladu s místní historickou tradicí a ze syrového mléka, které neprošlo žádným tepelným zpracováním, jež by zničilo či utlumilo senzorické nuance, které se v sýru díky těmto faktorům rozvinuly.

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP-Idiazabal-modificacion-menor.aspx

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 27.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 286/57

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2022/C 286/14)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Lumblija“

EU č.: PGI-HR-02809 – 28. 10. 2020

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Název (názvy) [CHOP či CHZO]

„Lumblija“

2.   Členský stát nebo třetí země

Chorvatsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 2.3. Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a jiné pekařské výrobky

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Lumblija“ je sladký kulatý chléb pečený z kynutého těsta. Kůrka je tmavě hnědá, potřen varenikem (sirup z hroznového moštu) nebo brandy a posypaná cukrem. Voní aromaticky po koření, které se do něj přidává – skořice, hřebíček, muškátový oříšek, koriandr a anýz. Vyniká charakteristickou, harmonickou a plnou oříškovo-ovocnou chutí, která má původ v aromatickém koření a surovinách potřebných k přípravě, tj. mandle, vlašské ořechy, rozinky, varenik a citrusové plody.

Vnitřní struktura je jednolitá a měkká, s malými kousky rozinek, mandlí a vlašských ořechů, které jsou viditelné při řezu. Z vnější strany má struktura pevnou konzistenci.

Bochník „Lumblija“ váží 350–600 g.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

K výrobě chleba „Lumblija“ se používají tyto suroviny: hladká pšeničná mouka, cukr, olivový olej, sádlo nebo máslo, varenik, mandle, vlašské ořechy, rozinky, mletý hřebíček, skořice, muškátový oříšek, koriandr, anýz, citronová a pomerančová kůra, vanilkový cukr, brandy (růžové nebo s bylinkovou příchutí (travarica), pekařské droždí (čerstvé nebo sušené), mléko, voda a sůl na přípravu těsta. Při přípravě těsta lze přidat mletý karob.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Příprava těsta a pečení chleba „Lumblija“ jsou výrobní fáze, které musí probíhat v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Chléb „Lumblija“ se prodává vcelku, nekrájený.

Balení musí probíhat v zeměpisné oblasti definované v bodě 4, aby tak zachovány specifické organoleptické vlastnosti a jakost produktu, které by mohly během přepravy utrpět. Pro zachování čerstvosti a v rámci přípravy na další přepravu se chleba „Lumblija“ ukládá do papírového nebo plastového obalu (celofánu). Z důvodu ochrany před mechanickým poškozením jej dále lze umístit do vhodných krabic.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Pokud jde o velikost a typ písma, při uvádění výrobku na trh musí být název produktu „Lumblija“ zřetelnější než ostatní nápisy.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce chleba „Lumblija“, od přípravy těsta až po pečení, se rozkládá na celém ostrově Korčula, který zahrnuje katastry obcí Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula a Lumbarda.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Příčinná souvislost mezi chlebem „Lumblija“ a vymezenou zeměpisnou oblastí je založena na pověsti produktu a způsobu přípravy za užití tradiční receptury, jež se zachovala dodnes.

Díky – na dalmatské poměry neobvykle – velké rozloze úrodné půdy se ve středověku stalo základem hospodářství a hlavním zdrojem bohatství obce Korčula zemědělství. Kromě pěstování vinné révy a oliv, které sloužily k produkci hroznů, vareniku a olivového oleje, se místní obyvatelé věnovali i pěstování dalších druhů ovoce (fíky, mandle, vlašské ořechy a citrusové plody) a produkci obilí na výrobu mouky, která byla původní složkou sladkého chleba „Lumblija“, vyráběného na ostrově Korčula. Důležitou složkou při výrobě sladkého chleba „Lumblija“, vycházející ze staré tradice pěstování vinné révy, je varenik – koncentrovaná hroznová šťáva, významné sladidlo v době před nástupem průmyslového bílého cukru, používané při výrobě chleba „Lumblija“. Až do nástupu průmyslové výroby rozinek (díky sušičkám) se k výrobě chleba „Lumblija“ používaly také rozinky pocházející z domácností, které disponovaly vinicemi s bezpeckovými odrůdami hroznů.

Tradiční sladký chléb „Lumblija“ se připravuje v předvečer svátku Všech svatých, a to výhradně na ostrově Korčula, zejména v okolí měst Vela Luka, Blato a Smokvica, ale v poslední době i v jiných částech ostrova. Zmiňovaný svátek se začal slavit ve 4. století, tedy v době Římské říše. Na ostrově Korčula se zachoval jeden ze způsobů oslav svátku Všech svatých – zvyk vzájemného obdarovávání, známý jako kol(e)inde. V dřívějších dobách připravovaly hospodyně zvláštní dárek, sestávající ze sladkého chleba „Lumblija“ a podzimního ovoce a ořechů, jako jsou sušené fíky, mandle, citrusové plody a hrozny. Tímto dárkem obdarovávaly děti své kmotry a členy širší rodiny. Ve městě Blato na ostrově Korčula je farní kostel Všech svatých doložen již od 14. století, a tak se staletá tradice a zvyk připravovat chléb „Lumblija“ právě na slavnost Všech svatých zachovaly dodnes. Do dnešních dnů se zachoval také tradiční způsob výroby a recept na chléb „Lumblija“.

Od nepaměti pekly chléb „Lumblija“ podle tradičního receptu hospodyně z ostrova Korčula. Samotný recept však nestačil – při přípravě tohoto sladkého chleba byla důležitá zručnost, zkušenosti, ale i znalost a schopnost dosáhnout ideálního poměru potřebných přísad. V době, kdy se oheň rozdělával v pecích, bylo také stěžejní vědět, jak dosáhnout správné teploty pro pečení. Při ručním míchání těsta a k odhadu doby potřebné k vykynutí těsta a doby pečení bylo zapotřebí zručnosti a zkušeností. Chléb „Lumblija“ se peče, dokud není dobře propečený; musí však být vláčný a ne vysušený. Tradiční recept, podle nějž ženy na ostrově Korčula chléb „Lumblija“ připravují, se předává po generace a uchoval se dodnes, přičemž existují dva ustálené způsoby přípravy v závislosti na části ostrova.

Chléb „Lumblija“ se tradičně vyrábí podle původního receptu, který se na ostrově Korčula předává ústním podáním z generace na generaci.

Existují dvě tradiční metody přípravy a pečení chleba „Lumblija“. První je příprava těsta s přísadami při použití 1 kg mouky, druhá metoda počítá s 3 kg mouky. Podobně při míchání a tvarování těsta podle první tradiční metody (1 kg mouky) se celé množství droždí přidá do těsta jakožto přísada ihned a těstu se umožní, aby zdvojnásobilo svůj objem, zatímco v případě druhé tradiční metody (3 kg mouky) se jedna část droždí přidá později, poté co těsto poprvé zdvojnásobí objem s druhou částí droždí. První tradiční metoda navíc nepočítá s přidáním mletého karobu, zatímco v případě druhé tradiční metody se karob přidává jako jedna z přísad. A konečně, v případě první tradiční metody se jedna z přísad, zrnka anýzu, přidávají přímo do těsta, zatímco v případě druhé tradiční metody se zrnka anýzu nechají rozpustit ve vlažné vodě.

„Lumblija“ je jedinečným produktem nejen z důvodu velkého množství přísad potřebných k jeho výrobě, ale také z hlediska rozsáhlé předpřípravy mnoha přísad přidávaných do těsta a z hlediska přípravy samotného těsta. Tím se příprava chleba „Lumblija“ liší od obvyklých fází přípravy podobných produktů. Rozmanité, plné a na chuť bohaté přísady, stejně jako hmotnost všech těchto přísad v průběhu přípravy (např. rozinky namočené ve vareniku, určité množství tuku, zejména olivového oleje, určité množství ořechů, určité množství cukru a samotný varenik, který má výraznou strukturu a hustotu) ztěžují rychlé a snadné kynutí těsta. Vzhledem k hmotnosti přidaných přísad kyne těsto na několikrát a kynutí trvá mnohem déle než u podobných výrobků (doporučuje se nechat těsto kynout od večera do rána). Výroba chleba „Lumblija“ proto trvá obzvlášť dlouho, ale právě to dodává hotovému výrobku jeho charakteristické vlastnosti: jeho jednolitou, ale měkkou konzistenci, obohacenou v řezu o ořechy a rozinky, charakteristickou oříškovo-ovocnou chuť a bohaté a plné aroma získané pečlivým výběrem koření ve správném poměru. Chléb „Lumblija“ je výsledkem hospodářského bohatství a rozmanitosti kvalitních surovin ostrova Korčula a je významný svým receptem a množstvím přísad, z nichž se připravuje. Jsou to právě tyto přísady, které dodávají chlebu „Lumblija“ jeho charakteristickou aromatickou oříškovo-ovocnou chuť a vůni, a jsou to právě dovednosti při přípravě výrobku, které jsou příčinou jeho specifické, jednolité vnitřní struktury.

Mnoho ostrovanů publikovalo různé varianty tradičního receptu a způsobu výroby chleba „Lumblija“ v kulinářské literatuře (F. Mandić, Luškajića i pića, 2009, s. 244–245.); Kaštropil-Culić, 1995, Blatska trpeza, s. 134). O neoddělitelném spojení přípravy produktu „Lumblija“ s tradicemi ostrova Korčula svědčí i publikace Zapisi Danijela Kneževića z roku 2012 a kniha Franka Miroševiće z roku 2016 s názvem Povjerenje ili zaborav, v níž autor popisuje, jak obtížná je příprava chleba „Lumblija“ (F. Mirošević Dubaj, 2016, Povjerenje ili zaborav, s. 11).

První písemný doklad o názvu „Lumblija“ se objevil v publikaci Slovinac v roce 1881, kde v článku nazvaném Nekoliko riječi u čakavštini autor S. Castrapelli popisuje produkt „Lumblija“ jako „sladký chléb z mouky, vareniku, šafránu a skořice, který se peče v době svátku Všech svatých“ (S. Castrapelli, 9 Slovinac č. 20, 1881, Nekoliko riječi u čakavštini, s. 418–419).

Za zachování tradice přípravy produktu „Lumblija“ lze vděčit také dějinným událostem. Četní emigranti, kteří byli nuceni opustit ostrov, se chlebem „Lumblija“ živili na dlouhých cestách lodí, takže se tento chléb stal nejen každodenní stravou, ale také připomínkou jejich vlasti – chléb si uchoval svou svěží chuť a vůni ještě dlouho poté, co jej ostrovní hospodyně vyjmuly z pecí. V souvislosti s emigrační vlnou na počátku 20. století vznikl projekt s názvem „4 ostrovy / 4 místa / 4 recepty“. Propojuje a představuje čtyři tradiční pokrmy ze čtyř míst, která byla v tomto období poznamenána rozsáhlou emigraci. Ostrov Korčula se projektu účastnil právě s chlebem „Lumblija“, o čemž informovala HRT (Chorvatský rozhlas a televize) v magazínu Priče iz Hrvatske v říjnu 2018.

Na ostrově Korčula se koná několik akcí, které svědčí o pověsti, jaké se „Lumblija“ těší, a o udržování tradice a zvyku přípravy tradičního sladkého chleba. Takovou událostí je především první Kućna zabava (domácí oslava) rytířského spolku Kumpanija v městě Blato. Stanovy rytířského spolku Kumpanija, který byl založen v roce 1927, uvádějí jeho „závazek k výrobě chleba Lumblija a k péči o něj“. Společnost pravidelně pořádá „domácí oslavy“, což jsou večerní události, na nichž se prezentují pokrmy města Blato (lokálně známé jako spiza) a dezerty. Hosté přinášejí typické místní pokrmy a tak k organizaci těchto oslav přispívají. Události se tradičně konají první únorový pátek a v jejich příslušných záznamech se pravidelně „Lumblija“ uvádí jako jídlo, které je jejich součástí (Archiv rytířského spolku Kumpanija, 1956, 1972, 1974, 1985). Nejen že je tradice výroby produktu „Lumblija“ dodnes živá v domácnostech na ostrově, ale – zejména v západní části ostrova Korčula – se dokonce na pečení chleba „Lumblija“ zaměřují soutěže, ochutnávky a události seznamující s tradiční gastronomií oblasti. Workshopy zaměřené na výrobu chleba „Lumblija“ se pořádají v mateřských, základních a středních školách i v domovech pro seniory a dospělé. Stejně tak se pořádají workshopy pro členy různých ostrovních sdružení. Žehnání a ochutnávka chleba „Lumblija“ má tradici již 25 let a koná se vždy poslední říjnovou neděli, kdy se na blatském náměstí Plokata žehná a ochutnává chléb „Lumblija“, který připravili pod vedením svých učitelů a rodičů žáci místní střední školy.

Pověst chleba „Lumblija“ dokládají i různé akce konané mimo ostrov Korčula. Chléb „Lumblija“ se například mnoha chorvatským i zahraničním návštěvníkům představil na Festivalu dobrého jídla, který v roce 2016 uspořádalo turistické sdružení města Dubrovník.

Chléb „Lumblija“ získal také ocenění za nejlepší potravinářský výrobek na mezinárodní události Noćnjak, na níž se schází výrobci oliv a oleje a která se konala v roce 2016 v Bolu na ostrově Brač.

Rovněž hojně servírován zástupcům chorvatských a zahraničních médií na různých akcích a speciálních prezentacích, gastronomických veletrzích a mediálních konferencích.

Chléb „Lumblija“ a specifický způsob jeho výroby je častým tématem různých internetových stránek věnovaných gastronomii, které zdůrazňují neoddělitelnou souvislost s ostrovem Korčula (Vilicom kroz Hrvatsku, „Lumblija: Imamo recept za mirisan kolač s otoka Korčule koji se sprema za blagdan Svih Svetih“, 29. 10. 2021; Dobra hrana, „Korčulanska lumblija recept star 200 godina: Kolač vezan uz ljubavnu priču Korčulanke i francuskog vojnika!“, 20. 10. 2018).

Tato ostrovní pochoutka se podává hostům na různých veřejných akcích po celý rok a jakožto typická gastronomická pochoutka z ostrova Korčula sloužívá také jako dárek.

Odkaz na zveřejnění specifikace

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Lumblija_specifikacija_proizvoda10032022.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---