# Euroopa Liidu C 28/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 28 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik27. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 28

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik27. jaanuar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒201911.–14. juuni 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 23.5.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒201911.–14. juuni 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 23.5.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 23.5.2019 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| 2020/C 28/02 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon harrastuskalapüügi olukorra kohta Euroopa Liidus (2017/2120(INI)) | 2 |
| | RESOLUTSIOONID |
| 2020/C 28/03 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon hariduse ajakohastamise kohta ELis (2017/2224(INI)) | 8 |
| 2020/C 28/04 | Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2017/2118(INI)) | 26 |
| 2020/C 28/05 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja ringmajanduse kohta (2017/2211(INI)) | 40 |
| 2020/C 28/06 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi ja NATO suhete kohta (2017/2276(INI)) | 49 |
| 2020/C 28/07 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon küberkaitse kohta (2018/2004(INI)) | 57 |
| 2020/C 28/08 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon Venemaa ning eelkõige ukrainlasest poliitvangi Oleg Sentsovi kohta (2018/2754(RSP)) | 71 |
| 2020/C 28/09 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (2018/2755(RSP)) | 76 |
| 2020/C 28/10 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon rohingja pagulaste ja eelkõige laste raske olukorra kohta (2018/2756(RSP)) | 80 |
| 2020/C 28/11 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon kultuurile juurdepääsu struktuuriliste ja rahaliste takistuste kohta (2017/2255(INI)) | 85 |
| 2020/C 28/12 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (2018/2741(RSP)) | 97 |
| 2020/C 28/13 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (2018/2634(RSP)) | 101 |
| 2020/C 28/14 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2016. aastal (2017/2273(INI)) | 108 |
| | SOOVITUSED |
| 2020/C 28/15 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise läbirääkimisi (2018/2018(INI)) | 121 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

2020/C 28/02

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon harrastuskalapüügi olukorra kohta Euroopa Liidus (2017/2120(INI))

2

RESOLUTSIOONID

2020/C 28/03

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon hariduse ajakohastamise kohta ELis (2017/2224(INI))

8

2020/C 28/04

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2017/2118(INI))

26

2020/C 28/05

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja ringmajanduse kohta (2017/2211(INI))

40

2020/C 28/06

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi ja NATO suhete kohta (2017/2276(INI))

49

2020/C 28/07

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon küberkaitse kohta (2018/2004(INI))

57

2020/C 28/08

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon Venemaa ning eelkõige ukrainlasest poliitvangi Oleg Sentsovi kohta (2018/2754(RSP))

71

2020/C 28/09

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (2018/2755(RSP))

76

2020/C 28/10

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon rohingja pagulaste ja eelkõige laste raske olukorra kohta (2018/2756(RSP))

80

2020/C 28/11

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon kultuurile juurdepääsu struktuuriliste ja rahaliste takistuste kohta (2017/2255(INI))

85

2020/C 28/12

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (2018/2741(RSP))

97

2020/C 28/13

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (2018/2634(RSP))

101

2020/C 28/14

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2016. aastal (2017/2273(INI))

108

SOOVITUSED

2020/C 28/15

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise läbirääkimisi (2018/2018(INI))

121

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| 2020/C 28/16 | P8_TA(2018)0244Keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute kliirimiskohustus, teatamisnõuded ja riskimaandamismeetmed, ning kauplemisteabehoidlad ***IEuroopa Parlamendi 12. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega (COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) 1 1 | 126 |
| Ettepanek:Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu Määrus,millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega | 127 |
| 2020/C 28/17 | P8_TA(2018)0245Tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjad ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD)) | 149 |
| P8_TC1-COD(2015)0277Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 | 150 |
| 2020/C 28/18 | P8_TA(2018)0246Uute raskeveokite CO2-heide ja kütusekulu ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (COM(2017)0279 - C8-0168/2017 – 2017/0111(COD) | 151 |
| P8_TC1-COD(2017)0111Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta | 152 |
| 2020/C 28/19 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE)) (Nõusolek) | 154 |
| 2020/C 28/20 | P8_TA(2018)0250Maksejõuetusmenetluse määruse lisade ajakohastamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD)) | 155 |
| P8_TC1-COD(2017)0189Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa | 156 |
| 2020/C 28/21 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE)) (Nõusolek) | 157 |
| 2020/C 28/22 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))(Nõusolek) | 158 |
| 2020/C 28/23 | Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))(Konsulteerimine) | 159 |
| 2020/C 28/24 | P8_TA(2018)0255Täiendava makromajandusliku finantsabi andmine Ukrainale ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Ukrainale täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD)) | 160 |
| P8_TC1-COD(2018)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale | 161 |
| 2020/C 28/25 | P8_TA(2018)0263Kutsealasid reguleerivate uute õigusnormide vastuvõtmisele eelnev proportsionaalsuse kontroll ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD)) | 163 |
| P8_TC1-COD(2016)0404Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli | 164 |
| 2020/C 28/26 | Euroopa Parlamendi 14. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) 11 | 165 |
| 2020/C 28/27 | Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2. märtsi 2018. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/118, millega kehtestatakse kalandusalased kaitsemeetmed merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA)) | 172 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

2020/C 28/16

P8_TA(2018)0244Keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute kliirimiskohustus, teatamisnõuded ja riskimaandamismeetmed, ning kauplemisteabehoidlad ***IEuroopa Parlamendi 12. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega (COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) 1 1

1 1

126

Ettepanek:Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu Määrus,millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega

127

2020/C 28/17

P8_TA(2018)0245Tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjad ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD))

149

P8_TC1-COD(2015)0277Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91

150

2020/C 28/18

P8_TA(2018)0246Uute raskeveokite CO2-heide ja kütusekulu ***IEuroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (COM(2017)0279 - C8-0168/2017 – 2017/0111(COD)

2

2

151

P8_TC1-COD(2017)0111Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta

2

152

2020/C 28/19

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE)) (Nõusolek)

154

2020/C 28/20

P8_TA(2018)0250Maksejõuetusmenetluse määruse lisade ajakohastamine ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD))

155

P8_TC1-COD(2017)0189Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa

156

2020/C 28/21

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE)) (Nõusolek)

157

2020/C 28/22

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))(Nõusolek)

158

2020/C 28/23

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))(Konsulteerimine)

acquis

159

2020/C 28/24

P8_TA(2018)0255Täiendava makromajandusliku finantsabi andmine Ukrainale ***IEuroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Ukrainale täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD))

160

P8_TC1-COD(2018)0058Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale

161

2020/C 28/25

P8_TA(2018)0263Kutsealasid reguleerivate uute õigusnormide vastuvõtmisele eelnev proportsionaalsuse kontroll ***IEuroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD))

163

P8_TC1-COD(2016)0404Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli

164

2020/C 28/26

Euroopa Parlamendi 14. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) 11

11

165

2020/C 28/27

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2. märtsi 2018. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/118, millega kehtestatakse kalandusalased kaitsemeetmed merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA))

172

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

27.1.2020

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018‒2019

11.–14. juuni 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 23.5.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/2

---

P8_TA(2018)0243

Harrastuskalapüügi olukord ELis

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon harrastuskalapüügi olukorra kohta Euroopa Liidus (2017/2120(INI))

(2020/C 28/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaldamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaldamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (4), eriti selle artiklit 77, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (4), eriti selle artiklit 77,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (5), eriti selle artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (5), eriti selle artiklit 5,

| — | võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2017. aasta juulis avaldatud teadusuuringut „Marine recreational and semi-subsistence fishing – its value and its impact on fish stocks“(merel toimuva harrastus- ja elatuskalapüügi väärtus ja mõju kalavarudele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2017. aasta juulis avaldatud teadusuuringut „Marine recreational and semi-subsistence fishing – its value and its impact on fish stocks“(merel toimuva harrastus- ja elatuskalapüügi väärtus ja mõju kalavarudele),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0191/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0191/2018),

| A. | arvestades, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2013. aastal esitatud määratluses kirjeldatakse harrastuskalapüüki järgmiselt: „vee-elusressursside püük või püügikatse peamiselt harrastusena ja/või isiklikuks tarbimiseks. See hõlmab aktiivseid kalapüügimeetodeid, sealhulgas õngega, harpuuniga ja käsitsi, ning passiivseid kalapüügimeetodeid, sealhulgas võrgu, mõrra, lõkspüünise ja õngejadaga“; arvestades, et harrastuskalapüügi ja merel toimuva harrastuskalapüügi selged määratlused on vajalikud, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 55 lõiget 2, milles sätestatakse, et „[h]arrastuskalapüügi käigus püütud saagi turustamine on keelatud“; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2013. aastal esitatud määratluses kirjeldatakse harrastuskalapüüki järgmiselt: „vee-elusressursside püük või püügikatse peamiselt harrastusena ja/või isiklikuks tarbimiseks. See hõlmab aktiivseid kalapüügimeetodeid, sealhulgas õngega, harpuuniga ja käsitsi, ning passiivseid kalapüügimeetodeid, sealhulgas võrgu, mõrra, lõkspüünise ja õngejadaga“; arvestades, et harrastuskalapüügi ja merel toimuva harrastuskalapüügi selged määratlused on vajalikud, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 55 lõiget 2, milles sätestatakse, et „[h]arrastuskalapüügi käigus püütud saagi turustamine on keelatud“;

| B. | arvestades, et tähtis on mõista harrastuskalapüügi ja elatuskalapüügi vahet, sest neid valdkondi tuleks hinnata ja reguleerida eraldi, ning tuleks selgitada, et harrastuskalapüük ei ole elatuskalapüük; arvestades, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) määruses viimasele ei viidata; arvestades, et mõlemaid tuleks hinnata ja reguleerida eraldi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tähtis on mõista harrastuskalapüügi ja elatuskalapüügi vahet, sest neid valdkondi tuleks hinnata ja reguleerida eraldi, ning tuleks selgitada, et harrastuskalapüük ei ole elatuskalapüük; arvestades, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) määruses viimasele ei viidata; arvestades, et mõlemaid tuleks hinnata ja reguleerida eraldi;

| C. | arvestades, et ELi õigusaktides käsitletakse üksnes kahetasandilist kalapüügisüsteemi, mis hõlmab harrastuskalapüüki ja töönduspüüki, ega tunnusta seega elatuskalapüüki ja pooltöönduslikku kalapüüki; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi õigusaktides käsitletakse üksnes kahetasandilist kalapüügisüsteemi, mis hõlmab harrastuskalapüüki ja töönduspüüki, ega tunnusta seega elatuskalapüüki ja pooltöönduslikku kalapüüki;

| D. | arvestades, et harrastuskalapüügil, võttes arvesse selle mahtu, võib olla oluline mõju kalavarudele, kuid selle küsimuse reguleerimine kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et harrastuskalapüügil, võttes arvesse selle mahtu, võib olla oluline mõju kalavarudele, kuid selle küsimuse reguleerimine kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusse;

| E. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon on määratlenud elatuskalapüügi kui „veeloomapüügi, mis aitab oluliselt kaasa üksikisiku toiduvajaduste rahuldamisele“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon on määratlenud elatuskalapüügi kui „veeloomapüügi, mis aitab oluliselt kaasa üksikisiku toiduvajaduste rahuldamisele“;

| F. | arvestades, et ilma selge õigusliku vahetegemiseta harrastuskalapüügi, elatuskalapüügi ja pooltööndusliku kalapüügi vahel võib teatav ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük jääda ilma arvesse võtmiseta või nõuetekohase reguleerimiseta avastamata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ilma selge õigusliku vahetegemiseta harrastuskalapüügi, elatuskalapüügi ja pooltööndusliku kalapüügi vahel võib teatav ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük jääda ilma arvesse võtmiseta või nõuetekohase reguleerimiseta avastamata;

| G. | arvestades, et ELi tasandil puudub harrastuskalapüügi ühtne, üldkehtiv selge määratlus, ja arvestades, et see muudab harrastuskalapüügi kontrollimise, selle kohta andmete kogumise ning selle kalavarudele ja keskkonnale avalduva mõju või selle majandusliku tähtsuse hindamise väga keeruliseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi tasandil puudub harrastuskalapüügi ühtne, üldkehtiv selge määratlus, ja arvestades, et see muudab harrastuskalapüügi kontrollimise, selle kohta andmete kogumise ning selle kalavarudele ja keskkonnale avalduva mõju või selle majandusliku tähtsuse hindamise väga keeruliseks;

| H. | arvestades, et igat liiki püügitegevuse, sealhulgas harrastuskalapüügi nõuetekohaseks juhtimiseks tuleb koguda korrapäraseid ja usaldusväärseid andmeid ning koostada aegridu, mis aitavad hinnata kalavarudele või muudele mereorganismidele ja keskkonnale avalduvat mõju; arvestades, et praegu sellised andmed puuduvad või on ebatäielikud; arvestades, et lisaks kalavarudele avalduvale otsesele mõjule on ebapiisavalt uuritud ka harrastuskalapüügi täiendavat keskkonnamõju; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et igat liiki püügitegevuse, sealhulgas harrastuskalapüügi nõuetekohaseks juhtimiseks tuleb koguda korrapäraseid ja usaldusväärseid andmeid ning koostada aegridu, mis aitavad hinnata kalavarudele või muudele mereorganismidele ja keskkonnale avalduvat mõju; arvestades, et praegu sellised andmed puuduvad või on ebatäielikud; arvestades, et lisaks kalavarudele avalduvale otsesele mõjule on ebapiisavalt uuritud ka harrastuskalapüügi täiendavat keskkonnamõju;

| I. | arvestades, et uuringud on näidanud, et märkimisväärne hulk jälgitavaid plastijäätmeid meredes, järvedes ja jõgedes on pärit veepõhistest harrastustegevustest, nagu meresõit, turism ja kalapüük; arvestades, et kaotatud harrastuskalapüügivahenditest tekkiv prügi võib põhjustada tõsist elupaikade seisundi halvenemist ja ökoloogilist kahju; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uuringud on näidanud, et märkimisväärne hulk jälgitavaid plastijäätmeid meredes, järvedes ja jõgedes on pärit veepõhistest harrastustegevustest, nagu meresõit, turism ja kalapüük; arvestades, et kaotatud harrastuskalapüügivahenditest tekkiv prügi võib põhjustada tõsist elupaikade seisundi halvenemist ja ökoloogilist kahju;

| J. | arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) toetab rahaliselt andmete kogumist, kaasa arvatud harrastuskalapüügi kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) toetab rahaliselt andmete kogumist, kaasa arvatud harrastuskalapüügi kohta;

| K. | arvestades, et määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 loetletud eesmärgid viitavad vajadusele luua majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu ning taastada ja hoida kalavarud ja muude mereorganismide hulk maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 loetletud eesmärgid viitavad vajadusele luua majanduslikku, sotsiaalset ja tööhõivealast kasu ning taastada ja hoida kalavarud ja muude mereorganismide hulk maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal;

| L. | arvestades, et parlamendi tellitud hiljutise uuringu kohaselt võib harrastuskalapüügi mõju kalavarude arvestuses erineda, olles 2 % (makrell) – 43 % (pollak) kogu saagist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlamendi tellitud hiljutise uuringu kohaselt võib harrastuskalapüügi mõju kalavarude arvestuses erineda, olles 2 % (makrell) – 43 % (pollak) kogu saagist;

| M. | arvestades, et ÜKP eesmärkide täitmiseks tuleks kalavarusid ja püügitegevust juhtida ja tasakaalustada; arvestades, et neid eesmärke ei ole võimalik täita, kui puudub osa püügiandmetest ja püügitegevuse, sealhulgas harrastuskalapüügi majanduslikku tähtsust puudutavast teabest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜKP eesmärkide täitmiseks tuleks kalavarusid ja püügitegevust juhtida ja tasakaalustada; arvestades, et neid eesmärke ei ole võimalik täita, kui puudub osa püügiandmetest ja püügitegevuse, sealhulgas harrastuskalapüügi majanduslikku tähtsust puudutavast teabest;

| N. | arvestades, et liikmesriigid on kohustatud koguma andmeid, sealhulgas hinnangulisi andmeid määruses (EL) 2017/1004 loetletud ja viimaks mitmeaastastes majandamiskavades nimetatud liikide püügi ja vabaks laskmise kohta; arvestades, et sellega seoses on üksnes mõnel liikmesriigil põhjalikud andmed harrastuskalapüügi kohta oma territooriumil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriigid on kohustatud koguma andmeid, sealhulgas hinnangulisi andmeid määruses (EL) 2017/1004 loetletud ja viimaks mitmeaastastes majandamiskavades nimetatud liikide püügi ja vabaks laskmise kohta; arvestades, et sellega seoses on üksnes mõnel liikmesriigil põhjalikud andmed harrastuskalapüügi kohta oma territooriumil;

| O. | arvestades, et kuigi harrastuskalapüügi käigus püütakse merel paljusid eri liike, on andmete kogumine kohustuslik ainult mõne liigi puhul ja seetõttu on vaja mitmeid liike hõlmavat riigipõhisemat uuringut ja analüüsi; arvestades, et harrastuskalapüüki tuleks arvesse võtta kalastussuremuse ja biomassi hinnangulistes kogunäitajates; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi harrastuskalapüügi käigus püütakse merel paljusid eri liike, on andmete kogumine kohustuslik ainult mõne liigi puhul ja seetõttu on vaja mitmeid liike hõlmavat riigipõhisemat uuringut ja analüüsi; arvestades, et harrastuskalapüüki tuleks arvesse võtta kalastussuremuse ja biomassi hinnangulistes kogunäitajates;

| P. | arvestades, et harrastuskalapüügi andmete kättesaadavus on piirkonniti erinev, kusjuures saadaolev teave Põhjamere ja Läänemere harrastuskalapüügi kohta on parem kui Vahemere ja Musta mere või Atlandi ookeani kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et harrastuskalapüügi andmete kättesaadavus on piirkonniti erinev, kusjuures saadaolev teave Põhjamere ja Läänemere harrastuskalapüügi kohta on parem kui Vahemere ja Musta mere või Atlandi ookeani kohta;

| Q. | arvestades, et harrastuskalapüügiga tegelejate hinnanguline arv Euroopas jääb vahemikku 8,7–9 miljonit inimest ehk 1,6 % Euroopa elanikkonnast ja nad tegelevad kalapüügiga hinnanguliselt 77 miljonit päeva igal aastal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et harrastuskalapüügiga tegelejate hinnanguline arv Euroopas jääb vahemikku 8,7–9 miljonit inimest ehk 1,6 % Euroopa elanikkonnast ja nad tegelevad kalapüügiga hinnanguliselt 77 miljonit päeva igal aastal;

| R. | arvestades, et määruse (EL) nr 508/2014 EMKFi kohta artikli 3 lõike 2 punkti 6 kohaselt on kalur liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb töönduspüügiga, ja arvestades, et seetõttu on vaja leida muu määratlus, et hõlmata põhjenduses A osutatud harrastuskalapüügiga seotud isikud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määruse (EL) nr 508/2014 EMKFi kohta artikli 3 lõike 2 punkti 6 kohaselt on kalur liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb töönduspüügiga, ja arvestades, et seetõttu on vaja leida muu määratlus, et hõlmata põhjenduses A osutatud harrastuskalapüügiga seotud isikud;

| S. | arvestades, et merel toimuva Euroopa harrastuskalapüügi majandusliku mõju hinnanguline väärtus on (ilma turistide kalapüügi väärtuseta) 10,5 miljardit eurot, millest 5,1 miljardit eurot on otsesed kulud, 2,3 miljardit eurot kaudsed kulud ja 3,2 miljardit eurot kaasnevad kulud; arvestades, et ainuüksi ELis on summa suuruseks hinnatud 8,4 miljardit eurot (millest 4,2 miljardit eurot on otsesed kulud, 1,8 miljardit eurot kaudsed kulud ja 2,5 miljardit eurot kaasnevad kulud); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et merel toimuva Euroopa harrastuskalapüügi majandusliku mõju hinnanguline väärtus on (ilma turistide kalapüügi väärtuseta) 10,5 miljardit eurot, millest 5,1 miljardit eurot on otsesed kulud, 2,3 miljardit eurot kaudsed kulud ja 3,2 miljardit eurot kaasnevad kulud; arvestades, et ainuüksi ELis on summa suuruseks hinnatud 8,4 miljardit eurot (millest 4,2 miljardit eurot on otsesed kulud, 1,8 miljardit eurot kaudsed kulud ja 2,5 miljardit eurot kaasnevad kulud);

| T. | arvestades, et kalavarude arvukuse/struktuuri, kalapüügivõimalustele juurdepääsu ja sellest tuleneva tööhõive ning saavutatava majandusliku ja sotsiaal-majandusliku mõju vahel on otsene seos; arvestades, et oluline on hinnata kogu kalapüügi mõju konkreetsele varule, samuti selle majanduslikku väärtust, et võtta vastu majandamismeetmed, mis aitavad saavutada nii keskkonnaalaseid kui ka majanduslikke eesmärke; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kalavarude arvukuse/struktuuri, kalapüügivõimalustele juurdepääsu ja sellest tuleneva tööhõive ning saavutatava majandusliku ja sotsiaal-majandusliku mõju vahel on otsene seos; arvestades, et oluline on hinnata kogu kalapüügi mõju konkreetsele varule, samuti selle majanduslikku väärtust, et võtta vastu majandamismeetmed, mis aitavad saavutada nii keskkonnaalaseid kui ka majanduslikke eesmärke;

| U. | arvestades, et Euroopas on merel toimuva harrastuskalapüügi valdkonnas hinnanguliselt 99 000 täistööajale taandatud töökohta, millest 57 000 on otsesed, 18 000 kaudsed ja 24 000 kaasnevad töökohad ning mis loovad täistööajale taandatud töökoha kohta keskmiselt 49 000 eurot majanduslikku väärtust aastas; arvestades, et ainuüksi ELis on see näitaja hinnanguliselt 84 000 täistööajale taandatud töökohta (50 000 otsest, 15 000 kaudset ja 20 000 kaasnevat töökohta); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopas on merel toimuva harrastuskalapüügi valdkonnas hinnanguliselt 99 000 täistööajale taandatud töökohta, millest 57 000 on otsesed, 18 000 kaudsed ja 24 000 kaasnevad töökohad ning mis loovad täistööajale taandatud töökoha kohta keskmiselt 49 000 eurot majanduslikku väärtust aastas; arvestades, et ainuüksi ELis on see näitaja hinnanguliselt 84 000 täistööajale taandatud töökohta (50 000 otsest, 15 000 kaudset ja 20 000 kaasnevat töökohta);

| V. | arvestades, et on leitud, et merel toimuv turistide harrastuskalapüük, samuti muu turistide kalapüük on paljude piirkondade ja riikide majanduse jaoks väga oluline, ning seda tuleks seega analüüsida, et paremini hinnata selle väärtust, mõju ja arengupotentsiaali; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on leitud, et merel toimuv turistide harrastuskalapüük, samuti muu turistide kalapüük on paljude piirkondade ja riikide majanduse jaoks väga oluline, ning seda tuleks seega analüüsida, et paremini hinnata selle väärtust, mõju ja arengupotentsiaali;

| W. | arvestades, et harrastuskalapüügi kõikidel liikidel on suurem majanduslik ja sotsiaalne mõju kohalikul ja piirkonna tasandil kui riigi tasandil, sest see toetab kohalikke ja rannikualade kogukondi turismi, tootmise, jaemüügi ja varustuse rentimise ning harrastuskalapüügiga seotud muude teenuste kaudu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et harrastuskalapüügi kõikidel liikidel on suurem majanduslik ja sotsiaalne mõju kohalikul ja piirkonna tasandil kui riigi tasandil, sest see toetab kohalikke ja rannikualade kogukondi turismi, tootmise, jaemüügi ja varustuse rentimise ning harrastuskalapüügiga seotud muude teenuste kaudu;

| X. | arvestades, et mõnel juhul moodustab harrastuskalastajate saak olulise osa kalavarude üldisest kalastussuremusest ja seetõttu tuleks neid kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta; arvestades, et parlamendi tellitud hiljutise uuringu kohaselt võib merel toimuva harrastuskalapüügi hinnanguline protsentuaalne osakaal kogupüügis olenevalt sihtliigist oluliselt erineda: alates 2 %st makrelli puhul ja lõpetades 43 %ga pollaki puhul; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mõnel juhul moodustab harrastuskalastajate saak olulise osa kalavarude üldisest kalastussuremusest ja seetõttu tuleks neid kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta; arvestades, et parlamendi tellitud hiljutise uuringu kohaselt võib merel toimuva harrastuskalapüügi hinnanguline protsentuaalne osakaal kogupüügis olenevalt sihtliigist oluliselt erineda: alates 2 %st makrelli puhul ja lõpetades 43 %ga pollaki puhul;

| Y. | arvestades, et oluline on erinevaid harrastuskalapüügi meetodeid või ICES 2013. aasta määratluses kirjeldatud segmente eraldi hinnata; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et oluline on erinevaid harrastuskalapüügi meetodeid või ICES 2013. aasta määratluses kirjeldatud segmente eraldi hinnata;

| Z. | arvestades, et harrastuskalapüügi poolt kalavarudele avaldatava mõju hindamine hõlmab püügi säilitamist ja vabaks lastud kalade suremusmäärasid; arvestades, et ritvõngedega püütud kalade elumusmäär (püük ja vabaks laskmine) on enamikul juhtudest kõrgem kui muude vahendite ja meetoditega püütavate kalade elumusmäär ning seega tuleks seda asjaomastel juhtudel arvesse võtta; arvestades, et vaja on lisateavet merel toimuval harrastuskalapüügil kasutatavate peamiste püügivahendite kohta, et oleks võimalik võrrelda ellujäämisvõimalusi tagasilastud kalade puhul töönduspüügis ja vabaks lastud kalade puhul harrastuskalapüügis; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et harrastuskalapüügi poolt kalavarudele avaldatava mõju hindamine hõlmab püügi säilitamist ja vabaks lastud kalade suremusmäärasid; arvestades, et ritvõngedega püütud kalade elumusmäär (püük ja vabaks laskmine) on enamikul juhtudest kõrgem kui muude vahendite ja meetoditega püütavate kalade elumusmäär ning seega tuleks seda asjaomastel juhtudel arvesse võtta; arvestades, et vaja on lisateavet merel toimuval harrastuskalapüügil kasutatavate peamiste püügivahendite kohta, et oleks võimalik võrrelda ellujäämisvõimalusi tagasilastud kalade puhul töönduspüügis ja vabaks lastud kalade puhul harrastuskalapüügis;

| AA. | arvestades, et harrastuskalapüük hõlmab erinevaid vahendeid ja tehnikaid, mille mõju varudele ja keskkonnale on erinev, ning neid tuleks seega vastavalt hinnata ja reguleerida; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et harrastuskalapüük hõlmab erinevaid vahendeid ja tehnikaid, mille mõju varudele ja keskkonnale on erinev, ning neid tuleks seega vastavalt hinnata ja reguleerida;

| AB. | arvestades, et Põhjamere huntahvena ja Läänemere lääneosa tursa varude halva olukorra tõttu on liidu tasandil kehtestatud harrastuskalapüügi piirangud, millega määratakse kaasavõetava saagi piirmäärad või keelatakse kinnihoidmine (huntahven), et aidata neid varusid taastada; arvestades, et erakorralised majandamismeetmed, mida võetakse, kui arvatakse, et harrastuskalapüük mõjutab kalavarude seisundit, ei taga sektorile vajalikku nähtavust; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Põhjamere huntahvena ja Läänemere lääneosa tursa varude halva olukorra tõttu on liidu tasandil kehtestatud harrastuskalapüügi piirangud, millega määratakse kaasavõetava saagi piirmäärad või keelatakse kinnihoidmine (huntahven), et aidata neid varusid taastada; arvestades, et erakorralised majandamismeetmed, mida võetakse, kui arvatakse, et harrastuskalapüük mõjutab kalavarude seisundit, ei taga sektorile vajalikku nähtavust;

| AC. | arvestades, et teatavad harrastuskalurid püüavad diadroomseid liike, nagu lõhe, forell ja angerjas; arvestades, et nende liikide kohta tuleks andmeid koguda nii mageveest kui ka soolasest veest, et hinnata, kuidas kalavarud ajas muutuvad; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et teatavad harrastuskalurid püüavad diadroomseid liike, nagu lõhe, forell ja angerjas; arvestades, et nende liikide kohta tuleks andmeid koguda nii mageveest kui ka soolasest veest, et hinnata, kuidas kalavarud ajas muutuvad;

| AD. | arvestades, et enamikule harrastuskaluritele kõige juurdepääsetavamad alad on rannikualad, kus püütakse lisaks kalaliikidele tihti ka selgrootuid ja vetikaid; arvestades, et need on selliste alade ökoloogias väga olulised; arvestades, et ka nende liikide püüki on vaja hinnata, mitte ainult asjaomaste varude, vaid ka nende ökosüsteemide seisukohast, mille osa nad on; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et enamikule harrastuskaluritele kõige juurdepääsetavamad alad on rannikualad, kus püütakse lisaks kalaliikidele tihti ka selgrootuid ja vetikaid; arvestades, et need on selliste alade ökoloogias väga olulised; arvestades, et ka nende liikide püüki on vaja hinnata, mitte ainult asjaomaste varude, vaid ka nende ökosüsteemide seisukohast, mille osa nad on;

| AE. | arvestades, et lõhe pöördub tagasi oma kodujõkke, ja arvestades, et ideaalis tuleks lõhet püüda üksnes jõgikondades, kus on võimalik tõhus kontroll ja täitmise tagamine; arvestades, et lõhepüük merest eemaldab lõhe valimatult nii tervetest kui ka haavatavatest populatsioonidest; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et lõhe pöördub tagasi oma kodujõkke, ja arvestades, et ideaalis tuleks lõhet püüda üksnes jõgikondades, kus on võimalik tõhus kontroll ja täitmise tagamine; arvestades, et lõhepüük merest eemaldab lõhe valimatult nii tervetest kui ka haavatavatest populatsioonidest;

| AF. | arvestades, harrastuskalapüük võib olla kalastussuremuse oluline allikas, samal ajal kui suurimat hinnangulist keskkonnamõju magevee harrastuskalapüügile seostatakse võimalusega tuua ökosüsteemi mitte-indigeensed liigid, millel on merel toimuvale harrastuskalapüügile väike mõju; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, harrastuskalapüük võib olla kalastussuremuse oluline allikas, samal ajal kui suurimat hinnangulist keskkonnamõju magevee harrastuskalapüügile seostatakse võimalusega tuua ökosüsteemi mitte-indigeensed liigid, millel on merel toimuvale harrastuskalapüügile väike mõju;

| AG. | arvestades, et ÜKP loodi selleks, et majandada töönduspüüki, võtmata üldse arvesse harrastuskalapüüki, selle iseärasusi ja vajadust konkreetsete haldusvahendite ja planeerimise järele; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ÜKP loodi selleks, et majandada töönduspüüki, võtmata üldse arvesse harrastuskalapüüki, selle iseärasusi ja vajadust konkreetsete haldusvahendite ja planeerimise järele;

| AH. | arvestades, et harrastuskalapüügi keskkonnamõju hõlmavad muud liiki mõju kui kalade väljapüük, kuid selgete andmete puudumise tõttu on keeruline eristada neid muudest inimtekkelistest allikatest; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et harrastuskalapüügi keskkonnamõju hõlmavad muud liiki mõju kui kalade väljapüük, kuid selgete andmete puudumise tõttu on keeruline eristada neid muudest inimtekkelistest allikatest;

| AI. | arvestades, et Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks harrastuskalapüügi edaspidises majandamises arvesse võtta, pidades silmas selle tegevuse tähtsust Ühendkuningriigis ja selle olulisust ühiste kalavarude jaoks; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Ühendkuningriigi väljaastumist liidust tuleks harrastuskalapüügi edaspidises majandamises arvesse võtta, pidades silmas selle tegevuse tähtsust Ühendkuningriigis ja selle olulisust ühiste kalavarude jaoks;

| AJ. | arvestades, et harrastuskalapüük toob ühiskonnale ja rahvatervisele suurt kasu, nt parandab see asjaosaliste elukvaliteeti, ergutab noortevahelist suhtlust ning harib inimesi keskkonna ja selle jätkusuutlikkuse olulisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et harrastuskalapüük toob ühiskonnale ja rahvatervisele suurt kasu, nt parandab see asjaosaliste elukvaliteeti, ergutab noortevahelist suhtlust ning harib inimesi keskkonna ja selle jätkusuutlikkuse olulisuse valdkonnas;

| 1. | rõhutab harrastuskalapüügi ja eelkõige merel toimuva harrastuskalapüügi kohta piisavate andmete kogumise olulisust, et kõikide varude kalastussuremuse tasemeid nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et harrastuskalapüügi trend on enamikus Euroopa riikides kasvav ja et see seda liiki kalapüük on oluline tegevus, millel on ühiskondlik, majanduslik, tööhõive- ja keskkonnamõju, eelkõige võimalik oluline mõju kalavarudele; rõhutab asjaolu, et liikmesriigid peaksid seepärast tagama, et sellist tegevust harrastatakse kestlikul viisil, mis on kooskõlas ÜKP eesmärkidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab vajadust kaitsta rannapüügilaevastikku ning tagada selle säilimine ja põlvkondade vahetus, arvestades huvisadamate ja hooajaturismiga seotud vabaajategevuse laienemist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et tuleks koguda andmeid harrastuskalurite arvu, nende püügimahu ja lisaväärtuse kohta, mida nad rannakogukondades loovad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil lisada harrastuskalapüüki käsitlevad sätted uude kontrollimäärusesse ja neid täiustada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles harrastuskalapüügi andmete kogumist hindama ja vajaduse korral laiendama, et hõlmata rohkem kalavarusid ja muid mereorganisme, koostada ühtsete andmete kogumise teostatavusuuring, mis käsitleb selle sotsiaal-majanduslikku mõju, ja muuta asjaomaste andmete kogumine kohustuslikuks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab vajadust harrastuskalapüügi saagi parema aruandluse ja seire järele; tuletab meelde, et ELi 2018. aasta eelarve vastuvõtmisel kiitis parlament heaks katseprojekti, mille eesmärk oli kehtestada huntahvena saagi igakuise aruandluse kava, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama harrastuskalapüügi suhtes kõige tundlikumate liikide edasise seire projekte; tuletab meelde jälgitavuse olulisust ja palub komisjonil lisada harrastuskalapüüki käsitlevad sätted uude kontrollimäärusesse ning neid täiustada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil teha ELi harrastuskalapüügi mõju hindamine; on seisukohal, et komisjoni lõplik aruanne mõju hindamise kohta peaks sisaldama ka hinnangut majandamiskavade kohta, mis sisaldab harrastuskalapüügi sätteid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub liikmesriikidel võtta vajalikud tehnilised meetmed, et rakendada kehtivat andmekogumise määrust ja laiendada selle kohaldamisala, hõlmates rohkem harrastuskalapüügi varusid ja aspekte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil tagada harrastuskalapüügi kohta kõigi vajalike andmete korrapärane kogumine, et hinnata täielikult kõiki kalavarusid ja muid mereorganisme, eesmärgiga pakkuda sektorile suuremat nähtavust; hoiatab, et ilma asjaomase põhjaliku hinnanguta ja selle hinnangu alusel võetavate asjakohaste meetmeteta ei pruugi kalapüügi majandamiskavad ja tehnilised meetmed saavutada määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärke ega tasakaalu harrastuskalapüügi ja töönduspüügi vahel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et kuna harrastuskalapüügil on oluline mõju kalavarudele, tuleks see hõlmata kui ökosüsteemi lahutamatu osa ning kajastada seda mitmeaastaste majandamiskavade sotsiaalsetes ja majanduslikes kaalutlustes, eesmärgiga kehtestada nii kalapüügivõimalused kui ka võtta asjakohased tehnilised meetmed; palub seetõttu, et komisjon lisaks vajaduse korral harrastuskalapüügi mitmeaastastesse majandamiskavadesse, mis on juba vastu võetud või mis varsti vastu võetakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab asjaolu, et andmekogumine on liikmesriikidele kohustuslik; juhib siiski tähelepanu, et harrastuskalapüügi nõuetekohane määratlus parandaks andmete kvaliteeti; palub komisjonil pakkuda välja ELi tasandil ühtne harrastuskalapüügi määratlus, mis eristab harrastuskalapüügi selgelt töönduspüügist ja elatuskalapüügist, võttes aluseks põhimõtte, et harrastuskalapüügi saaki ei tohiks mitte kunagi müüma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on andmete ja mõju hindamise aruande põhjal ning võttes arvesse liikmesriikide pädevust harrastuskalapüügi valdkonnas seisukohal, et komisjon peaks hindama harrastuskalapüügi rolli tulevases ÜKPs, nii et mõlemat merel toimuvat kalapüüki – töönduspüüki ja harrastuskalapüüki – on võimalik majandada tasakaalustatud, õiglasel ja kestlikul viisil soovitud eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et komisjon toetaks, sealhulgas rahaliselt, harrastuskalapüügi arengut turismisektoris, sest see annab suure panuse sinise majanduse arengusse väikestes kogukondades, rannikuäärsetes kogukondades ja saartel, eelkõige äärepoolseimates piirkondades; leiab, et see avaldaks head mõju püüdlustele pikendada turismihooaega enne ja pärast suvekuid; soovitab, et komisjon määratleks harrastuskalapüügi säästva turismi projekti aasta EDEN teemana ja algataks projektid, et edendada harrastuskalapüügi turismi väikestes rannikuäärsetes piirkondades COSME fondi raames; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et väljaspool kalavarude tavapärase majandamise konteksti, võttes aluseks olulised teaduslikud andmed, ei pea harrastuskalapüügi arendamine tähendama kutselise kalapüügi võimaluste vähendamist või nappide ressursside jagamist kutselise ja harrastustegevuse vahel, eelkõige väikesemahulise ja rannalähedase püügi puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et harrastuskalapüügiga on kogu ELis tegeletud sajandeid ja see on paljude rannikuäärsete ja saarekogukondade kultuuri, traditsioonide ja pärandi lahutamatu osa; märgib, et harrastuskalapüügi eri liigid on sama erinevad kui ELi kultuurid ja et tunnustada tuleb asjaolu püüda selles valdkonnas õigusakte vastu võtta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil võtta asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et harrastuskalapüüki reguleerivad tulevased sätted on asjakohased ega kahjusta kutselist kalapüüki; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust sätestada harrastuskalapüügi majandamise põhieeskirjad ning soovitab koostada ka harrastuskalapüügi kataloogi, mis hõlmab teavet püügivahendite ja -tegevuste kohta ning püügipiirkondade, sihtliikide ja kaaspüügi kirjeldust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab EMKFi tähtsust teadussuutlikkuse arendamisele ning harrastuskalapüügi jaoks olemasolevate mereressursside täielike ja usaldusväärsete hinnangute tagamisele kaasaitamisel; tuletab meelde, et EMKFist eraldatakse vahendeid andmete kogumiseks, ja palub komisjonil laiendada EMKFi tulevast kohaldamisala eesmärgiga toetada kogutud andmete uurimist ja analüüsi rahaliselt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab tugevat ja tungivat vajadust jagada andmeid ning märgib, et EMKF toetab andmete kogumist, sealhulgas harrastuskalapüügi kohta; nõuab seetõttu liikmesriikidelt, et nad võtaksid andmete kogumiseks vajalikud meetmed, ning kutsub lisaks komisjoni üles arendama edasi ühist andmebaasi, mis sisaldab põhjalikke ja usaldusväärseid andmeid, mis on kättesaadavad teadlastele, et võimaldada neil jälgida ja hinnata kalavarude seisundit; soovitab, et sellised meetmed võiksid hõlmata EMKFi rahastamisvahendite kasutamist. |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0316.

(2)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(3)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(4)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

(5)  ELT L 157, 20.6.2017, lk 1.

---

RESOLUTSIOONID

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/8

---

P8_TA(2018)0247

Hariduse ajakohastamine ELis

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon hariduse ajakohastamise kohta ELis (2017/2224(INI))

(2020/C 28/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava“(COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava“(COM(2011)0567),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 14 osutatud õigust haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 14 osutatud õigust haridusele,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklit 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse kvaliteedi tagamist hariduse ja koolituse toetamiseks (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. mai 2015. aasta järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. mai 2015. aasta järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“(COM(2016)0381) ja Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“(COM(2016)0381) ja Euroopa Parlamendi 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu resolutsiooni 1904 (2012) õiguse kohta vabalt haridust valida, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu resolutsiooni 1904 (2012) õiguse kohta vabalt haridust valida,

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta „Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta „Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) (7),

| — | võttes arvesse 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. märtsi 2015. aasta Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu,

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 10. juuni 2016. aasta töödokumenti „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“(SWD(2016)0195), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 10. juuni 2016. aasta töödokumenti „Euroopa uus oskuste tegevuskava. Koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“(SWD(2016)0195),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) rakendamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) rakendamise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“(COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“(COM(2016)0941),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“(COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“(COM(2017)0248),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta (COM(2017)0247), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta (COM(2017)0247),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta (COM(2017)0249), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimise kohta (COM(2017)0249),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (COM(2017)0563 – SWD(2017)0322), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (COM(2017)0563 – SWD(2017)0322),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust „Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust „Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2017. aasta arvamust „Uus ELi haridusstrateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2017. aasta arvamust „Uus ELi haridusstrateegia“,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (COM(2018)0023),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018)0024),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022),

| — | võttes arvesse 17. novembril 2017. aastal Rootsis Göteborgis toimunud õiglaste töökohtade ja majanduskasvu teemalise sotsiaaltippkohtumise lõpparuannet (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembril 2017. aastal Rootsis Göteborgis toimunud õiglaste töökohtade ja majanduskasvu teemalise sotsiaaltippkohtumise lõpparuannet (12),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada, mis võeti vastu hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 19.–20. mail 2011. aastal toimunud 3090. kohtumisel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada, mis võeti vastu hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu 19.–20. mail 2011. aastal toimunud 3090. kohtumisel (13),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 1984. aasta resolutsiooni haridusvabaduse kohta Euroopa Ühenduses (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 1984. aasta resolutsiooni haridusvabaduse kohta Euroopa Ühenduses (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“(JOIN(2016)0029) ning Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni selle kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“(JOIN(2016)0029) ning Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni selle kohta (16),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26,

| — | võttes arvesse soovituse CM/Rec(2010)7 raames vastu võetud Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovituse CM/Rec(2010)7 raames vastu võetud Euroopa Nõukogu kodanikuhariduse ja inimõiguste hariduse hartat,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva 1979. aasta konventsiooni artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva 1979. aasta konventsiooni artiklit 10,

| — | võttes arvesse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi (1995) strateegilist eesmärki B, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi (1995) strateegilist eesmärki B,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 28 ja 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 28 ja 29,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning eriti kestliku arengu eesmärke 4 ja 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning eriti kestliku arengu eesmärke 4 ja 5,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0173/2018),

| A. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 6 punktile e on hariduse ja koolituse valdkonnas pädevus liikmesriikidel, kuid Euroopa Liidul on oluline toetav roll ülesannete ja eesmärkide kehtestamisel ning parimate tavade edendamisel ja vahetamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 6 punktile e on hariduse ja koolituse valdkonnas pädevus liikmesriikidel, kuid Euroopa Liidul on oluline toetav roll ülesannete ja eesmärkide kehtestamisel ning parimate tavade edendamisel ja vahetamisel;

| B. | arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ning haridus peab kõigis selle vormides ja kõigil tasemetel vastama järgmistele omavahel seotud olulistele näitajatele: a) kättesaadavus, b) juurdepääsetavus, c) vastuvõetavus ja d) kohandatavus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ning haridus peab kõigis selle vormides ja kõigil tasemetel vastama järgmistele omavahel seotud olulistele näitajatele: a) kättesaadavus, b) juurdepääsetavus, c) vastuvõetavus ja d) kohandatavus;

| C. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba suurim prioriteet on pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, koolitust ja elukestvat õpet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba suurim prioriteet on pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, koolitust ja elukestvat õpet;

| D. | arvestades, et võrdsete võimaluste saavutamine on hariduse oluline ülesanne, mistõttu ei tohi hariduse omandamise võimaluste puhul esineda diskrimineerimist; arvestades, et seda silmas pidades tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et tagada, et igaühel, eelkõige kõige haavatavamatel, puuetega ja erivajadustega inimestel ning ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel on võrdsed võimalused hariduse ja koolituse omandamisel ja läbimisel ning oskuste omandamisel kõikidel tasemetel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et võrdsete võimaluste saavutamine on hariduse oluline ülesanne, mistõttu ei tohi hariduse omandamise võimaluste puhul esineda diskrimineerimist; arvestades, et seda silmas pidades tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et tagada, et igaühel, eelkõige kõige haavatavamatel, puuetega ja erivajadustega inimestel ning ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel on võrdsed võimalused hariduse ja koolituse omandamisel ja läbimisel ning oskuste omandamisel kõikidel tasemetel;

| E. | arvestades, et Euroopa haridussüsteemid kätkevad endas tohutut ja rikkalikku kultuurilist, sotsiaalset ja keelelist mitmekesisust, kuid liikmesriikidel on ka sarnased haridusalased eesmärgid ja probleemid, näiteks kõigile hariduse võrdse kättesaadavuse tagamine, millega saab tegeleda Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa haridussüsteemid kätkevad endas tohutut ja rikkalikku kultuurilist, sotsiaalset ja keelelist mitmekesisust, kuid liikmesriikidel on ka sarnased haridusalased eesmärgid ja probleemid, näiteks kõigile hariduse võrdse kättesaadavuse tagamine, millega saab tegeleda Euroopa tasandil;

| F. | arvestades, et haridussüsteemide võime rahuldada ühiskondlikke, majanduslikke ja isiklikke vajadusi sõltub süsteemide kvaliteedist, juurdepääsetavusest, mitmekesisusest, tõhususest ja võrdsusest ning vajalike inim-, rahaliste ja materiaalsete ressursside kättesaadavusest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haridussüsteemide võime rahuldada ühiskondlikke, majanduslikke ja isiklikke vajadusi sõltub süsteemide kvaliteedist, juurdepääsetavusest, mitmekesisusest, tõhususest ja võrdsusest ning vajalike inim-, rahaliste ja materiaalsete ressursside kättesaadavusest;

| G. | arvestades, et oluline on meelde tuletada, et haridust, sealhulgas õpetajakoolitust, on mõjutanud majandus- ja finantskriis ning et hariduse rahastamisel riiklikest vahenditest on ELi haridussüsteemides keskne roll; arvestades, et jätkuv ja suurem avaliku sektori rahaline toetus haridusele, sealhulgas õpetajatele ja nende töötingimuste parandamisele, samuti teadusuuringutele, on hädavajalik, et tagada tasuta, kaasav ja kättesaadav riiklik haridus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oluline on meelde tuletada, et haridust, sealhulgas õpetajakoolitust, on mõjutanud majandus- ja finantskriis ning et hariduse rahastamisel riiklikest vahenditest on ELi haridussüsteemides keskne roll; arvestades, et jätkuv ja suurem avaliku sektori rahaline toetus haridusele, sealhulgas õpetajatele ja nende töötingimuste parandamisele, samuti teadusuuringutele, on hädavajalik, et tagada tasuta, kaasav ja kättesaadav riiklik haridus;

| H. | arvestades, et haridus ja koolitus peaksid aitama kaasa noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt tegutsevad ja vastutustundlikud kodanikud, kes on valmis elama ja töötama tehnoloogiliselt arenenud ja üleilmastunud maailmas, ning andma neile elukestvaks õppeks olulised pädevused, mis on kombinatsioon eneseteostamiseks ja -arenguks, kodanikuaktiivsuseks ja tööks vajalikest teadmistest, oskustest ja hoiakutest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et haridus ja koolitus peaksid aitama kaasa noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt tegutsevad ja vastutustundlikud kodanikud, kes on valmis elama ja töötama tehnoloogiliselt arenenud ja üleilmastunud maailmas, ning andma neile elukestvaks õppeks olulised pädevused, mis on kombinatsioon eneseteostamiseks ja -arenguks, kodanikuaktiivsuseks ja tööks vajalikest teadmistest, oskustest ja hoiakutest;

| I. | arvestades, et õpetamise kvaliteet on tähtis tegur õpilaste ja üliõpilaste õppetulemustes, mistõttu on ELi tasandi haridus- ja koolituskoostöö üks prioriteete toetada jõuliselt tipptasemel õpetamist ja koolitajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õpetamise kvaliteet on tähtis tegur õpilaste ja üliõpilaste õppetulemustes, mistõttu on ELi tasandi haridus- ja koolituskoostöö üks prioriteete toetada jõuliselt tipptasemel õpetamist ja koolitajaid;

| J. | arvestades, et õigus haridusele hõlmab õigust asutada haridusasutusi, järgides täiel määral demokraatlikke põhimõtteid ning lapsevanemate õigust tagada, et nende lapsi haritakse ja õpetatakse kooskõlas nende usuliste, filosoofiliste ja pedagoogiliste veendumustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õigus haridusele hõlmab õigust asutada haridusasutusi, järgides täiel määral demokraatlikke põhimõtteid ning lapsevanemate õigust tagada, et nende lapsi haritakse ja õpetatakse kooskõlas nende usuliste, filosoofiliste ja pedagoogiliste veendumustega;

| K. | arvestades, et hariduses kasutatav avatud koordinatsiooni meetod võimaldab liikmesriikidel luua ühise haridus- ja koolitusstrateegia ja seda ellu viia ning võtta kasutusele HK 2020 („Haridus ja koolitus 2020“) internetipõhise platvormi; arvestades, et selle strateegia sihttasemeid analüüsitakse ja hinnatakse igal aastal liikmesriikide ja kogu ELi lõikes hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hariduses kasutatav avatud koordinatsiooni meetod võimaldab liikmesriikidel luua ühise haridus- ja koolitusstrateegia ja seda ellu viia ning võtta kasutusele HK 2020 („Haridus ja koolitus 2020“) internetipõhise platvormi; arvestades, et selle strateegia sihttasemeid analüüsitakse ja hinnatakse igal aastal liikmesriikide ja kogu ELi lõikes hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates;

| L. | arvestades, et viimases hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates, mis avaldati 2017. aastal, tunnistab komisjon, et vaatamata pidevatele edusammudele madala haridustasemega noorte arvu vähendamisel, on selliseid noori endiselt kogu ELis väga palju; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimases hariduse ja koolituse valdkonna ülevaates, mis avaldati 2017. aastal, tunnistab komisjon, et vaatamata pidevatele edusammudele madala haridustasemega noorte arvu vähendamisel, on selliseid noori endiselt kogu ELis väga palju;

| M. | arvestades, et viimaste PISA testide tulemuste kohaselt on 20,6 % Euroopa õpilastest probleeme selliste põhioskuste omandamisega, nagu lugemine, matemaatika ja loodusteadused, ning suurel hulgal Euroopa kodanikel on puudulik kirjaoskus; arvestades, et see tekitab tõsist muret edasiõppimise, isikliku arengu ning avalikus elus ja tööturul piisava osalemise seisukohast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et viimaste PISA testide tulemuste kohaselt on 20,6 % Euroopa õpilastest probleeme selliste põhioskuste omandamisega, nagu lugemine, matemaatika ja loodusteadused, ning suurel hulgal Euroopa kodanikel on puudulik kirjaoskus; arvestades, et see tekitab tõsist muret edasiõppimise, isikliku arengu ning avalikus elus ja tööturul piisava osalemise seisukohast;

| N. | arvestades, et kõikidele lastele tuleb tagada juurdepääs kvaliteetsetele alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, et nende elu- ja haridustee algaks positiivselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kõikidele lastele tuleb tagada juurdepääs kvaliteetsetele alusharidus- ja lapsehoiuteenustele, et nende elu- ja haridustee algaks positiivselt;

| O. | arvestades, et alusharidus- ja lapsehoiuteenuste puhul on oluline tegur kõrgetasemeline personal; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et alusharidus- ja lapsehoiuteenuste puhul on oluline tegur kõrgetasemeline personal;

| P. | arvestades, et üliõpilaste ja töötajate liikuvuse edendamine on Euroopa kõrgharidussüsteemide oluline osa, annab panuse noorte arengusse ning võib soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut; arvestades, et tuleb tõsta kvaliteeti ja suurendada rahalist toetust, et parandada üliõpilaste ja töötajate liikuvust programmi „Erasmus+“raames; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üliõpilaste ja töötajate liikuvuse edendamine on Euroopa kõrgharidussüsteemide oluline osa, annab panuse noorte arengusse ning võib soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut; arvestades, et tuleb tõsta kvaliteeti ja suurendada rahalist toetust, et parandada üliõpilaste ja töötajate liikuvust programmi „Erasmus+“raames;

| Q. | arvestades, et metoodika ja digitaalne innovatsioon võib parandada juurdepääsu sisule ja teadmistele, kuid ei asenda õpilastevahelist ning õpilaste ja õpetajate vahelist suhtlust ja teadmiste vahetust, samuti ei tohiks seda seada haridussüsteemide prioriteediks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et metoodika ja digitaalne innovatsioon võib parandada juurdepääsu sisule ja teadmistele, kuid ei asenda õpilastevahelist ning õpilaste ja õpetajate vahelist suhtlust ja teadmiste vahetust, samuti ei tohiks seda seada haridussüsteemide prioriteediks;

| R. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu üks peamisi põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes, ning see peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduse ja kultuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu üks peamisi põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes, ning see peaks kajastuma kõigis ELi poliitikavaldkondades, ka hariduse ja kultuuri valdkonnas;

| S. | arvestades, et haridus on võimas vahend, mille abil saada üle soolisest ebavõrdsusest ja diskrimineerimisest, ent sageli võib see olemasolevat diskrimineerimist hoopis põlistada ja süvendada; arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses pärsib isiklikku arengut ja tööhõivevõimalusi ning mõjutab paljusid sotsiaal-kultuurilisi valdkondi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et haridus on võimas vahend, mille abil saada üle soolisest ebavõrdsusest ja diskrimineerimisest, ent sageli võib see olemasolevat diskrimineerimist hoopis põlistada ja süvendada; arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses pärsib isiklikku arengut ja tööhõivevõimalusi ning mõjutab paljusid sotsiaal-kultuurilisi valdkondi;

| T. | arvestades, et hoolimata asjaolust, et naised moodustavad kolm viiendikku (57,6 %) kõigist kõrghariduse omandanutest, oli 2015. aastal sooline tööhõivelõhe 11,6 % (17); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hoolimata asjaolust, et naised moodustavad kolm viiendikku (57,6 %) kõigist kõrghariduse omandanutest, oli 2015. aastal sooline tööhõivelõhe 11,6 % (17);

Teadmised kui oluline majanduslik ressurss ning kodanike heaolu allikas

| 1. | kinnitab, et universaalne kvaliteetne haridus on teadmusühiskonnas isikliku, kultuurilise, ühiskondliku ja kutsealase arengu oluline osa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et Euroopa ühiste väärtuste kaitsmise ning ELi majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamise, samuti jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime ning kvaliteetse hariduse vahel on seos, sest selle kaudu edendatakse demokraatlikke väärtusi, inimõigusi, sotsiaalset ühtekuuluvust, integratsiooni ja edukust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab hariduse ülitähtsat osa nii Euroopa majanduse ja ühiskonna tuleviku kujundamisel kui ka Euroopa kodanike vajaduste rahuldamisel ning sellise kogukonna rajamisel, mis põhineb küll mitmekesisusel, kuid ühistel põhiväärtustel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid edendavad aktiivset kodanikuühiskonda ja ühiseid väärtusi ning aitavad sellistena kujundada avatud, kaasavat, pluralistlikku, demokraatlikku ja sallivat ühiskonda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et haridusel on oluline roll, sest aitab õppijatel välja kujundada eetilisi ja kodanikuväärtusi ning saada aktiivseteks, vastutustundlikeks ja eelarvamusteta ühiskonnaliikmeteks, kes suudavad teostada ja kaitsta oma demokraatlikke õigusi ja täita oma kohustusi ühiskonnas, hinnata mitmekesisust, osaleda aktiivselt demokraatlikus elus ning võtta vastutus enda ja oma kogukonna eest; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on kodakondsus ning kodanikuharidus, eetiline kasvatus ja keskkonnaalane haridus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et selleks, et noored omandaksid probleemilahendusoskuse, saaksid aktiivseteks Euroopa kodanikeks ja oleksid edukad nii elus kui ka tööturul ning kujundaksid maailma tulevikku, peab kvaliteetne ja kaasav haridus vahendama neile vajalikke teadmisi, oskusi, meediapädevust ning kriitilist ja iseseisvat mõtlemist, samuti demokraatlikke hoiakuid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et kvaliteetsele kaasavale haridusele võrdse juurdepääsu tagamine on oluline tegur püsiva sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks ning vaesuse, ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate inimeste sotsiaalse tõrjutuse ja sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks, mistõttu on see endiselt suurim abimees sotsiaalse liikuvuse tagamisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et kvaliteetne haridus võib soodustada ühiskonnale tähtsaid ja kasulikke teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab hariduse tähtsust kultuuripädevuse arendamisel ja kultuurilise arengu soodustamisel; soovitab suurendada haridus- ja kultuurivaldkonna koostoimet, toetades kultuuri ja kunsti aktiivset rolli koolihariduses ning informaalses õppimises ja mitteformaalses hariduses; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu hariduse tähtsusele selliste elukestva õppega seotud hoiakute arendamisel, mis aitavad inimestel kohaneda nüüdisaegse maailma muutuvate nõudmistega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et koolidel ja haridusasutustel on tähtis ülesanne aidata luua ja arendada positiivset suhtumist õppimisse, sealhulgas elukestvasse õppesse; |
| --- | --- |

11.

Hariduse muutuvad olud ja sellega seotud ülesanded

| 12. | on seisukohal, et kõikehõlmav lähenemisviis hariduspoliitikale, mida saadab tugev poliitiline ja avalik toetus, on haridusalase reformiprotsessi seisukohast väga oluline, ning et kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on oluline kaasata nii ühiskond tervikuna kui ka kõik asjaomased huvitatud osalejad, sealhulgas vanemad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et kõikide haridusasutuste tulemuslik juhtimine ja piisav rahastamine, kvaliteetsed ajakohastatud õppevahendid ja õpetamismeetodid, motiveeritud ja pädevad õpetajad ning elukestev õpe on üliolulised, et jõuda hariduses võrdsuse, mitmekesisuse ja tipptasemeni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ning innovatsiooni potentsiaali, sest need on vahendid, millega saab hariduses pakkuda uusi võimalusi, katta tõhusamalt õppijate individuaalseid vajadusi (sealhulgas hariduslikke erivajadusi) ning suurendada paindlikkust õppimisel ja õpetamisel, võimaldada suuremal määral kohandamist isiku vajadustega ja suurendada vastutust, samuti edendada interaktiivseid koostöö- ja teabevahetuse vorme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab võimalusi, mida digiteerimine ja ühiste haridusplatvormide kasutuselevõtmine kaasaegse hariduse seisukohast pakub, eelkõige kaug- ja segaõppe näol, mis peaks võimaldama hariduses suuremat paindlikkust ja selle paremat kohandamist õppijate individuaalsete elutingimustega, tuues seeläbi kasu elukestva õppe, hariduse kvaliteedi, kättesaadavuse ja tulevikus vajalike oskuste arendamise näol; toonitades vajadust eakohaste IKT- ja meediaõppekavade järele, mis arvestavad lapse arengu ja heaoluga ning rõhutavad nii vastutustundliku kasutamise kui ka kriitilise mõtlemise olulisust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et digitehnoloogia abil tõhusalt õppimine ja õpetamine eeldab võrdset juurdepääsu, pädevat digitaaloskuste taset, kvaliteetseid õppematerjale, väljaõpet tehnoloogia kohandamise kohta pedagoogilisteks eesmärkideks ning mõtestatud digitaalse osalemise jaoks vajalike hoiakute ja stiimulite edendamist; on veendunud, et digikirjaoskus ja meediapädevus peaksid olema hariduspoliitika oluline osa ja hõlmama muu hulgas kodanikupädevusi ja kriitilist mõtlemist; rõhutab, kui oluline on hinnata kriitiliselt allikaid ja nende usaldusväärsust ning tõstab sellega seoses esile meediapädevusprojektide tähtsust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab, et üha globaliseeruvamas ja digitaliseeruvamas maailmas on vaja innovaatilisi ja asjakohased õppe-, õpetamis- ja hindamismeetodeid ning asjakohast hariduse infrastruktuuri, mis võimaldab rühmatööd ja meeskonnaõpet ning soodustab loovat mõtlemist ja probleemilahendusoskust koostoimes muude täiustatud õppemeetoditega; tuletab meelde, kui oluline on kaasata õpilased, õpetajad ja koolitöötajad selle hindamisse, kas õppe-eesmärgid saavutati ja mil viisil seda tehti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et vaja on jõupingutusi hariduse paradigma kohandamiseks nii, et õpetaja- ja sisupõhine lähenemisviis oleksid tasakaalus, et haridus arvestaks rohkem õppijate individuaalsete ja konkreetsete vajaduste ja nende eluoluga ning oleks mõistmisekesksem ning et hariduses oleksid kombineeritud nii traditsioonilise kui ka e-õppe mudelitega kohandatud õppemeetodid, mis võimaldab sellest tingitult kohandada haridusprotsessi suuremal määral isiku vajadustega ning vähendada seeläbi koolist väljalangevuse ja suurendada kooli lõpetamise määra; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et haridussüsteemid peaksid edendama ja arendama interdistsiplinaarset ning koostööle ja loomingulisusele suunatud lähenemisviisi ja rühmatööd, mille eesmärk on anda õpilastele ja üliõpilastele teadmised ja oskused, sh valdkonnaülesed ja pehmed oskused ning ametialase, valdkonnaülese, sotsiaalse ja kodanikupädevuse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et kvaliteetne õpetamine ja õppimine on pidev protsess, mis hõlmab dialoogi, edasiandmist ja küsimuste esitamist ning et seda tuleks hariduse ajakohastamisel käsitleda prioriteedina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et kvaliteetsele kaasavale haridusele võrdse juurdepääsu hõlbustamine on oluline puudega õpilaste sõltumatuse tagamiseks ja nende ühiskonda integreerimiseks; kutsub liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu kaasavale ja kvaliteetsele tavaharidusele, võttes arvesse kõikide, mis tahes puudega õpilaste vajadusi, mis tähendab näiteks kakskeelse kaasava hariduse pakkumist kurtidele lastele, pidades silmas nende keelelisi erivajadusi; kutsub koole üles pakkuma nii formaalseid kui ka informaalseid diferentseeritud teenuseid ning lisatuge, kasutades ühtlasi uute tehnoloogialahenduste potentsiaali nii, et oleksid kaetud kõigi õppurite individuaalsed vajadused; kutsub komisjoni üles jälgima, kas koolid järgivad põhimõtet, et kedagi ei lükata tagasi, ning kehtestama strateegias „Euroopa 2020“puudepõhised näitajad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | leiab, et Euroopa haridus peaks eelkõige arendama arutlemis- ja kaalutlemisoskust ning teaduslikku uudishimu; on ühtlasi seisukohal, et see peab suutma süvendada kunstilise, teadusliku ja tehnilise humanistliku kultuuri aluseid; ning lähtudes kohaliku, piirkondliku, liikmesriigi ja Euroopa tasandi elu praktilistest oludest, peab see andma vajaliku koolituse riiklike ja Euroopa tasandi probleemide lahendamiseks ning suurendama teadlikkust rahvusvahelise tasandi probleemidest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab individuaalsete erinevuste olemasolu kognitiivsetes võimetes ja isikuomadustes, mis koos sotsiaalsete ja keskkonnateguritega mõjutavad haridustulemusi; rõhutab sellega seoses, et haridus on tõhusam, võrdsem ja õiglasem, kui nende erinevustega arvestatakse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab, et konkurentsitihedas maailmas on oluline leida ja toetada andekaid Euroopa inimesi nii varakult kui võimalik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et keskmiste haridustulemuste parandamine on kooskõlas andekate õpilaste toetamisega tipptasemele jõudmiseks; juhib sellega seoses tähelepanu asjakohaste sekkumisprogrammide väljatöötamise tähtsusele, et arendada psühholoogilisi omadusi, mis on inimeste potentsiaali maksimeerimise seisukohast olulised; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu vajadusele tähtsustada visuaalset kirjaoskust uue eluks vajaliku oskusena, tunnistades, et tänapäeval suhtlevad inimesed traditsiooniliste viiside asemel palju enam kujutiste abil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks ettepaneku luua Euroopa haridusruum, mida tutvustati 2017. aastal Göteborgis toimunud õiglaste töökohtade ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel; tuletab meelde, et see algatus peaks soodustama koostööd, diplomite ja kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist ning suuremat liikuvust ja kasvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab nõukogu 14. detsembri 2017. aasta järeldusi, milles kutsutakse üles soodustama üliõpilaste liikuvust ja osalemist haridus- ja kultuuritegevuses, sealhulgas Euroopa üliõpilaspileti projekti kaudu, mis peaks lihtsustama teistes ülikoolides omandatud ainepunktide tunnustamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et programm „Erasmus+“on ELi juhtprogramm hariduse valdkonnas ning et selle mõju ja populaarsus on aastate jooksul igati kinnitust saanud; kutsub seepärast üles programmile määratud rahalisi vahendeid 2021–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus olulisel määral suurendama, et muuta programm juurdepääsetavamaks ja kaasavamaks ning jõuda selle kaudu rohkemate üliõpilaste ja õpetajateni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et noorte töötus on kogu liitu hõlmav nähtus, mis on esitatud andmete kohaselt kaks korda kõrgem keskmisest üldisest töötuse määrast; tunneb muret seoses muret tekitavalt kõrge määraga Vahemere riikides, kus kõrgeim noorte töötuse määr on Eurostati andmete kohaselt Hispaanias (44,4 %), Itaalias (37,8 %) ja Kreekas (noorte töötuse määr on 47,3 % ja 30,5 % noortest on mittetöötavad ja mitteõppivad noored); |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et hoolimata kahest miljonist vabast töökohast ELis, töötab enam kui 30 % diplomit omavatest kvalifitseeritud noortest töökohtadel, mis ei vasta nende oskustele või püüdlustele, samal ajal kui 40 %-l Euroopa tööandjatest on raskusi vajalike oskustega töötajate leidmisel (18); |
| --- | --- |

31.

| 32. | kinnitab vajadust arvestada kõigi tasandite haridussüsteemides soolist aspekti, millega võetakse arvesse mitmesuguse diskrimineerimise all kannatavate inimeste, sealhulgas puudega inimeste ning end lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimestena defineerivate ning tõrjutud kogukondadest pärit inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

32.

Alusharidus ja lapsehoid

| 33. | rõhutab, et kvaliteetne ja kättesaadav alusharidus ja lapsehoid loob aluse võrdsemale ja tõhusamale haridussüsteemile ning tagab inimeste isikliku arengu, heaolu ja edasiõppimise tõhususe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toonitab alushariduse ja lapsehoiu suurt kasu kõigile lastele, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit lastele, ning rõhutab sellega seoses, kui tähtis on tagada, et igal lapsel oleks juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule; väljendab sellega seoses muret, et mitmes liikmesriigis ületab nõudlus alushariduse ja lapsehoiu järele pakkumist, eriti noorematele lastele mõeldud alushariduse ja lapsehoiu puhul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui oluline on alushariduse ja lapsehoiu kvaliteedi jälgimine eesmärgiga võimaldada lastel arendada oma kognitiivseid võimeid ja kontrollida, kas laste parimaid huve võetakse arvesse; |
| --- | --- |

35.

Kooliharidus

| 36. | peab koole iseseisvateks kriitilise ja loova mõtlemise ning demokraatlike väärtuste ja kodanikuaktiivsuse edendamise keskusteks; on seisukohal, et koolid peaksid keskenduma sellele, et aidata noortel omandada kättesaadava teabe mõistmiseks ja kasutamiseks ning iseseisva õppimise ja keeleoskuse arendamiseks vajalikke oskusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et kooli tõhusa toimimise keskmes peaksid olema kõigi õpilaste konkreetsed vajadused, mis nõuab ühiste eesmärkide seadmist ja selge tegevuskava kehtestamist nende eesmärkide täitmiseks ning vajaduse korral kogu koolikogukonna ja sidusrühmade tihedat koostööd; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et tänapäevased õppekavad peaksid lähtuma pädevustest, parandama isiklikke oskusi, terviseteadlikkust ja tulevikule suunatud elukorralduslikku pädevust ning keskenduma kujundavale hindamisele ja õpilaste füüsilisele ja vaimsele heaolule; usub, et igal õpilasel peaks olema võimalus kasutada täielikult ära oma intellektuaalset potentsiaali; rõhutab, et oskuste arendamine ja tugevdamine on pidev protsess, mis jätkub hariduse kõigil tasemetel kuni tööturuni, ning et oskusi ja pädevusi tuleks arvesse võtta nii haridusprotsessis kui ka haridusalaste kvalifikatsioonide tunnustamisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et põhilise kirja- ja arvutusoskuse omandamine on õpilastele oluline edasiste õpingute ja isikliku arengu ning digipädevuse omandamise jaoks; rõhutab, et hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegiline raamistik (HK 2020) ja komisjoni uus oskuste tegevuskava peaksid täiendama riiklikke meetmeid ja selles valdkonnas liikmesriike toetama; palub liikmesriikidel ja haridusasutustel tugevdada põhioskusi muu hulgas projektipõhise ja probleemõppe kaudu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama, et keegi ei lõpetaks kooli põhioskusi, sealhulgas põhilisi digitaaloskusi omandamata; rõhutab, et enamik töökohti nõuab nüüd paremat kirja- ja arvutusoskust, digikirjaoskust ja muid olulisi oskusi, mistõttu peaksid ajakohased haridussüsteemid hõlmama kõiki kaheksat põhipädevust, mis on välja toodud komisjoni ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes ja mille juurde kuuluvad ka teadmised ja hoiakud; tunneb heameelt selle üle, et ettepanekus määratletakse põhioskustena ka digitaaloskusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et vaatamata mõjule, mida uus tehnoloogia haridusele avaldab, peaks kool olema siiski jätkuvalt peamine õppekeskkond, kus arendatakse võimeid ja kus kõigil on võimalik leida ruumi ja aega isikliku ja sotsiaalse arengu jaoks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et on leitud, et kui anda koolidele suurem vabadus õppekavade, hindamise ja rahaasjade üle, siis õpilaste õppeedukus paraneb, eeldusel, et kooli juhitakse tõhusalt ja vastutus õpilaste õppimise eest lasub koolidel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et koolide kultuuriline mitmekesisus ja mitmekeelsus avaldab positiivset mõju õpilaste keelelisele ja kognitiivsele arengule ning kultuuridevahelise teadlikkuse, austamise ja mitmekesisuse edendamisele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust edendada keelte õppimist, et rääkida lisaks oma emakeelele veel kahte keelt, ning soodustada keskkoolis vähemalt kahe õppeaine õpetamist keeles, mis ei ole õpilaste emakeel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et keskkoolide õpilasvahetused ergutavad õpilasi omandama nii dünaamilisele Euroopa kodakondsusele omaseid võimeid, oskusi, hoiakuid ja väärtusi kui ka arendavad konstruktiivset kriitilist mõtlemist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust muuta koolid avatumaks, et võimaldada tunnustada mitteformaalset ja informaalset õppimist ning liikuda sujuvamalt erinevate haridussuundade, näiteks tehnilise ja akadeemilise hariduse vahel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et õppijaid tuleks julgustada oma õppimise edenemise hindamiseks kasutama enesehindamise meetodeid; julgustab haridusasutusi tagama, et tagasisidevahendid annaksid usaldusväärset teavet, kasutades korraga mitut vahendit, näiteks õpilaste küsimustikke, sihtrühmi ja ettepanekute kogumise kaste; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, kui tähtis on aktiivne eluviis sportimise kaudu; rõhutab sellega seoses vajadust suurendada ja tähtsustada kehalist tegevust ja kehalist kasvatust kõikide haridustasemete õppekavades ning luua paremad võimalused haridusasutuste ja kohalike spordiorganisatsioonide koostöö arendamiseks; julgustab tegema ka haridusalgatusi ja korraldama õppevälist tegevust, et toetada õpilaste isiklike vajaduste ja huvide täitmist, luues samal ajal sidemeid ka kohaliku kogukonnaga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab kvaliteetse hariduse, kutseõppe ning kogukondliku ja vabatahtliku tegevuse tähtsust tööpõhiste elukutsete staatuse tõstmisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et palju uusi töökohti luuakse taastuvenergiaga seotud tööstusharudes ning et keskkonnahoidlikke sektoreid ja kutsealasid tuleks koolide õppekavades asjakohaselt käsitleda; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et akadeemilise hariduse peamised eesmärgid on teabe haldamise oskused, kriitiline mõtlemine ja omandatud teadmiste kasutamise oskus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunnistab vajadust tugevdada teadmiste kolmnurka ja parandada sidemeid teadusuuringute ja õpetamise vahel, eraldades selleks asjakohastele programmidele piisavad vahendid ja tagades, et teadusprogrammides osalevatele üliõpilastele antakse oma teadustöö tegemiseks rahalised vahendid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on seisukohal, et kõrgharidussüsteemid peaksid olema paindlikumad ja avatumad ning et nii ülikoolides kui ka täiendusõppe asutustes tuleks edendada duaalõpet, eeskätt toetades õpipoisiõpet, võimaldades tunnustada informaalset ja mitteformaalset õppimist ning tagades sujuvama ülemineku eri haridustasemete, sealhulgas kutsehariduse ja -õppe ja kõrghariduse vahel ning eri viisid õppekava sisu edasiandmiseks; rõhutab, et see peaks põhinema eelkõige paremal arusaamal hariduse omandanute tulemustest; |
| --- | --- |

53.

Kõrgharidus

| 54. | rõhutab seoses Euroopa haridusruumi loomisega, kui oluline on toetada koostööd ja kasutada kõigi Euroopa kõrgharidusasutuste ja üliõpilaste potentsiaali, et edendada võrgustike loomist, rahvusvahelist koostööd ja konkurentsi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on arvamusel, et Euroopa kõrgharidusasutustes peaks olema olulisel kohal rahvusvahelistumise kõikehõlmav käsitlus, sealhulgas töötajate ja üliõpilaste suurem liikuvus (muu hulgas nii õppepraktika kui ka õpipoisiõppe kaudu), samuti peaks rahvusvaheline mõõde kajastuma õppekavas, õpetamises, teadusuuringutes, koostöös ja muus tegevuses; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toetab suuremat keskendumist valdkondadevahelistele õppeprogrammidele ja julgustab teaduse, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika edendamist koos humanitaar- ja sotsiaalteadustega; rõhutab vajadust julgustada naiste ja teiste alaesindatud rühmade osalust teaduse, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika valdkondades ja vastavatel kutsealadel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pooldab seda, et kõrgharidus peab kaasama ühiskonda laiemalt, et toetada innovaatilist majanduskasvu ja sotsiaalset heaolu; on seisukohal, et kõrgharidusasutused ja välised sidusrühmad peaksid tegema koostööd, kuna välised sidusrühmad võivad aidata teadmiste ja oskusteabega kaasa kõrgharidusprogrammide koostamisele ja elluviimisele; rõhutab siiski, et otsuste eest peavad alati vastutama üliõpilased ja pedagoogilised eksperdid; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunnustab akadeemiliste ringkondade esindajate ja üliõpilaste keskset rolli laiemale üldsusele teadmiste, empiiriliste uuringute tulemuste ja faktide levitamisel; julgustab sellega seoses tegema majanduslikult ja poliitiliselt sõltumatuid teadusuuringuid, mis on ühiskonnale olulised ja kasulikud; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab teadustööl põhineva hariduse ja pedagoogilise teadustöö rolli aktiivse õppimise soodustamisel, oskuste arendamise edendamisel ja õpetamismetoodika parandamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, et õppijaid tuleks julgustada oma õppimise edenemise hindamiseks kasutama enesehindamise meetodeid; |
| --- | --- |

60.

Õpetaja kui kvaliteetse õpetamise tagaja

| 61. | on seisukohal, et õpetajad, nende oskused, pühendumus ja tulemuslikkus on haridussüsteemi alus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab vajadust meelitada õpetajaametisse rohkem tugeva akadeemilise või tööalase tausta ja pedagoogilise pädevusega motiveeritud kandidaate; nõuab eesmärgipärast valikumenetlust ning konkreetseid meetmeid ja algatusi õpetajate staatuse, koolituse, kutsealaste võimaluste ja töötingimuste, sealhulgas töötasu parandamiseks, et vältida ebakindlust seoses tööhõive, sotsiaalsete õiguste, ohutuse ja kaitsega ning pakkuda õpetajatele tuge mentorlusprogrammide, vastastikuse õppimise ja parimate tavade jagamise kaudu; kutsub komisjoni üles parandama soolise võrdõiguslikkuse olukorda õpetaja elukutse puhul; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, kui oluline on õpetajakoolitus ümber kujundada ja sellesse investeerida alates selle algetapist ja kogu õpetajate kutsealase arengu jooksul, et anda õpetajatele põhjalikud ajakohastatud teadmised, oskused ja pädevused, mis on hädavajalikud kõrgetasemelise õpetamise jaoks, mis hõlmab selliseid mitmekesiseid õpetamismeetodeid nagu digitaalseid õppimismeetodeid võimaldav kaugõpe; rõhutab, kui tähtis on õpetajate pidev erialane areng, tagades neile muu hulgas kogu karjääri jooksul selliseid elukestva õppe programme ja täienduskoolitusi ning ümberõppe- ja enesetäiendamise võimalusi, mis pakuvad praktilisi lahendusi õpetajate töös klassiruumis esinevatele probleemidele, ning võimalusi osaleda rahvusvahelistes õpetajavahetuse programmides, et edendada institutsionaalset õppekultuuri; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõustub, et koolide ja kolmanda taseme haridusasutuste õpetajate ja õppejõudude kvaliteetne pedagoogiline, psühholoogiline ja metodoloogiline koolitus on tulevaste põlvkondade eduka hariduse üks põhitingimusi; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on jagada parimaid tavasid ning arendada oskusi ja pädevusi rahvusvahelise koostöö, liikuvusprogrammide, näiteks programmi „Erasmus+“, ja teistes liikmesriikides tehtava tasustatud praktika kaudu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et õpetajal on keskne roll sellise kaasava õppekeskkonna loomisel, mille raames tuleb erinevate vajaduste täitmiseks kasutada eri meetodeid ja käsitlusi, andes nii kõigile õpilastele võimaluse osaleda oma õpiväljundite kavandamises, elluviimises ja hindamises; tunnistab, et õpetajatel on oluline funktsioon ennetavate juhendajate ja mentoritena, kes õpetavad teavet hindama, toetavad õpilasi probleemide tekkimise korral ja valmistavad neid eluks ette; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on seisukohal, et õpetajate ja koolijuhtide kaasamine haridussüsteemide ajakohastamisse on oluline, et reformid oleksid tõhusad ja et motiveerida haridustöötajaid koolipoliitikat veelgi edendama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on arvamusel, et üldise koolipoliitikaga tuleb tagada õpetajate tõhus toetamine, et kindlustada hariduseesmärkide saavutamine, soodne koolikeskkond, kooli tõhus toimimine ja areng ning koostööl põhinev juhtimine; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunnustab haridustöötajate, aga ka vanemate, õpetajate ja koolijuhtide koostöö olulist rolli formaalhariduses ning mitteformaalses ja informaalses õppimises praeguste ja tulevaste põlvkondade toetamisel; julgustab sellega seoses tõhustama koostööd kõigi asjaomaste formaalõppes ning mitteformaalses ja informaalses õppimises osalejate vahel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on seisukohal, et tõhusam koostöö kooliõpetajate, teadustöötajate ja akadeemiliste ringkondade vahel on kasulik kõigile osalistele ja et see aitab parandada ja ajakohastada õpetatavat sisu, õppimistavasid ja pedagoogikat ning toetab innovatsiooni, loovust ja uusi oskusi; |
| --- | --- |

69.

Soovitused

| 70. | on seisukohal, et Euroopa haridusruum peaks keskenduma ühiste eesmärkide saavutamisele, sealhulgas tagama kvaliteetse hariduse kõigile, ning et selle loomisel tuleb lähtuda ELi ja kolmandate riikide praegustest poliitikameetmetest, haridussuundumustest ja arvnäitajatest ning neid kriitiliselt hinnata, et tagada sidusus, järjepidevus ja saavutatavad tulemused, andes ühtlasi nende arengule uue tõuke ja austades pädevuse andmise subsidiaarsuse, vabaduse, proportsionaalsuse ning institutsioonilise ja haridusliku autonoomia põhimõtet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on veendunud, et Euroopa haridusruum ei tohiks ohustada ega asendada Bologna protsessi, mida tuleks pigem arendada ja tugevdada; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa haridusruum ja Euroopa kõrgharidusruum oleksid üksteisega seotud ja täiendaksid teineteist; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub liikmesriike üles toetama Euroopa haridusruumi loomist ja tihendama koostööd selle eesmärkide väljatöötamisel ja rakendamisel; palub sellega seoses komisjonil tagada nende eesmärkide täitmiseks ideede ja heade tavade jagamine; |
| --- | --- |

72.

| 73. | toetab alt üles lähenemisviisil ja ülikoolide endi algatustel põhineva ülikoolide Euroopa võrgustiku loomist, mis on nii ELi kui ka kolmandate riikide kõrgharidusasutuste tihedama koostöö aluseks; võrgustik peaks muu hulgas aitama Euroopa haridusruumil muutuda innovatiivsemaks, olulisemaks ning õppimise ja teadusuuringute jaoks meeldivaks paigaks; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub liikmesriike üles tunnustama haridust investeeringuna inimkapitali ning tagama suurema ja läbipaistva riikliku rahastamise, et viia ellu algatusi, mille eesmärk on parandada õpetamise ja õppimise kvaliteeti, kaasavust ja võrdsust; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toonitab, et suurem investeerimine haridus- ja koolitussüsteemidesse ning nende ajakohastamine ja kohandamine on sotsiaalse ja majandusliku progressi peamine tingimus; rõhutab seetõttu, kui tähtis on tagada, et investeeringud sotsiaalvaldkonda, eriti kõikide inimeste haridusse ja koolitusse, oleksid mitmeaastase finantsraamistiku (2020–2026) tulevasel programmitöö perioodil esikohal; |
| --- | --- |

75.

| 76. | julgustab seoses üha suureneva kaasamise ja haridusalase valikuvabaduse tagamisega andma piisavat rahalist toetust kõigi kategooriate ja tasemete koolidele – nii riigikoolidele kui ka mittetulunduslikele erakoolidele –, tingimusel et pakutav õppekava tugineb ELi põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetele ning vastab asjaomases liikmesriigis kvaliteetse hariduse ja nende vahendite suhtes kehtivatele õigussüsteemidele, õigusnormidele ja eeskirjadele; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on seisukohal, et on viimane aeg teha vajalikke investeeringuid haridustaristusse vähem arenenud piirkondades, jälgides, et koordineeritud investeeringud oleksid alati kohandatud konkreetse piirkonna eripäraga; rõhutab, et sellega seoses on eriti oluline võimaldada anda Euroopa Investeerimispanga ja liidu vahenditest suuremat toetust piirkondlikele hariduse arendamise algatustele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vahetama kogemusi ja parimaid tavasid riikliku rahastuse mehhanismide ja meetodite, sealhulgas tulemuspõhise rahastamise ja konkurentsipõhiste teadusuuringute rahastamise kohta, et jõuda kestliku ja läbipaistva mitmekesise rahastuseni; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nõuab, et liikmesriigid teeksid hariduse ajakohastamisel rohkem koostööd; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hakkaksid rakendama Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, mis pakuvad vahendeid Euroopas ebavõrdsuse vähendamiseks hariduse, koolituse ja elukestva õppe kaudu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et Euroopa poolaasta on riiklike reformide edendamisel oluline, kuna määrab kindlaks riigipõhised soovitused hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | loodab, et digiõppe tegevuskava toetab liikmesriike ja haridusasutusi kvaliteeditagamise standardeid täitva tipptehnoloogia sagedasemal, tulemuslikumal ning vanusele ja arengutasemele vastaval kasutamisel õppimises, õpetamises ja hindamises; on veendunud, et mis tahes digiõppe kavas tuleks luua õpiväljundite põhjal seos digitaalsete haridusvahendite ja kvalifikatsiooniraamistike vahel ja seda regulaarselt hinnata; |
| --- | --- |

81.

| 82. | soovitab liikmesriikidel ja haridusasutustel edendada õppijakeskseid ja individuaalseid õppimise meetodeid, sealhulgas täpseid vajadusi arvestavaid kursuseid, mis põhinevad õppija akadeemilistel ja tööalastel kogemustel ning õpetajate ja õpilaste vahelistel uuenduslikel meetoditel ja suhtlusel ning ühendavad neid, et toetada täiendusõpet ja kavandatud õpiväljundite saavutamist seal, kus õpilased on oma õppeprotsessis aktiivsed osalejad; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub liikmesriike üles võtma hariduse suhtes tervikliku lähenemisviisi ning pakkuma õppijatele konkreetseid, paindlikke õppimisvõimalusi, mis annavad neile edukaks tööturule sisenemiseks vajalikud põhipädevused; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab, et kõigi tasemete õppekavadesse lisataks rohkem uuriva, aktiiv-, projektipõhise ja probleemõppe meetodeid, et edendada koostööd ja rühmatööd; soovitab töötada haridussüsteemide raames selle nimel, et tugevdada valdkonnaüleseid, pehmeid ja eluks vajalikke oskusi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kordab, et õigus saada haridust peab olema tagatud kõigile puuetega inimestele alates lasteaiast kuni ülikoolini, ning rõhutab vajadust tagada asjakohased õppe- ja tehnilised vahendid, hindamismeetmed ja kvalifitseeritud töötajad, et puuetega inimesed saaksid seda õigust tõeliselt kasutada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | toetab ja julgustab selliste meetmete rakendamist, millega edendada hariduse ja koolituse kaudu meediapädevust ja kriitilist mõtlemist; tuletab meelde selles valdkonnas võetud kohustusi, mis on esitatud nõukogu 30. mai 2016. aasta järeldustes; palub sellega seoses komisjonil koordineerida ELi tasandil meediapädevuse valdkonnas poliitikameetmete väljatöötamist, et levitada selle valdkonna viimaseid ajakohastatud teadmisi ja parimaid tavasid; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja konkreetsed meetmed, millega edendada ja toetada selliseid meediapädevuse ja digikirjaoskuse projekte nagu katseprojekt „Meediapädevus kõigile“ning töötada välja terviklik meediapädevuse ja digikirjaoskuse poliitika, kus pööratakse eritähelepanu kooliharidusele; |
| --- | --- |

86.

| 87. | julgustab liikmesriike tagama võimalusi põhipädevuste arendamiseks, et oskusi säilitada ja omandada, pöörates eritähelepanu põhioskustele, teaduse, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika valdkondadele, keeleoskusele, ettevõtlusoskustele, digitaaloskustele, loovusele, kriitilisele mõtlemisele ja rühmatööle; julgustab komisjoni ja liikmesriike hõlbustama Euroopa võtmepädevuste raamistiku kasutamist kõigis haridusasutustes ja võimaldama seda kohaldada formaalsele, mitteformaalsele ja informaalsele õppimisele, suurendades nii võimalikult palju selle potentsiaali elukestva õppe olulise vahendina; |
| --- | --- |

87.

| 88. | julgustab liikmesriike suurendama üldsuse teadlikkust elukestvast õppest ja arvestama soolist perspektiivi asjakohaste poliitikameetmete ja programmide väljatöötamises, pöörates eritähelepanu nii linna- kui ka maapiirkondades elavatele madalama haridustasemega naistele, et pakkuda neile oskuste täiendamise võimalusi; |
| --- | --- |

88.

| 89. | toetab kõrgema ELi sihttaseme seadmist elukestvas õppes osalemise kohta; palub sellega seoses komisjonil esitada parimate tavade soovitused selle kõrge eesmärgi saavutamiseks; julgustab panema elukestvale õppele suuremat rõhku kõikidel haridustasemetel; rõhutab sellega seoses kõrgharidusasutuste rolli elukestva õppe strateegia elluviimises, töötavate inimeste harimises, pädevuste arendamises ning igas vanuses ja eri taustaga inimeste õppekultuuri kujundamises; |
| --- | --- |

89.

| 90. | julgustab komisjoni toetama liikmesriike täiskasvanuõpet hõlbustavate koolitus- ja haridusprogrammide väljatöötamisel, edendamisel ja tugevdamisel ning täiskasvanute aktiivsel kaasamisel haridussüsteemi; tuletab meelde, et täiskasvanuõpe ja -haridus peaksid pakkuma erinevaid õppimismeetodeid ja paindlikke õppimisvõimalusi, sealhulgas toetust inimestele nende elukestva õppe haldamisel ning teist võimalust pakkuvaid programme inimestele, kes pole kunagi koolis käinud, on haridussüsteemist varakult lahkunud või koolist välja langenud; palub komisjonil viia ellu võetud kohustused, näiteks ELi uues oskuste tegevuskavas sätestatud oskuste tagatis, ja edendada ELis madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palub liikmesriikidel töötada välja põlvkondadevahelised projektid, et aidata mõista paremini, millised on eakate probleemid, ja pakkuda eakatele võimalusi jagada oma oskusi, teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | julgustab arendama formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise vahelist koostoimet ja koostööd; väljendab sellega seoses heameelt edusammude üle, mida on viimastel aastatel tehtud, et viia ellu nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise kohta 2018. aastaks; palub siiski liikmesriikidel jätkata asjaomast tegevust ka pärast 2018. aastat, et edendada veelgi nende soovituste elluviimist, kehtestada asjakohased õigusraamistikud ja koostada valideerimise võimaldamiseks kõikehõlmavad valideerimisstrateegiad; rõhutab, et informaalse ja mitteformaalse õppimise, sh tasuta veebikursustel toimunud õppimise tunnustamine on väga oluline, et muuta haridus avatumaks ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; |
| --- | --- |

92.

| 93. | rõhutab, et vanemad täidavad hariduskolmnurgas lapse õpingute toetamisel keskset osa; rõhutab, et vanemate osalemine laste hariduses parandab nende saavutusi, heaolu ja kooli arengut; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palub komisjonil toetada avatud e-õppe piiriüleseid algatusi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab, et hariduse kvaliteeti ei tuleks hinnata mitte ainult selle põhjal, mil määral õppija on teadmised ja pädevused omandanud, vaid ka selle põhjal, milline on tema võime jätkata ja arendada ennast edasi elukestvas õppes ja loominguliste püüdluste kaudu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | toetab komisjoni tulemustabeli loomisel, et toetada võtmepädevuste, aga ka pädevustel põhineva hariduse, õppe ja koolituse arendamist; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kutsub liikmesriike üles võitlema hariduses sooliste stereotüüpide vastu, et tagada naistele nende valitud karjääri suhtes võrdsed võimalused ja valikuvabadus; tunneb sellega seoses muret, et teatavates liikmesriikides esineb endiselt õppematerjalides stereotüüpe ja et õpetajatel on tüdrukute ja poiste suhtes erinevad käitumuslikud eeldused; juhib tähelepanu vajadusele lisada soolise võrdõiguslikkuse põhimõte õpetajakoolituse nii põhi- kui ka täiendusõppesse ning õpetamispraktikasse, et kõrvaldada kõik tegurid, mis ei takistavad õpilastel realiseerimast kogu oma potentsiaali soost sõltumata; kutsub liikmesriike üles pöörama soolise võrdõiguslikkuse rakendamisel piirkondlike haridussüsteemide õppekavades eritähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele, pidades silmas seal registreeritud naistevastase vägivalla kõrget määra; rõhutab, et haridussüsteemide kõigil tasemetel tuleb arvestada soolist perspektiivi ja diskrimineerimise all kannatavate inimeste vajadusi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid haridusasutustes nii formaalõppe kui ka informaalse õppimise kaudu võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

98.

| 99. | soovitab komisjonil ja/või liikmesriikidel luua parimate tavade soodustamise eesmärgil Euroopa ja/või riiklik auhind, mis keskenduks soolisele võrdõiguslikkusele haridusasutustes, ning seda edendada; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, et haridus on oluline vahend nii alaealiste kui ka täiskasvanud rändajate ja pagulaste sotsiaalseks kaasamiseks ning oskuste ja kvalifikatsiooni parandamiseks; julgustab sellega seoses vahetama parimaid tavasid, mis käsitlevad integreerimist hariduse kaudu, ning andma edasi ühiseid väärtusi, edendama ja hõlbustama diplomite ja kvalifikatsioonide tunnustamist, pakkuma stipendiumeid ja looma päritoluriikides asuvate ülikoolidega partnerlusi, tuginedes hariduskoridoride väärtuslikule kogemusele; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab, et rohkem tuleb pingutada selle nimel, et tagada põliselanikest vähemusrahvaste hulka kuuluvatele õpilastele kõigil tasemetel hariduse ja koolituse kättesaadavus ja toetada haridusasutusi, kes osutavad teenuseid põliselanikest vähemusrahvaste või keelelise vähemuse emakeeles; kutsub komisjoni üles edendama veelgi programme, milles keskendutakse kogemuste ja parimate tavade vahetamisele piirkondlikes ja vähemuskeeltes antava hariduse valdkonnas Euroopas; julgustab liikmesriike hõlbustama õpilaste ja üliõpilaste emakeeles õpetamise arendamist; |
| --- | --- |

101.

| 102. | julgustab liikmesriike tõstma keeleoskuste taset heade tavade abil, näiteks võõrkeeleoskuse omandamise ametliku sertifitseerimisega teatud eas; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles looma haridus- ja koolitusvaldkonnas uuenduslike ja paindlike toetuste süsteemi andekate ning kunsti ja spordi alal võimekate õpilaste toetamiseks; toetab liikmesriike, kes püüavad võtta kasutusele stipendiumikavasid akadeemiliselt või spordi või kunsti alal tõendatult võimekatele õpilastele; |
| --- | --- |

103.

| 104. | peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni teatist Euroopa uue oskuste tegevuskava (COM(2016)0381) kohta, milles esitatakse lahendusi oskuste nõudlusele mittevastavuse ja oskuste nappuse kõrvaldamiseks ning oskuste tunnustamiseks õige süsteemi leidmiseks; julgustab sellega seoses liikmesriike looma koostöös kohalike ja piirkondlike osalejatega ning iga haridussüsteemi eripära arvestades kvaliteetset, kutseõpet hõlmavat duaalõpet (mis on väga kasulik nii tervikliku isikliku arengu kui ka elukestva õppe jaoks oskuste arendamise seisukohast); juhib tähelepanu sellele, millised on sellise hübriidse kutsehariduse ja -õppe süsteemi eelised, milles ühendatakse võrdsel määral tugevad koolipõhised ja tööpõhised võimalused, ja märgib, et see süsteem on üha ligitõmbavam; |
| --- | --- |

104.

| 105. | soovitab tõhustada haridusalast juhendamist, sest see on väga oluline vahend eri haridussüsteemide paindlikuks hõlmamiseks, rikastades ja ajakohastades samal ajal teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

105.

| 106. | toetab ja ergutab haridus- ja kutsenõustamist kui noorte põlvkondade individuaalseks ja sotsiaalseks arenguks olulist hariduslikku ülesannet; |
| --- | --- |

106.

| 107. | on seisukohal, et ettevõtlus on majanduskasvu ja töökohtade loomise tõukejõud ning ühtlasi viis, kuidas muuta majandus konkurentsivõimelisemaks ja innovatiivsemaks, mis aitab suurendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab, et sotsiaalne ettevõtlus on arenev valdkond, mis võib ühtaegu edendada majandust ning vähendada puudust, sotsiaalset tõrjutust ja muid sotsiaalseid probleeme; on seepärast seisukohal, et sotsiaalsema, kaasavama ja jätkusuutlikuma majanduse poole püüdlemiseks peaks ettevõtlusharidus hõlmama sotsiaalset mõõdet ja selle raames tuleks käsitleda selliseid teemasid nagu õiglane kaubandus, sotsiaalne ettevõtlus, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ja alternatiivsed ärimudelid, näiteks ühistud; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kutsub liikmesriike üles keskenduma ettevõtlusalasele ja finantsharidusele, vabatahtlikule tegevusele ja võõrkeeleoskusele hariduse valdkonnas ning seadma need prioriteediks ka kutsehariduse ja -õppe programmides; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kutsehariduse ja -õppega seotud konkreetseid töövõimalusi ning selle asjakohasust tööturul; |
| --- | --- |

110.

| 111. | palub liikmesriikidel töötada välja karjäärinõustamise viisi, mis hõlbustaks õpilaste ja üliõpilaste võimete ja eelduste kindlakstegemist ja tugevdaks individualiseeritud õppe protsessi; |
| --- | --- |

111.

| 112. | rõhutab laste ja noorte, kelle vanemad reisivad tööalaselt Euroopas, erilist hariduslikku olukorda ning kutsub komisjoni üles korraldama uuringu, et selgitada välja selliste laste ja noorte konkreetne olukord seoses probleemidega, millega nad seisavad silmitsi eelkooli- ja koolihariduse osas; |
| --- | --- |

112.

| 113. | soovitab komisjonil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 alusel toetada rohkem liikmesriike, kellel on äärepoolseimaid piirkondi, et parandada nende haridussüsteeme kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ergutab liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi korrapäraselt hindama ja jälgima hariduspoliitika, -strateegiate ja -programmide asjakohasust, võttes arvesse ka õpetajate ja õppijate tagasisidet, eesmärgiga tagada, et haridussüsteemid vastaksid jätkuvalt riigi muutuvatele vajadustele ja sotsiaal-majandusliku olukorra arengule; soovitab hariduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade vahelisi seoseid tugevdada, et edendada ja hinnata haridusreformide tõhusust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kordab, kui oluline on jälgida noorte tööhõivele keskenduvate ELi programmide tulemuslikkust ja hinnata nende mõju; rõhutab tulemuslike ja jätkusuutlike investeeringute tähtsust; |
| --- | --- |

115.

| 116. | tunnustab komisjoni tegevust haridussüsteemide ajakohastamise vallas ja palub sellega seoses liikmesriikidel kavandatud parandusmeetmete rakendamises rohkem osaleda ja rohkem sellele pühenduda; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ergutab liikmesriike toetama koostöös komisjoniga haridusasutusi reformiprotsesside ajakohastamisel, määrates riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil kindlaks spetsiaalsed kontaktpunktid, et anda asjakohast teavet, suuniseid ja abi; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kinnitab vajadust kujundada õigustepõhine ja sootundlik õpikeskkond, milles õppijad saavad teadmisi inimõiguste, sealhulgas naiste ja laste õiguste kohta, põhiväärtuste ja ühiskonnaelus osalemise, kodanike õiguste ja kohustuste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kohta ning õpivad nende eest seisma, olles oma identiteedis kindlad, tundes, et neid võetakse kuulda ning et nende kogukonnad väärtustavad neid; |
| --- | --- |

118.

Alusharidus ja lapsehoid (ECEC)

| 119. | kutsub liikmesriike üles tagama tasuta ja õiglase juurdepääsu kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule ning ergutab neid võtma vajalikke meetmeid, et tagada materiaalsete ja rahaliste tingimuste täitmine, millega võimaldatakse igale lapsele diskrimineerimata juurdepääs alusharidusele, ning tagama rohkem lastesõime- ja lasteaiakohti; |
| --- | --- |

119.

| 120. | kutsub komisjoni üles kaaluma alushariduse ja lapsehoiu ühise Euroopa raamistiku kehtestamist, tuginedes kvaliteediraamistikus välja pakutud põhimõtetele; toetab õpetajate ja valdkonna spetsialistidega koostöös Euroopa sihttaseme väljatöötamist vastavalt riiklikele või piirkondlikele kvaliteedinäitajatele, et mõõta alushariduse ja lapsehoiu kvaliteeti; |
| --- | --- |

120.

| 121. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid tegema rohkem jõupingutusi, et ergutada alusharidus- ja lapsehoiuasutuse juhtorganeid uurima võimalusi üleeuroopaliste projektide rakendamiseks; juhib tähelepanu sellele, et niiviisi saaksid kutsealatöötajad hoida ennast kursis õpetamisega seotud uuendustega ning muuta seeläbi koolieelse hariduse sisukamaks; |
| --- | --- |

121.

| 122. | on seisukohal, et koolieelsed lasteasutused ei peaks jääma Euroopa haridusruumist välja; leiab, et ka need asutused peaksid edendama teadmiste vahetamist liikmesriikide vahel, eeskätt jagades teavet uuenduslike projektide elluviimisel; |
| --- | --- |

122.

| 123. | soovitab suurendada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate ja koolieelsete lasteasutuste õpetajate koostööd, et parandada hariduse kvaliteeti ja haridustasemete vahelisi seoseid, valmistada koolieelikuid ette üleminekuks algkooli ja keskenduda laste arengule; rõhutab, kui olulised on suhted alushariduse ja lapsehoiu pakkujate ning lapsevanemate ja eestkostjate, kooli töötajate ja laste ning laste endi vahel; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ergutab liikmesriike suurendama alushariduse ja lapsehoiu valdkonna rahastamist ning lapsevanematele ja eestkostjatele, eelkõige ebasoodsama sotsiaal-majandusliku taustaga vanematele ja eestkostjatele ette nähtud majanduslikku tuge ja algatusi (näiteks maksuvähendused ja toetused või tasudest vabastamine), et neil oleks võimalik alushariduse ja lapsehoiu teenuseid kasutada ja et julgustada neid seda tegema; |
| --- | --- |

124.

| 125. | palub liikmesriikidel sellele alale rohkemate inimeste meelitamiseks teha töötajatesse täiendavaid investeeringuid ning tagada seeläbi alushariduse ja lapsehoiu jaoks kõrgelt kvalifitseeritud töötajate olemasolu; |
| --- | --- |

125.

| 126. | palub liikmesriikidel reformida ja parandada oma süsteeme, et saavutada Barcelona eesmärk, s.t vähemalt 33 % alla 3aastaste laste osalemine alushariduse ja lapsehoiu programmides; |
| --- | --- |

126.

Kooliharidus

| 127. | kutsub üles rakendama terviklikku koolikäsitlust, et parandada sotsiaalset kaasatust, haridusele juurdepääsu ja selle demokraatlikku juhtimist, kvaliteeti ja mitmekesisust ning tegeleda haridussüsteemist varakult lahkumise ja NEET-noorte küsimusega, püüdes samal ajal kogu tegevuse keskmesse seada õpitulemused, õppijate vajadused, heaolu ja koolielus osalemise; pooldab kooliõpilaste demokraatlike esindusstruktuuride edendamist ja toetamist; |
| --- | --- |

127.

| 128. | rõhutab, et NEET-noorte suurt arvu – ligi 6,3 miljonit noort vanuses 15–24 aastat – saaks vähendada meetmetega, millega ennetatakse haridussüsteemist varakult lahkumist, ning muutes koolide suunitluse praktilisemaks ja sidudes selle rohkem kohaliku keskkonnaga ning arendades sidemeid kohalike ettevõtete, kohalike omavalitsuste, sotsiaalasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; on seisukohal, et haridussüsteemist varakult lahkumist, mis on üks põhjustest, miks noortest saavad NEET-noored, saab pärssida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega; on veendunud, et ühtlasi on oluline toetada õppijaid nende endi õppemeetodite leidmisel, mis hõlmab veebipõhiseid kursusi ja kombineeritud õpet; tunneb heameelt selle üle, et kasutatakse asjakohaseid ja kaasavaid õppekavasid ning tõhusaid ja hästi väljatöötatud juhendamissüsteeme, mille raames pakutakse kvaliteetseid nõustamis- ja juhendamisteenuseid kõigile õppijatele; |
| --- | --- |

128.

| 129. | rõhutab vajadust tugevdada kooli tasandil sise- ja väliskoostöö võimalusi ja struktuure, sealhulgas valdkondadevahelist koostööd, meeskondlikku õpet, koolidest koosnevaid klastreid ning suhtlust õppimisvõimaluste kavandamise ja rakendamisega tegelevate isikute ja ka lapsevanematega; märgib, et olulised on rahvusvahelised õpilasvahetused ja koolipartnerlused selliste programmide raames nagu „Erasmus+“ja „eTwinning“; |
| --- | --- |

129.

| 130. | rõhutab, et ühtlasi tuleks kooliharidus muuta paindlikumaks, et see vastaks paremini õppijate tegelikele elutingimustele, näiteks suurendades veebiteenuste kasutamist, et parandada seeläbi muu hulgas ka kombineeritud õppe võimalusi; |
| --- | --- |

130.

| 131. | on veendunud, et mida varem inimesed omandavad teaduse, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika valdkonna oskused, seda paremad on nende võimalused saavutada tulevikus haridusteel ja kutsealal edu; kutsub seetõttu üles viima kooli tasandil ellu rohkem teaduse, tehnoloogia, inseneeria, kunsti ja matemaatika valdkonna algatusi ja samal ajal edendama humanitaar- ja sotsiaalteadusi, muu hulgas tõhustatud ja diferentseeritud koostöö kaudu kõrgharidus- ja teadusasutustega; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ergutab komisjoni toetama keeleoskuste arendamist noorte eurooplaste seas formaalsetes ja mitteformaalsetes haridusasutustes, töötades välja innovaatilisi mitmekeelseid pedagoogilisi käsitlusi, jagades parimaid mitmekeelseid pedagoogilisi tavasid ja edendades õpetajate keelepädevust; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ergutab liikmesriike ja komisjoni toetama olemasolevaid algatusi ning arendama ja rakendama kõikehõlmavaid kaasava hariduse poliitikameetmeid ja strateegiaid, mis on mõeldud konkreetsete vajaduste jaoks, kõige haavatavamate rühmade õiguste edendamiseks, kaasavama õpikeskkonna loomiseks ning avatuse ja kaasatuse soodustamiseks; palub komisjonil koos Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuuriga töötada välja uuenduslikud meetodid ja õppevahendid kaasamise edendamiseks ja õpilaste individuaalsete vajaduste täitmiseks; |
| --- | --- |

133.

| 134. | soovitab liikmesriikidel lisada keskkooli õppekavadesse ELi teema, et õpilased saaksid teadmisi liidu toimimise, selle ajaloo ja Euroopa kodakondsuse väärtuste kohta; |
| --- | --- |

134.

| 135. | rõhutab, kui tähtis on lisada koolide õppekavadesse ja hariduslikku sisusse teadmised naiste emantsipatsiooni ajaloost ja selliseid teadmisi edendada, eelkõige naiste valimisõiguse kohta, sealhulgas sümboolsete aastapäevade puhul (näiteks 2018. aastal, kui möödub 100 aastat sellest, kui naised saavutasid Poolas ja Saksamaal hääleõiguse), et suurendada teadlikkust, eesmärgiga edendada naiste õigusi haridusraamistikus; |
| --- | --- |

135.

| 136. | toonitab, kui oluline on tervise- ja suhetealane haridus, mis peab hõlmama lastele ja noortele teadmiste andmist võrdõiguslikkusel, nõusolekul, austusel ja vastastikkusel põhinevate suhete ning naiste ja tütarlaste õiguste, kaasa arvatud reproduktiiv- ja seksuaaltervise ning seonduvate õiguste kohta, sest see on vahend, mille abil võidelda stereotüüpide vastu, hoida ära soolist vägivalda ning edendada heaolu; |
| --- | --- |

136.

| 137. | julgustab korraldama koolides õpilastele, õpetajatele ja muudele töötajatele Punase Risti koolitusi, mis aitavad saada peamised esmaabioskused ja suutlikkuse hädaolukorras tegutseda; |
| --- | --- |

137.

| 138. | palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja katseprojekti, et toetada keskkooliõpilaste vahetusprogramme, mille raames nad veedaksid vähemalt pool kooliaastat mõnes muus liikmesriigis; |
| --- | --- |

138.

| 139. | palub liikmesriikidel kasutada omandatud teadmiste ja oskuste hindamiseks standardseid teste nii vähe kui võimalik; |
| --- | --- |

139.

| 140. | ergutab liikmesriike kaaluma meetmete võtmist, et tagada välismaal veedetud sellise õpiaja tunnustamine, millega ei kaasne diplomit ega kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti; kutsub komisjoni sellega seoses üles esitama ettepanekut välismaal veedetud õpiaja tunnustamise suuniste kohta, võttes arvesse liikmesriikide olemasolevaid parimaid tavasid, haridussüsteemidevahelist vastastikuse tunnustamise põhimõtet, võtmepädevustele tuginevat lähenemisviisi ning riiklike haridussüsteemide eripära ja kultuurilisi erijooni; |
| --- | --- |

140.

| 141. | palub komisjonil, liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel käsitleda kiusamise, küberkiusamise, ahistamise, sõltuvuse ja vägivalla küsimusi, töötades selleks kooli tasandil koostöös otseste kasusaajate ja kõigi sidusrühmadega (eelkõige õpetajad, lapsevanemate ühendused ja asjaomased valitsusvälised organisatsioonid) välja ennetusprogrammid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad, mis hõlmavad kaasamist; |
| --- | --- |

141.

| 142. | soovitab liikmesriikidel, nende haridusasutustel ja komisjonil tegeleda aktiivsemalt õpilaste seas spordi harrastamise edendamisega; |
| --- | --- |

142.

Kõrgharidus

| 143. | nõuab Euroopa haridusruumi loomist, lähtudes olemasolevate raamistike, nt Euroopa teadusruumi, juhtalgatuse „Innovaatiline liit“ja Euroopa kõrgharidusruumi potentsiaalist, nii et need saaksid üksteist tugevdada ja täiendada; |
| --- | --- |

143.

| 144. | julgustab liikmesriike investeerima kõrgharidusse vähemalt 2 % oma SKPst eesmärgiga vastata ELi võrdlusalusele, mille kohaselt tuleb aastaks 2020 teadus- ja arendustegevusse investeerida 3 % liidu SKPst; |
| --- | --- |

144.

| 145. | soovitab liikmesriikidel ja piirkondlikel ametiasutustel käsitleda riiklike ja piirkondlike vahendite kasutamisel ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite jaotamisel prioriteetsena haridusprogramme ning koostöö soodustamist kõrghariduse, töömaailma, tööstuse, teaduskogukondade ja ühiskonna kui terviku vahel; |
| --- | --- |

145.

| 146. | palub liikmesriikidel edendada üliõpilaste, praktikantide, õpetajapraktikantide, teadlaste ja haldustöötajate kaasavamat ja juurdepääsetavamat liikuvust, sest see toetab nende isiklikku ja kutsealast arengut ning parandab õppimise, õpetamise, teadustöö ja haldusjuhtimise kvaliteeti; pooldab kõigi liikuvuse soodustamist muu hulgas välismaal omandatud arvestuspunktide ning akadeemiliste ja kutsekvalifikatsioonide sujuva tunnustamise, piisava rahastamise ja individuaalse toetamise, sotsiaalõiguste tagatiste ja vajaduse korral õpirände haridusprogrammidesse lisamise kaudu; juhib sellega seoses tähelepanu komisjoni uutele algatustele, sealhulgas eCard, millega lihtsustatakse üliõpilaste piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

146.

| 147. | on seisukohal, et õpetajate ja teadlaste liikuvuse rahastamist tuleb suurendada, pakkudes lisaks kulude katmisele õppe- ja uurimistoetusi, pikendades välismaal viibimise kestust, lihtsustades loa saamise menetlusi ning edendades õpetaja/teadlase kaasjuhendamise vorme; |
| --- | --- |

147.

| 148. | palub, et komisjon ergutaks liikmesriike edendama liikuvust täiskasvanuhariduses, mis on programmis „Erasmus+“juba ette nähtud; |
| --- | --- |

148.

| 149. | rõhutab, kui oluline on tagada kvalifikatsioonide ja akadeemiliste kraadide vastastikune piiriülene tunnustamine ja kokkusobivus, millega tugevdatakse kvaliteeditagamise süsteemi ELi tasandil ja kõikides Euroopa kõrgharidusruumiga ühinenud riikides; |
| --- | --- |

149.

| 150. | rõhutab vajadust töötada välja laiaulatuslikud strateegiad ja asjakohased vahendid, et teha kindlaks uute õppimis- ja õpetamismeetodite, nt e-õppe, laialt avatud e-kursuste ja avatud juurdepääsuga materjalide kvaliteet; tunnustab sellega seoses kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa võrgustiku (ENQA) ja teiste asjakohaste Euroopa võrgustike rolli kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

150.

| 151. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõrgharidusasutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning tööandjate seas ELi uut kõrghariduse tegevuskava, et käsitleda kõrgharidusasutuste ja üliõpilaste vajadusi ja probleeme, luues sidemeid kohalike ja piirkondlike osalejatega, kaasates kohalikke kogukondi, edendades kohalikku ja piirkondlikku arengut ning innovatsiooni, luues kaasavaid ja ühendatud kõrgharidussüsteeme, tugevdades koostööd töömaailmaga ning tegeledes piirkondade oskusvajaduste probleemiga; julgustab ka kõrgharidusasutusi muu hulgas kogukondlike koostööprojektide kaudu rohkem kohalikus ja piirkondlikus arengus osalema; |
| --- | --- |

151.

| 152. | nõuab, et täidetaks uues oskuste tegevuskavas võetud kohustused, toetades sealhulgas liikmesriikide püüdlusi teha kättesaadavaks rohkem teavet selle kohta, kuidas kõrgkooli lõpetanutel tööturul läheb; väljendab sellega seoses heameelt ettepaneku üle luua 2020. aastaks Euroopa kõrgkoolilõpetanute seiresüsteem; on seisukohal, et teave kõrgkooli lõpetanute edasise karjääri kohta ning täpsete ja asjakohaste andmete kogumine (mitte ainult riiklikul, vaid ka ELi tasandil) on oluline hariduse kvaliteedi tagamiseks ja kvaliteetse hariduse arendamiseks; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ergutab komisjoni liikmesriikide ja piirkondade vahelise teadusuuringute ja innovatsiooni lõhe vähendamiseks rohkem pingutama, esitades ettepanekuid uute algatuste kohta Marie Skłodowska-Curie meetmete raames, ning toetama uurimis- ja õpetamistegevuse kombineerimist akadeemiliseks karjääriks valmistuvate Marie Skłodowska-Curie meetmetes osalejate puhul; |
| --- | --- |

153.

| 154. | soovitab, et ELi STE(A)Mi (teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika) koalitsioon hõlmaks palju erinevaid valdkondi, et valmistada õpilasi ette pidevalt muutuvas tegelikkuses elamiseks ja töötamiseks; |
| --- | --- |

154.

| 155. | toetab Euroopa arvestuspunktisüsteemi (ECTS) arvestuspunktide andmist üliõpilastele ühiskondliku vabatahtliku töö eest, et toetada nende kutsealast ja isiklikku arengut; |
| --- | --- |

155.

| 156. | rõhutab, et rahvusvahelise koostöö programmid, kultuuridiplomaatia ja poliitiline dialoog kolmandate riikidega kõrghariduse valdkonnas ei toeta mitte ainult teadmiste vabamat liikumist, vaid aitavad samuti parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja rahvusvahelist positsiooni, edendades samal ajal teadusuuringuid ja innovatsiooni, liikuvust ja kultuuridevahelist dialoogi ning rahvusvahelist arengut kooskõlas ELi välistegevuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

156.

| 157. | on seisukohal, et olukorras, kus Euroopa ühiskonnad muutuvad järjest digitaalsemaks ja robotiseeritumaks, peaksid tulevikukindlad haridussüsteemid hõlmama jätkusuutlikkuse ja rahu tagamise õpetamist ning olema osa laiemast kutsealase kirjaoskuse alasest arutelust, kus keskendutakse mitte ainult majanduskasvule, vaid ka õppijate isiklikule arengule, paremale tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

157.

| 158. | kutsub liikmesriike üles edendama haridusasutuste ja töömaailma vahelist koostööd, et valmistada õppijaid paremini ette tööturule sisenemiseks, ning võtma meetmeid seoses vajadusega tegeleda oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse ja oskuste nappusega; kutsub sellega seoses üles lisama kõrgharidusprogrammidesse ning kutsehariduse ja -õppe kavadesse ECTSi arvestuspunktide kaudu tunnustatud kvaliteetseid ja asjakohaseid õppepraktikaid ning ergutab kõrgharidusasutusi, töömaailma, teadussektorit ning kohalikke ja piirkondlikke ettevõtjaid tegema koostööd kvaliteetsete duaalõppe ja kutseõppe süsteemide, karjäärinõustamise, õpipoisiõppe, praktika ja ka tegelikkusel põhineva koolituse väljatöötamisel, mis peaks kuuluma kutse- ja kõrghariduse õppekavadesse; palub lisaks, et liikmesriigid tagaksid ELis kõigile noortele õiguse saada töökoht, praktikakoht, täienduskoolitus või osaleda kombineeritud töö- ja koolitusprogrammis; |
| --- | --- |

158.

| 159. | on seisukohal, et kvaliteetsete praktikakohtade tagamiseks on oluline, et sõlmitakse õpipoisiõppe- või praktikaleping, milles on kindlaks määratud kõigi osaliste roll ja vastutus, tuues välja praktika või õpipoisiõppe pikkuse, õppe-eesmärgid ja ülesanded, mis vastavad selgesti kindlaksmääratud oskustele, mida tuleb arendada, ning tööalase seisundi, piisava hüvitamise/tasustamise (sealhulgas ületunnitöö eest), kohaldataval riiklikul õigusel põhinevad sotsiaalkaitse- ja -kindlustussüsteemid, kohaldatavad kollektiivlepingud või mõlemad; |
| --- | --- |

159.

| 160. | rõhutab vajadust pakkuda nõuetekohast õppe- ja koolitussisu ning tagada praktika ja õpipoisiõppe puhul inimväärsed töötingimused, et tõsta esile nende üliolulist rolli üleminekul haridussüsteemist tööellu; rõhutab, et praktika ja õpipoisiõpe ei tohiks kunagi asendada töökohti ning praktikante ei tohi kohelda kui odavat või isegi tasuta tööjõudu; |
| --- | --- |

160.

| 161. | soovitab ülikoolidel ja koolituskeskustel pakkuda kutsehariduse õpetajatele põhi- ja täienduskoolitust koostöös nende töövaldkondade ekspertidega vastavalt kutseõppekursuste erialadele; |
| --- | --- |

161.

Õpetaja kui kvaliteetse õpetamise tagaja

| 162. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada õpetajaid õpetamisse innovatsiooni ja tehnoloogia kaasamisel, tugevdades nende digioskusi ning andes neile asjakohased vahendid ja pakkudes vajalikku tuge, võimaldades näites rohkem täienduskoolitusi, arendades veebikogukondasid ning avatud õppevahendeid ja kursusi; |
| --- | --- |

162.

| 163. | toetab õppimise ja õpetamise akadeemia loomist, mis kujutaks endast õpetajatele Euroopa tasandil täiendavat võimalust koolitusteks ja parimate tavade vahetamiseks ning oleks internetis teabe vahetamise, kogemuste jagamise ja üksteiselt õppimise keskus ja koht, kus toimuvad regulaarselt töötubade, seminaride ja konverentside vormis kohtumised, et edendada õpetajate koostööd, parandada õpetamise kvaliteeti ja toetada õpetajate kutsealast arengut; palub, et komisjon esitaks sellise akadeemia loomise projekti kohta ettepaneku, mis põhineb ka Euroopa Koolivõrgu oskusteabel; |
| --- | --- |

163.

| 164. | tuletab meelde kõrgharidusasutustes õpetavale personalile pedagoogilise väljaõppe andmise tähtsust ja seda, kui oluline on tähtsustada töölevõtmisprotsessi käigus pedagoogilist pädevust vähemalt samal määral kui teadustöö pädevust; rõhutab teadustööl põhineva hariduse ja pedagoogilise teadustegevuse osatähtsust, et edendada õppimises ja õpetamises õpilaskeskset lähenemisviisi, soodustada aktiivset õppimist, tõhustada oskuste arendamist ja parandada õpetamismeetodeid; |
| --- | --- |

164.

| 165. | kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele stiimuleid, et meelitada ja motiveerida noori inimesi ja kvalifitseeritud õpetajaid sisenema haridussüsteemi ja selles töötama; |
| --- | --- |

165.

| 166. | rõhutab vajadust tunnustada alushariduse ja lapsehoiu valdkonna töötajate kutsealast staatust; |
| --- | --- |

166.

| 167. | nõuab õpetajate toetamist mitmekeelsete kursuste pakkumisel, kuna need on oluline tegur hariduse rahvusvahelistumises; |
| --- | --- |

167.

| 168. | rõhutab kultuuridevahelise õppe rolli õpetajahariduses, et tugevdada õpetajate kultuuridevahelisi pädevusi, eesmärgiga edendada Euroopa kultuuri ja ühiseid väärtusi ning õpetamise Euroopa mõõdet; märgib, et kultuuridevahelised pädevused on järjest mitmekesisemates ühiskondades töötamiseks ja koolide rahvusvahelisemaks muutmiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

168.

| 169. | on teadlik, et parimate võimalike õpitulemuste tagamiseks tuleb õpetajate teadmiste ja õpilaste tehnoloogilise potentsiaali vahel luua koostoime; |
| --- | --- |

169.

| 170. | pooldab seda, et õpetajahariduse kõigisse etappidesse lisatakse õpetajapraktika, mida juhendavad väljaõppe saanud mentorid; |
| --- | --- |

170.

| 171. | julgustab õpetajaid ja koolijuhte koolikeskkonnas uuenduste rakendamist ja innovatsiooni arengu toetamist edendama ja võtma nendes valdkondades juhtrolli enda kanda; |
| --- | --- |

171.

| 172. | kutsub kõrgharidusasutusi üles õppejõudude ja teadurite pedagoogiliste teadmiste edendamist ja ajakohastamist prioriteediks seadma, seda toetama ja premeerima, sh nüüdistehnoloogia pakutavad haridusalased võimalused õpilaste saavutuste edendamiseks ja õpetamise tõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

172.

| 173. | toetab uute, uuenduslike ja ambitsioonikate õpetamismeetodite ja haridusstandardite väljatöötamist, et õpilaste ja kõrgharidusasutuste vajadusi paremini täita ning kiiresti muutuva maailma probleemidele tõhusamalt reageerida; |
| --- | --- |

173.

o

o o

| 174. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

174.

---

(1)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 22.

(2)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 30.

(3)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(4)  ELT C 172, 27.5.2015, lk 17.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0360.

(6)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 25.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(8)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 2.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0018.

(10)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(11)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(12)  http://www.socialsummit17.se/wp-content/uploads/2017/11/Concluding-report-Gothenburg-summit.pdf.

(13)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/122123.pdf.

(14)  EÜT C 104, 16.4.1984, lk 69.

(15)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 12.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0303.

(17)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Gender_statistics.

(18)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3072 ja https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1502en_0.pdf.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/26

---

P8_TA(2018)0248

Liikumine jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa vesiviljelussektori suunas liikumise kohta: praegune olukord ja tulevased väljakutsed (2017/2118(INI))

(2020/C 28/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“(COM(2013)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“(COM(2013)0229),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 304/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 304/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (1),

| — | võttes arvesse 20. juuli 1998. aasta nõukogu direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juuli 1998. aasta nõukogu direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrust (EÜ) nr 710/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrust (EÜ) nr 710/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (10),

| — | võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (11),

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia hoogustamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia hoogustamise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades (13),

| — | võttes arvesse oma 23. novembril 2010. aastal toimunud esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses, vastuvõtmise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembril 2010. aastal toimunud esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses, vastuvõtmise kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (15),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (16),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti veepoliitika raamdirektiivi ning merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta seoses vesiviljelusega (SWD(2016)0178), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti veepoliitika raamdirektiivi ning merestrateegia raamdirektiivi rakendamise kohta seoses vesiviljelusega (SWD(2016)0178),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta dokumenti „Ülevaatearuanne: merikogerlaste vesiviljelust käsitlevate eeskirjade rakendamine“(DG(SANTE) 2015-7406 – MR), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta dokumenti „Ülevaatearuanne: merikogerlaste vesiviljelust käsitlevate eeskirjade rakendamine“(DG(SANTE) 2015-7406 – MR),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2017. aasta teatist „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“(COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2017. aasta teatist „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“(COM(2017)0339),

| — | võttes arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2016. aasta majandusaruannet ELi vesiviljelussektori kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2016. aasta majandusaruannet ELi vesiviljelussektori kohta,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri aruannet teemal „Tarbijaharjumused kalandus- ja vesiviljelustoodete vallas“(2017) ning Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu vaatlusrühma (EUMOFA) täiendavat analüüsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri aruannet teemal „Tarbijaharjumused kalandus- ja vesiviljelustoodete vallas“(2017) ning Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu vaatlusrühma (EUMOFA) täiendavat analüüsi,

| — | võttes arvesse teaduslikku arvamust „Toit ookeanidest“, mille koostas teaduslike nõuandjate kõrgetasemeline rühm 2017. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teaduslikku arvamust „Toit ookeanidest“, mille koostas teaduslike nõuandjate kõrgetasemeline rühm 2017. aasta novembris,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit,

| — | võttes arvesse Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni veeloomade tervise koodeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni veeloomade tervise koodeksit,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 rakendamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 rakendamise kohta (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0186/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0186/2018),

| A. | arvestades, et vesiviljelussektor, kaasa arvatud mere- ja mageveekalade ning molluskite, koorikloomade, merevetikate ja okasnahksete kasvatus, on innovaatiline majandussektor, mis on kõige kiiremini kasvav toidutootmistegevus ning potentsiaalselt kõrgtehnoloogiline sektor, mis vajab struktuurilisi ja teadusinvesteeringuid ning pikaajalisi tegevus- ja finantskavasid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vesiviljelussektor, kaasa arvatud mere- ja mageveekalade ning molluskite, koorikloomade, merevetikate ja okasnahksete kasvatus, on innovaatiline majandussektor, mis on kõige kiiremini kasvav toidutootmistegevus ning potentsiaalselt kõrgtehnoloogiline sektor, mis vajab struktuurilisi ja teadusinvesteeringuid ning pikaajalisi tegevus- ja finantskavasid;

| B. | arvestades, et kalakasvatusel ja koorikloomade tööstusel on majanduses ning tööhõive, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas oluline ja väärtuslik roll ELi rannikupiirkondades ja sisemaal ning äärepoolseimates piirkondades elukvaliteedi parandamisel ning eurooplaste toitumisalase ja toiduga kindlustatuse toetamisel; arvestades, et on teatavaid vesiviljelust ebasoodsalt mõjutavaid tegureid, sealhulgas keskkonna- ja kliimaga seotud tegurid, kuid eeskätt röövloomad; arvestades, et nagu nähtub mitmest uuringust, on nendel röövloomadega seotud probleemidel tootmisele märkimisväärne mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kalakasvatusel ja koorikloomade tööstusel on majanduses ning tööhõive, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas oluline ja väärtuslik roll ELi rannikupiirkondades ja sisemaal ning äärepoolseimates piirkondades elukvaliteedi parandamisel ning eurooplaste toitumisalase ja toiduga kindlustatuse toetamisel; arvestades, et on teatavaid vesiviljelust ebasoodsalt mõjutavaid tegureid, sealhulgas keskkonna- ja kliimaga seotud tegurid, kuid eeskätt röövloomad; arvestades, et nagu nähtub mitmest uuringust, on nendel röövloomadega seotud probleemidel tootmisele märkimisväärne mõju;

| C. | arvestades, et komisjoni teatises „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“rõhutatakse nelja prioriteetset valdkonda, millega tuleb tegeleda, et ELi vesiviljeluse potentsiaal avada: haldusmenetlused, kooskõlastatud ruumiline planeerimine, konkurentsivõime, eeskätt sidudes sektori teadusega, ning võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni teatises „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“rõhutatakse nelja prioriteetset valdkonda, millega tuleb tegeleda, et ELi vesiviljeluse potentsiaal avada: haldusmenetlused, kooskõlastatud ruumiline planeerimine, konkurentsivõime, eeskätt sidudes sektori teadusega, ning võrdsed võimalused;

| D. | arvestades, et samas teatises soovitatakse liikmesriikidel koostada vesiviljeluse mitmeaastased riiklikud strateegilised kavad, milles analüüsitakse peamisi puudusi ja lahendamist vajavaid probleeme ning seatakse ühised eesmärgid ja võimaluse korral näitajad nende eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et samas teatises soovitatakse liikmesriikidel koostada vesiviljeluse mitmeaastased riiklikud strateegilised kavad, milles analüüsitakse peamisi puudusi ja lahendamist vajavaid probleeme ning seatakse ühised eesmärgid ja võimaluse korral näitajad nende eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude hindamiseks;

| E. | arvestades, et kohalike ökosüsteemide ja varude säilitamine peab olema prioriteetne eesmärk, mis ennetab kohaliku kalanduse ja kalakasvatuse ümberpaigutamist ja hävitamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kohalike ökosüsteemide ja varude säilitamine peab olema prioriteetne eesmärk, mis ennetab kohaliku kalanduse ja kalakasvatuse ümberpaigutamist ja hävitamist;

| F. | arvestades, et hoolimata headest kavatsustest ja jõupingutustest ELi vesiviljelus stagneerub, erinevalt muudes maailma piirkondades täheldatud üha suurenevast kasvust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata headest kavatsustest ja jõupingutustest ELi vesiviljelus stagneerub, erinevalt muudes maailma piirkondades täheldatud üha suurenevast kasvust;

| G. | arvestades, et ELi vesiviljelustoodang katab hinnanguliselt üksnes 10 % kalatoodete sisenõudlusest, ning arvestades, et enam kui pool kalatoodete nõudlusest kaetakse impordiga kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi vesiviljelustoodang katab hinnanguliselt üksnes 10 % kalatoodete sisenõudlusest, ning arvestades, et enam kui pool kalatoodete nõudlusest kaetakse impordiga kolmandatest riikidest;

| H. | arvestades, et vesiviljelust tuleks näha ja käsitleda põllumajanduse vormina, eriti tiigikasvatuste puhul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vesiviljelust tuleks näha ja käsitleda põllumajanduse vormina, eriti tiigikasvatuste puhul;

| I. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade mahajäämus vesiviljeluse arengus on eriti silmatorkav; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade mahajäämus vesiviljeluse arengus on eriti silmatorkav;

| J. | arvestades, et hiljutine teaduslike nõuandjate kõrgetasemelise rühma arvamus küsimuse kohta, mille esitas rühmale volinik Karmenu Vella, nimelt „Kuidas on võimalik ookeanist saada rohkem toitu ja biomassi viisil, mis ei vähenda tulevaste põlvkondade hüvesid?“, sisaldab järgmisi soovitusi: „lõimida „ookeanist toidu saamise“vastutustundliku kultuuri paradigma ... laiadesse ELi ja ülemaailmsete süsteemide tasandi poliitilistesse tegevuskavadesse“; ning: „viia marikultuuri areng Euroopas kõrgemale ja strateegilisemale tasandile laiahaardelise, kooskõlastatud poliitikaraamistiku abil – see hõlmab suuniste esitamist marikultuuri nõuete lisamise kohta 2014. aasta ELi mereruumi planeerimise direktiivi rakendamisel ja tehnoloogilise koostöö laiendamise kohta marikultuurile ELi ja lõunapoolsete partnerriikide vaheliste jätkusuutlike kalandusalase partnerluse kokkulepete kohaselt“; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hiljutine teaduslike nõuandjate kõrgetasemelise rühma arvamus küsimuse kohta, mille esitas rühmale volinik Karmenu Vella, nimelt „Kuidas on võimalik ookeanist saada rohkem toitu ja biomassi viisil, mis ei vähenda tulevaste põlvkondade hüvesid?“, sisaldab järgmisi soovitusi: „lõimida „ookeanist toidu saamise“vastutustundliku kultuuri paradigma ... laiadesse ELi ja ülemaailmsete süsteemide tasandi poliitilistesse tegevuskavadesse“; ning: „viia marikultuuri areng Euroopas kõrgemale ja strateegilisemale tasandile laiahaardelise, kooskõlastatud poliitikaraamistiku abil – see hõlmab suuniste esitamist marikultuuri nõuete lisamise kohta 2014. aasta ELi mereruumi planeerimise direktiivi rakendamisel ja tehnoloogilise koostöö laiendamise kohta marikultuurile ELi ja lõunapoolsete partnerriikide vaheliste jätkusuutlike kalandusalase partnerluse kokkulepete kohaselt“;

| K. | arvestades, et vesiviljelusettevõtte asutamine või laiendamine ELis nõuab erinevate lubade ja volituste omandamist, ning arvestades, et nende ametlike dokumentide omandamise menetlus ei ole ELi tasandil ühtlustatud ning on üldjuhul aeglane ja keeruline ning selles puudub õiguskindlus ja majanduslik prognoositavus; arvestades, et peale kolmandatest riikidest importimise kaudse soodustamise võib see olukord takistada sektori arengut ja pärssida äriinvesteeringuid ning tuua sektorile kaasa liigseid kulusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vesiviljelusettevõtte asutamine või laiendamine ELis nõuab erinevate lubade ja volituste omandamist, ning arvestades, et nende ametlike dokumentide omandamise menetlus ei ole ELi tasandil ühtlustatud ning on üldjuhul aeglane ja keeruline ning selles puudub õiguskindlus ja majanduslik prognoositavus; arvestades, et peale kolmandatest riikidest importimise kaudse soodustamise võib see olukord takistada sektori arengut ja pärssida äriinvesteeringuid ning tuua sektorile kaasa liigseid kulusid;

| L. | arvestades, et kõige keerulisemad menetlused vesiviljelusega tegelemiseks on seotud keskkonnanõuetega (keskkonnamõju hindamised, strateegilised keskkonna hindamised ja seiremenetlused), kuid paradoksaalselt ei taga nende haldusmenetluste aeglus ja keerukus alati keskkonnakaitset, vaid muudab mõnikord hoopis keeruliseks sotsiaalmajanduslike, keskkonnahoidlike ja kvaliteetsete vesiviljelusettevõtete asutamise; arvestades, et magevee ja merevee vesiviljeluse vahel on erinevusi; arvestades, et vesiviljeluse alasektorite erinevused vajavad erinevaid varude haldamise, sööda ja paljunemise praktikaid; arvestades, et ELi vesiviljeluse eeskirjade ja eriti kestlike keskkonnanormide koostamisel tuleb neid erinevusi nõuetekohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõige keerulisemad menetlused vesiviljelusega tegelemiseks on seotud keskkonnanõuetega (keskkonnamõju hindamised, strateegilised keskkonna hindamised ja seiremenetlused), kuid paradoksaalselt ei taga nende haldusmenetluste aeglus ja keerukus alati keskkonnakaitset, vaid muudab mõnikord hoopis keeruliseks sotsiaalmajanduslike, keskkonnahoidlike ja kvaliteetsete vesiviljelusettevõtete asutamise; arvestades, et magevee ja merevee vesiviljeluse vahel on erinevusi; arvestades, et vesiviljeluse alasektorite erinevused vajavad erinevaid varude haldamise, sööda ja paljunemise praktikaid; arvestades, et ELi vesiviljeluse eeskirjade ja eriti kestlike keskkonnanormide koostamisel tuleb neid erinevusi nõuetekohaselt arvesse võtta;

| M. | arvestades, et bürokraatia keerukus ja viivitused, eriti need, mis on seotud lubade ja planeerimisega, kujutavad endast tegevusetust, mis toob võimalikele investoritele piirkondades, kuhu vesiviljelusettevõtteid rajatakse, paratamatult kaasa majanduslikke ning sotsiaal- ja tööhõivealaseid kulusid, mõjutades eriti tugevalt naiste ja noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et bürokraatia keerukus ja viivitused, eriti need, mis on seotud lubade ja planeerimisega, kujutavad endast tegevusetust, mis toob võimalikele investoritele piirkondades, kuhu vesiviljelusettevõtteid rajatakse, paratamatult kaasa majanduslikke ning sotsiaal- ja tööhõivealaseid kulusid, mõjutades eriti tugevalt naiste ja noorte tööhõivet;

| N. | arvestades, et asjakohases ruumilises planeerimises tuleb arvesse võtta eri kasutajate erinevaid vajadusi koos vajadusega kaitsta loodust ning teha jõupingutusi nende vajaduste lepitamiseks; arvestades, et asukohtade kättesaamatus, puudulik ruumiline planeerimine ning konflikt muu majandustegevusega avaldab mõnedes piirkondades märkimisväärset mõju ELi vesiviljeluse arengule, kuna vesiviljelussektoril võib võrreldes teiste nn võimsate sektoritega olla vähem kaalu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et asjakohases ruumilises planeerimises tuleb arvesse võtta eri kasutajate erinevaid vajadusi koos vajadusega kaitsta loodust ning teha jõupingutusi nende vajaduste lepitamiseks; arvestades, et asukohtade kättesaamatus, puudulik ruumiline planeerimine ning konflikt muu majandustegevusega avaldab mõnedes piirkondades märkimisväärset mõju ELi vesiviljeluse arengule, kuna vesiviljelussektoril võib võrreldes teiste nn võimsate sektoritega olla vähem kaalu;

| O. | arvestades, et ruumiline planeerimine on vesiviljeluse pikaajalise arengu üks eeltingimusi ning vajalik vahend vesiviljeluse jaoks sobivate paikade planeerimiseks, võttes arvesse teisi asjaomases piirkonnas toimuvaid tegevusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ruumiline planeerimine on vesiviljeluse pikaajalise arengu üks eeltingimusi ning vajalik vahend vesiviljeluse jaoks sobivate paikade planeerimiseks, võttes arvesse teisi asjaomases piirkonnas toimuvaid tegevusi;

| P. | arvestades, et ELi keskkonnaalased õigusaktid põhinevad direktiividel (merestrateegia direktiiv, linnudirektiiv ja elupaikade direktiiv), ning arvestades et seetõttu on nende ülevõtmine ja teatava kaalutlusõigusega kohaldamine jäetud liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ülesandeks; arvestades, et seetõttu ei ole ELis ühetaolist rakendamist ja see toob ettevõtjate ja kasvatuste jaoks kaasa õiguskindlusetuse ning investorite jaoks vähese prognoositavuse ning tekitab ebavõrdsed tingimused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi keskkonnaalased õigusaktid põhinevad direktiividel (merestrateegia direktiiv, linnudirektiiv ja elupaikade direktiiv), ning arvestades et seetõttu on nende ülevõtmine ja teatava kaalutlusõigusega kohaldamine jäetud liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ülesandeks; arvestades, et seetõttu ei ole ELis ühetaolist rakendamist ja see toob ettevõtjate ja kasvatuste jaoks kaasa õiguskindlusetuse ning investorite jaoks vähese prognoositavuse ning tekitab ebavõrdsed tingimused;

| Q. | arvestades, et teadusliku arvamuse „Toit ookeanidest“kohaselt on ainus viis saada ookeanist märkimisväärselt rohkem toitu ja biomassi toiduahela alumisse osasse kuuluvate organismide, nagu makrovetikad ja kahepoolmelised molluskid, kasvatamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teadusliku arvamuse „Toit ookeanidest“kohaselt on ainus viis saada ookeanist märkimisväärselt rohkem toitu ja biomassi toiduahela alumisse osasse kuuluvate organismide, nagu makrovetikad ja kahepoolmelised molluskid, kasvatamine;

| R. | arvestades, et erinevad riiklikud või piirkondlikud vesiviljelust reguleerivad õigusraamistikud võivad tekitada olukorra, kus ettevõtetele kehtivad erinevad nõuded isegi juhul, kui nad tegutsevad samas merebasseinis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et erinevad riiklikud või piirkondlikud vesiviljelust reguleerivad õigusraamistikud võivad tekitada olukorra, kus ettevõtetele kehtivad erinevad nõuded isegi juhul, kui nad tegutsevad samas merebasseinis;

| S. | arvestades, et teretulnud on hea koostöö näited, mille aluseks on vabatahtlikud kokkulepped ja muud kokkulepped looduskaitsjate ja sektori vahel; arvestades, et ehkki positiivsed näited selle kohta, kuidas vesiviljelus on aidanud hoida vee head kvaliteeti ja veeökosüsteemide teenuseid, on tervitatavad, on oluline tunnistada, et vesiviljelus võib kohalikku keskkonda ja vee kvaliteeti ka kahjustada, ning püüda seda negatiivset mõju vähendada; ergutab seetõttu innovatsiooni ja algatusi, et tagada pikaks ajaks jätkusuutlik ja kasumlik sektor; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teretulnud on hea koostöö näited, mille aluseks on vabatahtlikud kokkulepped ja muud kokkulepped looduskaitsjate ja sektori vahel; arvestades, et ehkki positiivsed näited selle kohta, kuidas vesiviljelus on aidanud hoida vee head kvaliteeti ja veeökosüsteemide teenuseid, on tervitatavad, on oluline tunnistada, et vesiviljelus võib kohalikku keskkonda ja vee kvaliteeti ka kahjustada, ning püüda seda negatiivset mõju vähendada; ergutab seetõttu innovatsiooni ja algatusi, et tagada pikaks ajaks jätkusuutlik ja kasumlik sektor;

| T. | arvestades, et kahepoolmeliste molluskite ja makrovetikate kasvatamiseks on vaja, et keskkonnas oleks tasakaalustatult toitainerikkaid sooli; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kahepoolmeliste molluskite ja makrovetikate kasvatamiseks on vaja, et keskkonnas oleks tasakaalustatult toitainerikkaid sooli;

| U. | arvestades, et eelmainitut silmas pidades kvalifitseerub seda laadi magevee kalakasvatus ühtlasi keskkonnakaitse teenuseks, mis tagab vee kvaliteedi ja kvantiteedi ning väärib seetõttu praegusest oluliselt rohkem ELi poliitikakujundajate tunnustust ja tuge; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et eelmainitut silmas pidades kvalifitseerub seda laadi magevee kalakasvatus ühtlasi keskkonnakaitse teenuseks, mis tagab vee kvaliteedi ja kvantiteedi ning väärib seetõttu praegusest oluliselt rohkem ELi poliitikakujundajate tunnustust ja tuge;

| V. | arvestades, et ELi tooted peavad vastama reale rangetele keskkonda, loomatervist, loomade heaolu ja tarbijakaitset käsitlevatele eeskirjadele ning normidele, millega reguleeritakse tootmistoiminguid, sööta, heaolu, transporti, töötlemist ja tööhõive sotsiaalseid tingimusi, mis mõjutavad otseselt tootmiskulusid; arvestades, et tulemuseks on väga kvaliteetsed ja säästvad tooted, mis võivad olla kallimad ja seega vähem konkurentsivõimelised kui imporditud tooted, mis sageli saabuvad ELi turule madalate hindadega tavade tõttu, mis ei ole keskkonna- ja sotsiaalsest vaatepunktist kestlikud ning mille tootmisega on kaasnenud viletsad loomade heaolu ja tervise standardid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi tooted peavad vastama reale rangetele keskkonda, loomatervist, loomade heaolu ja tarbijakaitset käsitlevatele eeskirjadele ning normidele, millega reguleeritakse tootmistoiminguid, sööta, heaolu, transporti, töötlemist ja tööhõive sotsiaalseid tingimusi, mis mõjutavad otseselt tootmiskulusid; arvestades, et tulemuseks on väga kvaliteetsed ja säästvad tooted, mis võivad olla kallimad ja seega vähem konkurentsivõimelised kui imporditud tooted, mis sageli saabuvad ELi turule madalate hindadega tavade tõttu, mis ei ole keskkonna- ja sotsiaalsest vaatepunktist kestlikud ning mille tootmisega on kaasnenud viletsad loomade heaolu ja tervise standardid;

| W. | arvestades, et mõned vesiviljeluse ettevõtted sõltuvad oluliselt energiavarudest, mis tekitab vesiviljelustootmisele lisakulusid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mõned vesiviljeluse ettevõtted sõltuvad oluliselt energiavarudest, mis tekitab vesiviljelustootmisele lisakulusid;

| X. | arvestades, et kala kui inimese tervisele kasulikke valke, rasvhappeid, vitamiine, mineraale ja olulisi mikrotoitaineid sisaldava toidu tarbimist tuleks suurendada ning arvestades, et ELi mereandide suurepärane kvaliteet peaks andma ELi vesiviljelussektorile olulise konkurentsieelise; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kala kui inimese tervisele kasulikke valke, rasvhappeid, vitamiine, mineraale ja olulisi mikrotoitaineid sisaldava toidu tarbimist tuleks suurendada ning arvestades, et ELi mereandide suurepärane kvaliteet peaks andma ELi vesiviljelussektorile olulise konkurentsieelise;

| Y. | arvestades, et ülemaailmne kala tarbimine on paralleelselt maailma rahvastiku kasvuga püsivalt suurenemas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ülemaailmne kala tarbimine on paralleelselt maailma rahvastiku kasvuga püsivalt suurenemas;

| Z. | arvestades, et peale selle ei ole ELi kaubandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika alati sidusad: näiteks annab EL üldiste tariifsete soodustuste kava (üldine soodustuste süsteem ning kestliku arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord) staatuse haavatavas olukorras arenguriikidele eesmärgiga võimaldada neil maksta ELi suunatud ekspordilt vähem tollimaksu või seda üldse mitte teha, andes neile eluliselt tähtsa juurdepääsu ELi turule ja aidates kaasa nende kasvule; arvestades, et samal ajal toodavad mõned neist riikidest, näiteks mõned Aasia riigid, vesiviljelustooteid, mis ei vasta keskkonna-, loomade heaolu ja tervise ning sotsiaalsetele ja tööstandarditele, mida ELi ettevõtjatel tuleb järgida, ning mis mõnedel juhtudel rikuvad inimõigusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et peale selle ei ole ELi kaubandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika alati sidusad: näiteks annab EL üldiste tariifsete soodustuste kava (üldine soodustuste süsteem ning kestliku arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatav stimuleeriv erikord) staatuse haavatavas olukorras arenguriikidele eesmärgiga võimaldada neil maksta ELi suunatud ekspordilt vähem tollimaksu või seda üldse mitte teha, andes neile eluliselt tähtsa juurdepääsu ELi turule ja aidates kaasa nende kasvule; arvestades, et samal ajal toodavad mõned neist riikidest, näiteks mõned Aasia riigid, vesiviljelustooteid, mis ei vasta keskkonna-, loomade heaolu ja tervise ning sotsiaalsetele ja tööstandarditele, mida ELi ettevõtjatel tuleb järgida, ning mis mõnedel juhtudel rikuvad inimõigusi;

| AA. | arvestades, et EL sõltub suurel määral vesiviljeluse söödaks ette nähtud kalatoodete kolmandatest riikidest importimisest, ning arvestades, et kestlikumaid, alternatiivseid söötasid ei ole seni piisavalt uuritud ega edendatud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et EL sõltub suurel määral vesiviljeluse söödaks ette nähtud kalatoodete kolmandatest riikidest importimisest, ning arvestades, et kestlikumaid, alternatiivseid söötasid ei ole seni piisavalt uuritud ega edendatud;

| AB. | arvestades, et ELi vesiviljeluse väliskaubandus on puudulik ning kolmandatest riikidest imporditud ja ELi vesiviljelustoodete ja toodangu vahel valitseb ebaõiglane konkurents, mis kahjustab toidu kvaliteeti ja tarbijate tervist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi vesiviljeluse väliskaubandus on puudulik ning kolmandatest riikidest imporditud ja ELi vesiviljelustoodete ja toodangu vahel valitseb ebaõiglane konkurents, mis kahjustab toidu kvaliteeti ja tarbijate tervist;

| AC. | arvestades, et vesiviljelus kolmandates riikides pakub ELile investeerimisvõimalusi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vesiviljelus kolmandates riikides pakub ELile investeerimisvõimalusi;

| AD. | arvestades, et Euroopa tarbijad ei saa erinevusi Euroopa vesiviljelustoodete ja kolmandate riikide vastavate toodete vahel kvaliteedi, keskkonnajalajälje, sotsiaalse käitumise ja loomade heaolu austamise mõttes tajuda, kui nende kohta saadav teave on ebapiisav või ebatäpne (eriti seoses päritoluriigi, sügavkülmutatud toote sulatamise või liikide väljaselgitamisega); |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Euroopa tarbijad ei saa erinevusi Euroopa vesiviljelustoodete ja kolmandate riikide vastavate toodete vahel kvaliteedi, keskkonnajalajälje, sotsiaalse käitumise ja loomade heaolu austamise mõttes tajuda, kui nende kohta saadav teave on ebapiisav või ebatäpne (eriti seoses päritoluriigi, sügavkülmutatud toote sulatamise või liikide väljaselgitamisega);

| AE. | arvestades, et ELi õigusaktid tarbijatele vesiviljelustoodete kohta esitatava teabe kohta on selged, ning arvestades, et nende kontrollimine on liikmesriikide ametiasutuste ülesanne; arvestades, et sellegipoolest on kõnealuse olulise teabe tarbijale mitteesitamine laialt levinud nii kalakaupmeeste kui ka restoranide puhul; arvestades, et see ebapiisava rakendamise olukord ohustab ELi vesiviljeluse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi õigusaktid tarbijatele vesiviljelustoodete kohta esitatava teabe kohta on selged, ning arvestades, et nende kontrollimine on liikmesriikide ametiasutuste ülesanne; arvestades, et sellegipoolest on kõnealuse olulise teabe tarbijale mitteesitamine laialt levinud nii kalakaupmeeste kui ka restoranide puhul; arvestades, et see ebapiisava rakendamise olukord ohustab ELi vesiviljeluse konkurentsivõimet;

| AF. | arvestades, et kestlik kalakasvatus põhineb tervete loomade kasvatamisel ja et selleks on oluline töötada välja konkreetsed ja uuenduslikud veterinaarvahendid, eeskätt vaktsiinid ja antibiootikumid, mida tuleks kasutada vastutustundlikul ja piiratud viisil, et tagada loomade ja tarbijate tervis ja heaolu, ning ohutud ja toitainerikkad vesiviljelustooted, mis ei kahjusta keskkonda ega looduslikke liike; arvestades, et ELi loomatervisealastes õigusaktides tuleb nakkuste ja haiguste ravi ning toote kvaliteedile avalduvat mõju käsitledes võtta arvesse ka vesiviljeluse ja kalaliikide eripärasid; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kestlik kalakasvatus põhineb tervete loomade kasvatamisel ja et selleks on oluline töötada välja konkreetsed ja uuenduslikud veterinaarvahendid, eeskätt vaktsiinid ja antibiootikumid, mida tuleks kasutada vastutustundlikul ja piiratud viisil, et tagada loomade ja tarbijate tervis ja heaolu, ning ohutud ja toitainerikkad vesiviljelustooted, mis ei kahjusta keskkonda ega looduslikke liike; arvestades, et ELi loomatervisealastes õigusaktides tuleb nakkuste ja haiguste ravi ning toote kvaliteedile avalduvat mõju käsitledes võtta arvesse ka vesiviljeluse ja kalaliikide eripärasid;

| AG. | arvestades, et vastavalt Euroopa terviseühtsuse tegevuskavale antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks on vaktsineerimise teel immuunsuse kujundamine antimikroobikumiresistentsuse vastane kulutõhus rahvatervisemeede (18) ning see kehtib ka vesiviljeluses; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et vastavalt Euroopa terviseühtsuse tegevuskavale antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks on vaktsineerimise teel immuunsuse kujundamine antimikroobikumiresistentsuse vastane kulutõhus rahvatervisemeede (18) ning see kehtib ka vesiviljeluses;

| AH. | arvestades, et kuvand, mis Euroopa ühiskonnal ja tarbijatel vesiviljelusest on, varieerub liikmesriigiti, kuid üldiselt on selles valdkonnas veel selgelt arenguruumi; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kuvand, mis Euroopa ühiskonnal ja tarbijatel vesiviljelusest on, varieerub liikmesriigiti, kuid üldiselt on selles valdkonnas veel selgelt arenguruumi;

| AI. | arvestades, et kuigi alati on võimalik olukorda paremate tavade abil parandada, ei ole selle tegevuse halb kuvand tingitud tõelistest probleemidest (keskkonna, kvaliteedi või ohutusega seotud aspektid), vaid eelarvamustest, mis tarbijatel vesiviljelusest on; arvestades, et see olukord on suuresti tingitud veendumusest, et vesiviljeluse tegelikku mõju mõnes kolmandas riigis (arenguriigid) kohatakse ka ELis, mis ei ole tõsi; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kuigi alati on võimalik olukorda paremate tavade abil parandada, ei ole selle tegevuse halb kuvand tingitud tõelistest probleemidest (keskkonna, kvaliteedi või ohutusega seotud aspektid), vaid eelarvamustest, mis tarbijatel vesiviljelusest on; arvestades, et see olukord on suuresti tingitud veendumusest, et vesiviljeluse tegelikku mõju mõnes kolmandas riigis (arenguriigid) kohatakse ka ELis, mis ei ole tõsi;

| AJ. | arvestades, et vesiviljeluses kasutatavad äärmiselt erisugused praktikad toovad kaasa märkimisväärseid erinevusi näiteks toote kvaliteedis, keskkonnamõjus ja sanitaartingimustes, mis muudab tarbija sageli saadava toote suhtes ebakindlaks; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et vesiviljeluses kasutatavad äärmiselt erisugused praktikad toovad kaasa märkimisväärseid erinevusi näiteks toote kvaliteedis, keskkonnamõjus ja sanitaartingimustes, mis muudab tarbija sageli saadava toote suhtes ebakindlaks;

| AK. | arvestades, et vesiviljeluse halb maine mõjutab selle juhtimist avalike haldusasutuste poolt (lubade andmine, planeerimine jne), aga ka selle turustustingimusi; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et vesiviljeluse halb maine mõjutab selle juhtimist avalike haldusasutuste poolt (lubade andmine, planeerimine jne), aga ka selle turustustingimusi;

| AL. | arvestades, et oluline on näha magevee vesiviljeluse, suletud veekogudes sisemaa-vesiviljeluse, integreeritud multitroopsete ja retsirkulaarsete vesiviljelussüsteemide või linnapiirkondade akvapoonika potentsiaali toiduohutuse parandamiseks ja linnapiirkondade arendamiseks; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et oluline on näha magevee vesiviljeluse, suletud veekogudes sisemaa-vesiviljeluse, integreeritud multitroopsete ja retsirkulaarsete vesiviljelussüsteemide või linnapiirkondade akvapoonika potentsiaali toiduohutuse parandamiseks ja linnapiirkondade arendamiseks;

| AM. | arvestades, et koorikloomad, molluskid ja veetaimed, nagu vetikad on samuti olulised vesiviljelussaadused; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et koorikloomad, molluskid ja veetaimed, nagu vetikad on samuti olulised vesiviljelussaadused;

| AN. | arvestades, et teadusuuringutel ja innovatsioonil on säästva vesiviljeluse potentsiaali arendamisel põhjapanev roll; arvestades, et tootmist saab kestlikult suurendada innovatsioonipõhise laienemise, veekogude taaselustamise ja puhastamise ning taastuvenergia kasutamise teel, vähendades samal ajal keskkonnamõju ja pakkudes keskkonnateenuseid; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et teadusuuringutel ja innovatsioonil on säästva vesiviljeluse potentsiaali arendamisel põhjapanev roll; arvestades, et tootmist saab kestlikult suurendada innovatsioonipõhise laienemise, veekogude taaselustamise ja puhastamise ning taastuvenergia kasutamise teel, vähendades samal ajal keskkonnamõju ja pakkudes keskkonnateenuseid;

| AO. | arvestades, et samuti on olulised ELi tasandi teadusandmete standardprotokollid, mis võimaldavad jälgida ja parandada haldus- ja tootmistavasid ning nende keskkonna- ja tervisemõju; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et samuti on olulised ELi tasandi teadusandmete standardprotokollid, mis võimaldavad jälgida ja parandada haldus- ja tootmistavasid ning nende keskkonna- ja tervisemõju;

| AP. | arvestades, et eelistada tuleks kohalike või päriskoduste liikide kasvatamist, et vähendada keskkonnamõju ning muuta vesiviljelus säästvamaks; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et eelistada tuleks kohalike või päriskoduste liikide kasvatamist, et vähendada keskkonnamõju ning muuta vesiviljelus säästvamaks;

| AQ. | arvestades, et probleemid krediidile juurdepääsul ning arvestatav ajaline viivitus investeeringute ja esmamüügi vahel (üldiselt 3 või enam aastat) võivad investoreid heidutada; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et probleemid krediidile juurdepääsul ning arvestatav ajaline viivitus investeeringute ja esmamüügi vahel (üldiselt 3 või enam aastat) võivad investoreid heidutada;

| AR. | arvestades, et pankade ja finantseerimisasutuste poolt pakutavad eelrahastamise tingimused on aina rangemad; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et pankade ja finantseerimisasutuste poolt pakutavad eelrahastamise tingimused on aina rangemad;

| AS. | arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) rahastuse saamiseks vajalikud menetlused, mis on kasutajate jaoks enamasti ebaselged, ja esitada tulevate dokumentide hulk on taotleja jaoks heidutavad; arvestades, et praeguse programmitöö perioodi jooksul (2014–2020) olemasolevad ligikaudu 1,28 miljardit eurot ei ole Euroopa vesiviljelussektori arendamiseks piisavad; arvestades veel, et kasutuselevõtu määr liikmesriikides on äärmiselt madal; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) rahastuse saamiseks vajalikud menetlused, mis on kasutajate jaoks enamasti ebaselged, ja esitada tulevate dokumentide hulk on taotleja jaoks heidutavad; arvestades, et praeguse programmitöö perioodi jooksul (2014–2020) olemasolevad ligikaudu 1,28 miljardit eurot ei ole Euroopa vesiviljelussektori arendamiseks piisavad; arvestades veel, et kasutuselevõtu määr liikmesriikides on äärmiselt madal;

| AT. | arvestades, et säästvas vesiviljeluses tuleb võtta arvesse võimalikku mõju looduslikele kalavarudele ja veekvaliteedile, kuid sellega tegelemisel vajatakse omakorda terveid kalavarusid ja suurepärast veekvaliteeti; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et säästvas vesiviljeluses tuleb võtta arvesse võimalikku mõju looduslikele kalavarudele ja veekvaliteedile, kuid sellega tegelemisel vajatakse omakorda terveid kalavarusid ja suurepärast veekvaliteeti;

| AU. | arvestades, et andmed näitavad suurenevat lõhet – hinnanguliselt 8 miljonit tonni – ELis tarbitavate mereandide taseme ja kalanduses püütava mahu vahel; arvestades, et koos säästliku kalandusega võib säästlik vesiviljelus toetada pikaajalist toiduga ja toitainetega kindlustatust, sh toiduga varustatust, ning majanduskasvu ja ELi kodanike tööhõivet ning aidata vastata kogu maailmas üha kasvavale veeandide nõudlusele, tingimusel et vesiviljeluses kasutatakse kestlikke söödaallikaid ning välditakse keskkonna kahjustamist; arvestades, et vesiviljeluse kaudu saab seega aidata kaasa üldeesmärgile ületada lõhe mereandide tarbimise ja tootmise vahel ELis; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et andmed näitavad suurenevat lõhet – hinnanguliselt 8 miljonit tonni – ELis tarbitavate mereandide taseme ja kalanduses püütava mahu vahel; arvestades, et koos säästliku kalandusega võib säästlik vesiviljelus toetada pikaajalist toiduga ja toitainetega kindlustatust, sh toiduga varustatust, ning majanduskasvu ja ELi kodanike tööhõivet ning aidata vastata kogu maailmas üha kasvavale veeandide nõudlusele, tingimusel et vesiviljeluses kasutatakse kestlikke söödaallikaid ning välditakse keskkonna kahjustamist; arvestades, et vesiviljeluse kaudu saab seega aidata kaasa üldeesmärgile ületada lõhe mereandide tarbimise ja tootmise vahel ELis;

| AV. | arvestades, et vesiviljeluses saab ühe kilogrammi väheväärtuslikku kala muundada üheks kilogrammiks kõrge väärtusega kalaks (nagu on tegu moiva kasutamisel kammelja kasvatamiseks, mille puhul maksumus kasvab 0,10 eurolt 7 euroni kilogrammi kohta); |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et vesiviljeluses saab ühe kilogrammi väheväärtuslikku kala muundada üheks kilogrammiks kõrge väärtusega kalaks (nagu on tegu moiva kasutamisel kammelja kasvatamiseks, mille puhul maksumus kasvab 0,10 eurolt 7 euroni kilogrammi kohta);

| AW. | arvestades, et noored on vesiviljelussektoris töötamisest või sellesse investeerimisest ja selle arendamisest vähem huvitatud tulenevalt ebapiisavast teabest ning puuduvatest finantsväljavaadetest ja vähesest stabiilsusest, mis muudab sektori nooremate põlvkondade jaoks ebaatraktiivseks; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et noored on vesiviljelussektoris töötamisest või sellesse investeerimisest ja selle arendamisest vähem huvitatud tulenevalt ebapiisavast teabest ning puuduvatest finantsväljavaadetest ja vähesest stabiilsusest, mis muudab sektori nooremate põlvkondade jaoks ebaatraktiivseks;

| AX. | arvestades, et kogukonna omanduses ja kogukonna hallatav säästlik vesiviljelus võib tuua äärepoolseimatele rannikupiirkondadele sotsiaalmajanduslikku kasu ning täita meremajanduses olulist rolli; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et kogukonna omanduses ja kogukonna hallatav säästlik vesiviljelus võib tuua äärepoolseimatele rannikupiirkondadele sotsiaalmajanduslikku kasu ning täita meremajanduses olulist rolli;

| AY. | arvestades, et magevee vesiviljelus moodustab kogu Euroopa vesiviljelussektorist 20 %, ning arvestades, et ELi toetus peaks sellele osakaalule vastama; arvestades, et magevee vesiviljeluse mitmekülgne laad tähendab seda, et see vajab erieeskirju ning ELi ühise kalanduspoliitika õigusaktides eraldi peatükki; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et magevee vesiviljelus moodustab kogu Euroopa vesiviljelussektorist 20 %, ning arvestades, et ELi toetus peaks sellele osakaalule vastama; arvestades, et magevee vesiviljeluse mitmekülgne laad tähendab seda, et see vajab erieeskirju ning ELi ühise kalanduspoliitika õigusaktides eraldi peatükki;

| AZ. | arvestades, et teadustööl ja innovatsioonil on ELi turul säästlikuma ja konkurentsivõimelisema vesiviljelussektori saavutamisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et teadustööl ja innovatsioonil on ELi turul säästlikuma ja konkurentsivõimelisema vesiviljelussektori saavutamisel keskne tähtsus;

| BA. | arvestades, et magevee vesiviljeluse projekte saab ellu viia ka järelrahastamise teel, ning arvestades, et see nõuab investoritelt sageli ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mille tulemusel ei julge kalakasvatajad paljudel juhtudel projekte algatada; arvestades, et toetuse suurus on enamikel juhtudel ebapiisav; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et magevee vesiviljeluse projekte saab ellu viia ka järelrahastamise teel, ning arvestades, et see nõuab investoritelt sageli ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mille tulemusel ei julge kalakasvatajad paljudel juhtudel projekte algatada; arvestades, et toetuse suurus on enamikel juhtudel ebapiisav;

ELi vesiviljeluse potentsiaali avamine

| 1. | tunnistab positiivset mõju, mida säästlik vesiviljelus, sealhulgas nii mere- kui ka mageveesektor, võib avaldada ELi tööhõivele ja majandusele üldiselt, parandades tootlikkust ning ELi ranniku- ja sisemaapiirkondade elukvaliteeti; rõhutab vajadust elavdada selle arendamist, mitmekesistamist ja innovatsiooni, toetades vesiviljeluses kala, koorikloomade, molluskite, vetikate ja okasnahksete tootmistasemete suurendamist ja parandades nende toodete konkurentsivõimet (parandada ELi vesiviljelustootmist nii, et see jõuab viie aastaga vähemalt vesiviljeluse praeguse ülemaailmse kasvumäärani, ning ergutada investeerimist energiatõhusatesse ja majanduslikult säästvatesse seadmetesse) ning suurendades nende tarbimist ja osakaalu ELi kodanike toiduga ja toitainetega kindlustatuses; toonitab, et seda tuleb teha mere-ökosüsteemide toimimist mõjutamata, nii et vesiviljelus, kaubanduslik kalapüük ja muud merekeskkonna kestlikud kasutusviisid oleksid ka edaspidi kasumlikud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on veendunud, et EL peab suurendama oma tootmist vesiviljelussektoris, eeskätt selleks, et vähendada survet looduslikele kalapüügikohtadele; on seisukohal, et kalapõhist sööta tuleks hankida jätkusuutlikult ning see ei tohiks ohustada ühise kalanduspoliitika maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke, ning toitainekoormusi tuleks kontrollida; rõhutab, kui tähtis on koostöö teadlaste, vesiviljeluse sektori, sööda tootjate, keskkonnaorganisatsioonide ja keskkonnahaldajate vahel; rõhutab, et EL vesiviljelus peaks võtma arvesse kvaliteeti, kestlikkust, toiduohutust, keskkonnaaspekte, loomade ja inimeste tervist ning peaks nendes küsimustes olema eeskujuks; märgib rahuloluga uusi maismaal asuva vesiviljelusega seotud algatusi, eriti tundlikes meredes asuvate ja suletud veekogudega ELi piirkondades, ning on seisukohal, et vaja on jõulisemaid meetmeid, muutmaks vesiviljelus tõhusamaks, majanduslikult elujõulisemaks, sotsiaalselt vastutustundlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks sektoriks, mis rahuldab suure osa Euroopa nõudlusest kala järele ning vähendab Euroopa sõltuvust impordist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Strateegilised suunised ELi vesiviljeluse säästvaks arendamiseks“üle ja selle üle, kuidas teatises tuvastati valdkonnad, kuhu tuleb koondada jõupingutused, et arendada ELi vesiviljeluse potentsiaali, nii et see saaks koos säästva kalapüügiga aidata kaasa eesmärgile ületada lõhe mereandide tarbimise ja tootmise vahel ELis viisil, mis on keskkondlikult, sotsiaalselt ja majanduslikult kestlik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et magevee vesiviljelus on siiani ebapiisavalt kasutatud võimalus parandada toiduga kindlustatust ja arendada maapiirkondi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et jätkusuutlik majanduskasv peab põhinema järgmisel: äriinvesteeringute prognoositavus ja õiguskindlus, mida saab luua tõhusamate haldusraamistike abil, juhtimise parandatud läbipaistvus, selgemad, ühtsemad ja lihtsustatud kriteeriumid lubade andmiseks kogu ELis, ühised haigustega võitlemise menetlused ja juurdepääs asjakohasele veterinaarravile, mis ei kahjusta loomade ja inimeste tervist, tõhus ruumiline planeerimine, suuniste kättesaadavus, parimate tavade vahetamine, vesiviljeluse nõustamisnõukogu toetus ja piisav rahaline tugi; juhib tähelepanu, et kõik need tegurid võivad jätkusuutlikule majanduskasvule kaasa aidata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hindab 2017. aasta novembri teadusliku arvamuse „Toit ookeanidest“järeldusi ja soovitusi, mis on seotud merendus-, kalandus- ja vesiviljeluspoliitika arengu ning rakendamisega tulevastel aastatel selleks, et aidata suurendada ookeanidest pärit kestliku toidu hulka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles toetama sektorit selle jõupingutustes vähendada kalasööda tootmisel oma sõltuvust looduslikest kalavarudest, kaasa arvatud merevetikate ja muude vetikate suurema kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles edendama tärkava merevetikate kasvatamise sektori edasist arengut; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab vesiviljeluse potentsiaali ELi kodanike toiduga ja toitainetega kindlustatuse toetamisel ning vajadust kestlike ja tervislike toitumiskavade, kliimateadlike, loomade heaolu arvestavate ja keskkonnasäästlike toidusüsteemide, ringmajanduse ja ressursitõhusate toidusüsteemide järele, mis ergutavad innovatsiooni ja kogukondade võimestamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et Euroopa vesiviljeluse areng peab olema seotud peamise ja elutähtsa vajadusega toota sõltumatult ja jätkusuutlikult ohutuid ja toitainerikkaid toiduaineid ning seda tuleb ELi ülemaailmses tegevuskavas enam väärtustada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima teadusuuringutesse ja katseprojektidesse, mis tegelevad innovaatiliste, tulevikku suunatud ja keskkonnahoidlike vesiviljeluse tavadega, nagu integreeritud multitroopsed vesiviljelussüsteemid (IMTA), akvapoonika ja retsirkulaar-kalakasvatussüsteemid (RAS), mis vähendavad vesiviljelusettevõtete mõju elupaikadele, metsloomapopulatsioonidele ja vee kvaliteedile, toetades sellega ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil teha põhjalik analüüs ja tagada teaduslike nõuandjate kõrgetasemelise rühma iga soovituse kohta nõuetekohased järelmeetmed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et jätkusuutliku Euroopa vesiviljeluspoliitikaga tuleb võtta arvesse erinevat liiki vesiviljelustoodangu omadusi ja erivajadusi ning nendega seotud probleeme ja töötada välja kohandatud meetmed, millega ühtlasi võetakse arvesse geograafilisi erisusi ja kliimamuutuste potentsiaalseid mõjusid; palub seetõttu komisjonil sätestada 2020. aasta järgse perioodi ühises kalanduspoliitikas iga alasektori omadustele vastavalt kohandatud individuaalsed eeskirjad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab magevee vesiviljeluse ja suletud veekogudes toimuva sisevee vesiviljeluse, integreeritud multitroopsete vesiviljelussüsteemide ja ringlusveega süsteemide ning akvapoonika potentsiaali linnapiirkondades; rõhutab, et magevee vesiviljelus on siiani toiduga kindlustatuse ja maapiirkondade arendamiseks ebapiisavalt uuritud võimalus, kuid et sellel on tähtis roll tööhõive pakkumisel vaeseimates maapiirkondades, ja et see on oluline ka keskkonna-alaselt, kuna aitab säilitada väärtuslikke märgalasid ja pakub mitmesuguseid ökosüsteemi teenuseid, mille tähtsus on majanduslikust väärtusest suurem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rõhutab, et oluline on luua kooskõlastamisvahendid, uurimisrühmad ja ELi meetmed, et teha kindlaks juhtumid, kus kuld-merikogre (Sparus aurata) kiskjalik tegevus ohustab märkimisväärselt molluskite tootmist, ning et sellele leida kestlikud ja keskkonnasõbralikud lahendused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab vesiviljeluse ning kalatoodete täiendava töötlemise ja ekspordi potentsiaali tööhõivet ja majanduslikku tulu loova kohaliku tööstusena, seda eelkõige rannikuäärsetes maapiirkondades ja saartel asuvates kogukondades; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, kui oluline on, et veepoliitika raamdirektiiv ja merestrateegia raamdirektiiv kaitseksid molluskite tootmise piirkondi, mis olid sätestatud nüüdseks kehtetuks tunnistatud molluskite direktiivis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnas, kus toodetakse makrovetikaid või karpe, tuleb hea keskkonnaseisundi saavutamiseks toitainete vähendamisel võtta arvesse kasvatatavate või viljeletavate organismide loomulikku vähendamise võimekust; |
| --- | --- |

18.

Haldusmenetluste lihtsustamine

| 19. | rõhutab Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esmatähtsat rolli Euroopa vesiviljeluse arendamisel, kaasa arvatud liikmesriikides koostatud mitmeaastaste strateegiliste kavade rakendamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et vesiviljeluse säästlik kasv peab põhinema investeerimistegevuste ennustatavusel ja õiguskindlusel, mida saab luua järgmise abil:






  a) | haldusmenetluste lihtsustamine ja kiirendamine – vähem bürokraatiat – ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia parimal võimalikul viisil kasutamine, tagades samas, et merekeskkond enam ei halvene; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

haldusmenetluste lihtsustamine ja kiirendamine – vähem bürokraatiat – ELi, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia parimal võimalikul viisil kasutamine, tagades samas, et merekeskkond enam ei halvene;

| b) | parandatud läbipaistvus ja nõuetekohane planeerimine; |
| --- | --- |

b)

parandatud läbipaistvus ja nõuetekohane planeerimine;

| c) | parem kooskõlastamine seoses jagatud pädevustega ELi, liikmesriikide ja seal, kus see on asjakohane, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

c)

parem kooskõlastamine seoses jagatud pädevustega ELi, liikmesriikide ja seal, kus see on asjakohane, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel;

| d) | kiired, selged ja läbipaistvad lubade andmise menetlused, millega kaasnevad lepingu piiratud ajakavad, et investoreid mitte heidutada; |
| --- | --- |

d)

kiired, selged ja läbipaistvad lubade andmise menetlused, millega kaasnevad lepingu piiratud ajakavad, et investoreid mitte heidutada;

| e) | liikmesriikide mitmeaastaste riiklike strateegiliste kavade tihe jälgimine komisjoni poolt; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide mitmeaastaste riiklike strateegiliste kavade tihe jälgimine komisjoni poolt;

| f) | komisjoni riiklike strateegiliste kavade suunised ELi õigusaktide (peamiselt keskkonnaalased ja veeloomade tervise kaitset käsitlevad õigusaktid, ning õigusaktid, millega tagatakse, et ökosüsteemid ega kalastustegevused ei kannata) ühtlaseks kohaldamiseks; |
| --- | --- |

f)

komisjoni riiklike strateegiliste kavade suunised ELi õigusaktide (peamiselt keskkonnaalased ja veeloomade tervise kaitset käsitlevad õigusaktid, ning õigusaktid, millega tagatakse, et ökosüsteemid ega kalastustegevused ei kannata) ühtlaseks kohaldamiseks;

| g) | samu veealasid jagavate erinevate piirkondade ja liikmesriikide vahel kooskõlastatud õigusraamistik, et tagada aus konkurents ja tõhus keskkonnapoliitika; |
| --- | --- |

g)

samu veealasid jagavate erinevate piirkondade ja liikmesriikide vahel kooskõlastatud õigusraamistik, et tagada aus konkurents ja tõhus keskkonnapoliitika;

| h) | tihe koostöö komisjoni ja pädevate (riiklike, aga ka kohalike ja piirkondlike) asutuste vahel ELi (peamiselt sanitaar- ja keskkonnaalaste) õigusaktide rakendamisel ning samuti vajaduse korral riiklike või piirkondlike õigusaktide kooskõlastamise toetamine; |
| --- | --- |

h)

tihe koostöö komisjoni ja pädevate (riiklike, aga ka kohalike ja piirkondlike) asutuste vahel ELi (peamiselt sanitaar- ja keskkonnaalaste) õigusaktide rakendamisel ning samuti vajaduse korral riiklike või piirkondlike õigusaktide kooskõlastamise toetamine;

| i) | mehhanismid, kasutades avatud koordineerimise meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist; |
| --- | --- |

i)

mehhanismid, kasutades avatud koordineerimise meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist;

| j) | piisav avaliku sektori rahaline tugi ELi ja liikmesriikide tasandil kestliku ja vastutustundliku vesiviljelustoodangu, innovatsiooni ja arengu jaoks; |
| --- | --- |

j)

piisav avaliku sektori rahaline tugi ELi ja liikmesriikide tasandil kestliku ja vastutustundliku vesiviljelustoodangu, innovatsiooni ja arengu jaoks;

| k) | vesiviljeluse ja kalanduse seisukohtade parem lõimimine liidu kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

k)

vesiviljeluse ja kalanduse seisukohtade parem lõimimine liidu kaubanduslepingutesse;

| 21. | toetab seoses haldussüsteemiga võimalikult ruttu sellise ühtse kontaktpunkti süsteemi loomist, mis võtaks enda kanda ja viiks ellu kõik kohustused, võimaldades asjaomaste dokumentide esitamist ühtsele haldusasutusele; on veendunud, et see parandaks suhet lõpptarbija ja erineva tasandi haldusasutuste vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | soovitab luua lihtsustatud ehk kiirema loa andmise süsteemi, mille kohaselt pädev asutus annab ajutise tõendi, mis lubab alustada tegevust neil ettevõtjatel, kes vastavad eelnevalt määratletud kriteeriumidele; juhib tähelepanu sellele, et need kriteeriumid võivad põhineda taotleja ajalool või tõsiasjal, et nad on esitanud teedrajava vesiviljelusprojekti innovatsiooni ja/või jätkusuutlikkuse mõttes, või selliste reserveeritud vesiviljeluse kergendamise tsoonide loomisel, mille puhul vesiviljelusega ühildamatud kasutusviisid on eelnevalt määratletud; |
| --- | --- |

22.

Võrdsus kokkupuutes teiste sektoritega

| 23. | rõhutab, et nõuetekohase ruumilise planeerimisega tuleks võtta arvesse kõiki sektoreid (terviklik lähenemisviis), kestlikkuse küsimusi ja toiduga kindlustatust, eelistamata tugevaid majandussektoreid vesiviljeluse kahjuks; rõhutab, et ruumiline planeerimine ei pea tingimata sisaldama teatud piirkondades tegevuste eraldamist, vaid pigem nendevahelist tasakaalustatud ühilduvust, ning et see võib kõigile kasulik olla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab toetada vesiviljelusorganisatsioonide ja kalandussektori kohalike tegevusrühmade aktiivsemat kaasamist otsuste tegemise protsessi ja neile selles tähtsama rolli andmist piirkondadeks jaotamise abil, et tagada iga konkreetse piirkonna jaoks parim lähenemine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et vesiviljelussektori huvidele tuleb pöörata nõuetekohast tähelepanu ja et seda tuleb kohelda õiglaselt, kui see puutub kokku teiste sektoritega, nt ruumilises planeerimises; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid ruumilise planeerimise kaardid, et teha kindlaks piirkonnad, kus vesiviljelus ja teised tegevused saaksid koos esineda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu sellele, et ruumiline planeerimine ja loa andmise tingimused on kõige tõenäolisemad põhjused, miks muud olulised või võimsad sektorid ei soovi tegevuses osaleda; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et tagamaks mereressurssidele ligipääsemisel võrdsed tingimused, peaks vesiviljeluse jaoks vajalikes sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju hindamistes käsitlema ka kõiki sellega konkureerivaid sektoreid, näiteks turismi või toorme hankimist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja nende ametiasutused järgiksid vett ning saastatud piirkondade regenereerimist ja puhastamist käsitlevaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et õigusaktid tuleks võtta vastu pärast kõigi huvitatud isikutega võrdsel määral konsulteerimist; |
| --- | --- |

30.

Õigusaktide kohandamine vesiviljeluse vajadustega

| 31. | rõhutab, et keskkonnaalane jätkusuutlikkus peab käima käsikäes sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkusega (jätkusuutlikkusel on kolm sammast) ning et nõuetekohaselt tuleb võtta arvesse vesiviljeluse praegust ja potentsiaalset panust toiduga kindlustatusesse liidus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab heameelt tööstusharu parimate tavade ja hea koostöö näidete üle, mille aluseks on vabatahtlikud kokkulepped ja muud kokkulepped looduskaitsjate ja tööstuse vahel, sh Natura 2000 valdkondades; väljendab heameelt paljude näidete üle selle kohta, kuidas vesiviljelus on aidanud head vee kvaliteeti säilitada; tunnustab tööstuse pakutavaid veeökosüsteemide teenuseid ning palub tungivalt luua stiimuleid nende tugevdamiseks; rõhutab, et vesiviljelust mõjutava täiendava õigusalase keerukuse loomine pole kestlikkuse ja sotsiaalmajandusliku arengu seisukohast soovitatav; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et ELi õigusakte tuleks kohandada paremini vesiviljeluse tegelikkuse, eripärade ja vajadustega ühise kalanduspoliitika raamistikus ning kooskõlas muu hulgas ELi keskkonnaalaste õigusaktidega, vastavalt eesmärgile saavutada kogu merevees 2020. aastaks hea keskkonnaseisund ning võttes arvesse naiste ja noorte tööhõive tähtsust selles sektoris; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et kui ELi õigusaktide kohaldamisel esineb probleeme või kui see on ebaühtlane, tuleks anda välja suunised õigusaktide tõlgendamise ja parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab, et sektorit tuleks kaasata sagedamini otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks vesiviljelustoodangu piiratud osakaalu liidusisese kalanõudluse rahuldamisel, mis on hinnanguliselt 10 %, ning muudaks asjaolu, et enam kui pool liidu kalanõudlusest täidetakse imporditud toodetega; |
| --- | --- |

36.

ELi vesiviljeluse konkurentsivõime suurendamine liidus ja väljaspool liitu

| 37. | nõuab, et imporditud vesiviljelustooted peaksid täitma samu keskkonna-, toiduohutuse-, sotsiaal- ja töönorme ning austama inimõigusi nagu ELi ettevõtjad ning taunib asjaolu, et selles valdkonnas puuduvad endiselt võrdsed tingimused ning et ohtlik konkurentsimoonutus on ELi ettevõtjate jaoks tõsine probleem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et Euroopa vesiviljelusettevõtjad kannatavad praegu selliste kiskjate nagu saarmad, haigrud ja kormoranid tõttu märkimisväärset kahju, mis mõjutab kõiki nende varusid; rõhutab, et need kiskjad hävitavad ka kohade ja karpkalade kudu ning piiravad seetõttu märkimisväärselt mageveekalade kasvatust ja paljunemist; palub liikmesriikidel seetõttu kohaldada haigrute ja kormoranide kohta olemasolevaid erandeid ning palub komisjonil teha saarmate kaitsestaatuse kohta ülevaate ja lubada vajaduse korral nende kiskjate kõrvaldamist ja arvukuse kontrolli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et toimuks rohkem imporditud toodete päritolu kontrolle ja piirikontrolle ja et need oleks paremad ning et oleks olemas sisemised meetmed sektorisisest arengut mõjutavate ebaseaduslike või salajaste vesiviljelustavadega võitlemiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et EL peaks eksportima oma jätkusuutlikkuse standardeid jа oskusteavet; on veendunud, et see on eriti oluline naaberpiirkondade puhul, mis toodavad ELis toodetavate liikidega sarnaseid liike ning eelkõige ELiga veealasid jagavate kolmandate riikide puhul; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil tagada, et kolmandate riikidega sõlmitavates kaubanduslepingutes sõltub turulepääsu sooduskord sellest, kas peetakse kinni ELis kehtivate standarditega samaväärsetest kestlikkuse ja loomade heaolu standarditest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil edendada ühenduse ja arengumaade koostöö poliitika raames toetusmeetmeid ja sihipärase koolituse meetmeid, mis aitavad edendada jätkusuutlikku vesiviljelust ning tõsta nende riikide vesiviljeluse tootjate teadlikkust kvaliteedipoliitikast ja kõrgematest tootmisstandarditest, eelkõige keskkonna- ja hügieeninäitajate ning selle tööstusharu sotsiaalsete standardite osas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et võetaks meetmeid, et julgustada ELi investeeringuid kolmandate riikide vesiviljelusprojektidesse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil ka edaspidi tagada, et eksportivates kolmandates riikides peetakse kinni ELi impordieeskirjadest, sh kalakasvatustavade osas, mis järgivad keskkonna-, hügieeni- ja sotsiaalseid standardeid, et võrdsete tingimuste kõrget taset saaks viia ellu rahvusvaheliselt; on samas seisukohal, et vesiviljeluse protsesside seire kolmandates riikides peaks avaldama otsustavat mõju toodete ELi eksportimise lubade uuendamisele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil hinnata Brexiti mõju vesiviljeluse valdkonnale; |
| --- | --- |

45.

Tarbijale suunatud teabe parandamine

| 46. | rõhutab, kui oluline on ELi märgistamist ja tarbijateavet käsitlevate õigusaktide täielik ja igakülgne rakendamine nii kalakasvatuse kui ka hotelli-, restorani- ja toitlustusteenuste sektoris; on veendunud, et see on oluline kõigi, nii imporditud kui ka ELis toodetud kalandustoodete (mitte ainult vesiviljelustoodete) puhul; leiab, et sel eesmärgil tuleks kohandada ja tugevdada kontrollimäärust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub luua ELi kestliku vesiviljeluse toodete tunnustamiseks konkreetse märgise ning rõhutab, et tarbijad vajavad läbipaistvust ka kolmandatest riikidest imporditud vesiviljelustoodete osas, milleks tuleb tugevdada jälgitavust; |
| --- | --- |

47.

Loomade heaolu tagamine

| 48. | on seisukohal, et surmamise strateegia peaks sisaldama ettepanekuid tagamaks kalade humaanse surmamise jaoks vastavalt Maailma Loomatervise Organisatsiooni ja Euroopa Toiduohutusameti suunistele tõhusate parameetrite väljatöötamise menetlused ning tagamaks, et kalade surmamiseks kasutatavad seadmed toimivad nende parameetrite kohaselt ja et kasvatatud kalade tõhus ja humaanne surmamine võetakse kasutusele, et seda hinnatakse ja sertifitseeritakse kogu Euroopas; |
| --- | --- |

48.

Veterinaartoodete kättesaadavus

| 49. | juhib tähelepanu sellele, et ELi veterinaaria-alaseid õigusakte tuleb paremini kohandada vesiviljeluse tegeliku olukorra ja vajadustega, võttes arvesse erinevaid liike ja käitamiserinevusi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et inimeste ja loomade tervist kaitsvate vaktsiinide ja muude veterinaartoodete jaoks on vaja tõelist ELi ühtset turgu, eriti nn vähemtähtsate liikide jaoks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tõdeb, et diagnoosi, antimikroobsete alternatiivide ja vaktsineerimise suhteliselt kõrgemad kulud võrreldes laialdaselt kasutatavate antibiootikumidega on kahjuks takistuseks suuremale kasutamisele ja kõrgema vaktsineerimise määra saavutamisele, mida tegevuskavas soovitakse (19); tunneb heameelt, et komisjon teatas oma tegevuskavas stiimulitest diagnostika, antimikroobikumide alternatiivide ja vaktsiinide kasutamise suurendamiseks (20); |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks kohustuse anda vesiviljeluses vaktsiinide ja antibiootikumide kasutamise kohta teavet, pidades silmas võimalikke ohtusid inimeste tervisele ja ökosüsteemile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peaksid välja töötama praktilisi stiimuleid ja meetmeid, sh direktiivi 2006/88/EÜ parem rakendamine või vajaduse korral muutmine, et edendada integreeritud ahelal põhinevat lähenemist antimikroobikumiresistentsusele ning suurendada antimikroobikumide alternatiivide, diagnostika ja vaktsiinide kasutust vesiviljeluses ja sellega paremini ennetada, kontrollida ja kaotada kulutõhusalt veeloomade haigusi ja antibiootikumiresistentsust, samuti maksimeerida veeloomade ellujäämist, kasvu ja tootmise tõhusust; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab vajadust soodustada teadusuuringuid Euroopa ja riiklikes programmides karpide ja kalade tervise vallas ning uute veterinaartoodete arendamiseks veeloomaliikide jaoks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib selles osas, et antibiootikumiresistentsus on inim- ja loomaravis tõsine probleem ning palub komisjon piirata antibiootikumide kasutamist nii, et neid ei kasutataks pelgalt ennetava meetmena, vaid ainult juhtudel, kus vesiviljelusettevõttes esineb episootiapuhangu oht, ning hinnata antibiootikumide mõju ohule, et resistentsus kandub tarbijatele üle; |
| --- | --- |

55.

Paremad reklaamikampaaniad ja parem teabevahetus

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et vaja on paremini tutvustada vesiviljeluse ja kala tarbimise hüvesid ja paremaid sellealaseid reklaamikampaaniaid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub komisjonil ergutada jõulisi ja pikaaegseid ELi üldkampaaniaid, milles selgitatakse ELi vesiviljelustoodete väärtusi, keskendudes nende heale kvaliteedile, loomade heaolule ja keskkonnastandarditele, võrreldes nendega, mis on imporditud kolmandatest riikidest, nagu märgise „Kasvatatud ELis“puhul; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab vajadust ergutada ja rahastada reklaamikampaaniaid määruses (EL) nr 1151/2012 sisalduvate piirkondlike kvaliteedikavade jaoks, näiteks kaitstud päritolunimetuste jaoks; palub, et komisjon käivitaks koostöös liikmesriikidega kogu ELi hõlmava tarbijate ja ettevõtjate teavitamise kampaania, milles käsitletaks vesiviljelust üldiselt ning eeskätt erinevusi Euroopa turul kehtivate rangete ja põhjalike standardite ning kolmandate riikide importtoodetele kohaldatavate madalamate standardite vahel, pöörates erilist tähelepanu probleemidele, mida tekitab toiduohutusele ja rahvatervisele eriti resistentsete mikroorganismide ja antimikroobikumiresistentsuse jõudmine liitu; rõhutab kasvatamise, transpordi ja tapmise ajal kasvatatud kala heaolu tagamist käsitlevate ELi õigusaktide väärtust tarbijate ootuste täitmisel ELi standarditega tagatud tootekvaliteedi reklaamimisel kolmandate riikide impordiga võrreldes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub komisjonil panna ELi müügiedendamise eelarvest kõrvale sobiliku osa, et reklaamida kala ja muid kalandus- ja vesiviljelustooteid; leiab, et ELi vesiviljelustoodete osas teadlikkuse ja heakskiidu suurendamiseks tuleks käivitada laiaulatuslik kõiki liikmesriike hõlmav reklaamikampaania, kus järgitakse ühtseid põhimõtteid, mis on loodud kollektiivse meetmena ning mille toetuse intensiivsus on 80–100 %. |
| --- | --- |

59.

| 60. | toetab FARNETi võrgustiku vesiviljeluse juhtalgatusi nende meetmete edendamisel kohalikul, piirkondlikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

60.

Teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine

| 61. | juhib tähelepanu sellele, et EMKF, mis eraldab 1,2 miljardit eurot ELi vesiviljeluse säästlikuks arenguks, ja muud rahastamisallikad, nagu Horisont 2020, soodustavad innovatsiooni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | juhib tähelepanu sellele, kui olulised on kohalikud kalandusvaldkonna tegevusrühmad, kes aitavad teatud piirkondades kaasa kalanduse ja vesiviljeluse arendamisele, tugevdades kohalikke kalavarusid ning ergutades kalanduses ja vesiviljeluses innovatsiooni ja mitmekesistamist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub komisjonil toetada austrite herpesviiruse ja sellega võitlemise uurimist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunneb muret teatud looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide mõju üle Euroopa vesiviljelusele; rõhutab, kui oluline on rakendada määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta teaduslikult põhjendatult, tõhusalt ja proportsionaalselt, et kaitsta nii Euroopa vesiviljelussektorit kui ka pärismaiseid liike ja ökosüsteeme; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, et võidelda kõige problemaatilisemate looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikidega; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid Ocenebra inornata vastast võitlust; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et algatusega Horisont 2020 ja 9. teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammiga tuleks jätkata selliste vesiviljeluse alaste teadusuuringute toetamist, mis parandavad sektori konkurentsivõimet ja millega reageeritakse probleemidele, mis on esile toodud komisjoni 2016. aasta konverentsil, üritusel „FOOD 2030“ja teaduslike nõuandjate kõrgetasemelise rühma arvamuses „Toit ookeanidest“; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on veendunud, et komisjon peaks konsulteerima Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormiga (EATiP) ja vesiviljeluse nõuandekomisjoniga riiklikesse strateegilistesse kavadesse lisamise prioriteetsete teemade kohta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab tungivalt, et investeeritaks ökosüsteemil põhinevaid vesiviljelustavasid käsitlevatesse teadusuuringutesse ja katseprojektidesse, eelkõige äärepoolseimates piirkondades ja ebasoodsate demograafiliste tingimustega piirkondades; |
| --- | --- |

68.

| 69. | juhib tähelepanu sellele, et tugevdada tuleks koostööd teaduskogukonna ning vesiviljelustootjate ja ahelas tootjatele eelnevate ja järgnevate sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub, et parimate teaduslike soovituste põhjal loodaks ELi tasandil andmete kogumiseks standardsed protokollid, et jälgida ja edendada vesiviljeluses juhtimis- ja tootmistavasid ning selliste tavade sotsiaalset, tervishoiualast, majanduslikku ja keskkonnamõju nii mere- kui magevee vesiviljeluse ettevõtetes; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palub komisjonil ja liikmesriikidel ergutada innovaatilise ja keskkonnasõbraliku tehnoloogia kasutamist vesiviljeluses, näiteks akvapoonika kasutamist, et toota toitu kestlikult ja ressursitõhusalt ja vältida kahjulikke keskkonnamõjusid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil julgustada võimaluste uurimist, et arendada sotsiaalset ja keskkondlikku kestlikkust nõuetekohaselt silmas pidades edasi merevetikate tootmist, mis on ökoloogiliselt ja majanduslikult väärtuslik sektor; |
| --- | --- |

72.

Koolituse ja tööhõive ergutamine

| 73. | palub liikmesriikidel koos komisjoni toetusega, kui see on kasulik, tagada nõuetekohane kutsekoolitus vesiviljeluse valdkonnas ning võtab teadmiseks kutseliste kalurite ümberõppe võimaluse veekeskkonna majandamise alternatiivsete meetodite vallas, aidates seega ühtlasi luua töökohti naiste ja noorte jaoks maa- ja ranniku- ning äärepoolseimates piirkondades, saartel ja üldiselt piirkondades, mis sõltuvad suurel määral kalandusest ja vesiviljelusest; |
| --- | --- |

73.

ELi vesiviljelussektori jätkusuutlikkuse suurendamine

| 74. | rõhutab, et naised on vesiviljelussektoris väga olulised ja et õigusakte on vaja sellest tulenevalt kohandada ning et nõuetekohaselt tuleb võtta arvesse teisi vesiviljelusega seotud tegevusi, näiteks tegevused, millega tegelevad muu hulgas kalavõrkude tootjad või pakkijad; |
| --- | --- |

74.

| 75. | märgib, et siiani ei ole Euroopa turul olnud piisavalt innovaatilisi süsteeme, mille eesmärk on kasvatada kalu võimalikult ökosüsteemi kohaselt ja looduslikku sööta kasutades; nõuab selliseid süsteeme käsitlevate raamtingimuste paremaks muutmist; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on veendunud, et vesiviljelussektori potentsiaali ärakasutamiseks, kestlikkuse tagamiseks, keskkonna kaitsmiseks ja avalike hüvede pakkumiseks on vaja investeeringuid, ning nõuab seetõttu teadusuuringute, uuendustegevuse ning säästvate ja kvaliteedisuunitlusega tootmisprojektide senisest suuremat rahastamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel veelgi lihtsustada ja vähendada vesiviljelussektori, sh vesiviljelusettevõtjate bürokraatiakoormust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab, et koostöö ergutamine vesiviljelussektori teadusuuringute ja innovatsiooni ning konkreetsete ülikooliprogrammide vahel toob endaga kaasa uusi ideid ja suurendab huvi selle majandussektori vastu; |
| --- | --- |

77.

Piisava rahastamise tagamine EMKFi ja teiste struktuurifondide abil

| 78. | tervitab jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise vesiviljeluse arendamist ühena EMKFi prioriteetidest; väljendab siiski muret selle üle, et vastavalt 2014. aastal avaldatud Euroopa Kontrollikoja uurimuse järeldustele ei toetanud selle eelkäija, Euroopa Kalandusfond, tõhusalt vesiviljeluse säästvat arengut; märgib, et Euroopa tasandil leiti, et tugimeetmed olid halvasti kujundatud ja neid juhendati halvasti ning et nendega ei tagatud piisavalt selget raamistikku vesiviljeluse arenguks; märgib veel, et tugimeetmeid ei olnud riiklikul tasandil õigesti kujundatud või kohaldatud ja et riiklikes strateegilistes kavades ja nende rakenduskavades ei olnud sätestatud selget alust vesiviljeluse edendamiseks ning et EMKFi tugi ei ole olukorda tõeliselt parandanud; |
| --- | --- |

78.

| 79. | juhib tähelepanu sellele, et haridus ja hea teabevahetus tõmbab sellesse sektorisse noori, tagab selle tuleviku ja konkurentsivõime ning toob selle arengusse uut tehnoloogiat ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub komisjonil, parlamendil ja nõukogul suurendada 2020. aasta järgse perioodi ühises kalanduspoliitikas magevee vesiviljeluse investeeringutoetuse intensiivsust 75 %-ni, et suurendada investeerimissoovi ja anda kalakasvatajatele abi, mida neil väga vaja on; palub komisjonil veel koostada koos Euroopa Investeerimispangaga ELi tasandil intressitoetuse kava vesiviljelusse investeerimiseks ja likviidsete varade rahastamiseks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | teeb samuti ettepaneku suurendada tulevikus ELi toetust vesiviljelusega seotud teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas, eelkõige valdkondades, mis mõjutavad majanduslikku jätkusuutlikkust ja rahvusvahelist konkurentsivõimet, näiteks energia- ja ressursitõhusus, bioloogiliste materjalide rahastamise areng, keskkonnakoormuse vähendamine, kõrgematasemeliste keskkonnateenuste pakkumine jms. |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib, et viivitus EMKFi määruse ja liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmisel tähendab, et ettevõtjad said EMKFi vahendeid hakata tegelikult kasutama parimal juhul 2016. aasta lõpus, mis aga tähendab ligikaudu kolmeaastast viivitust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | nõuab lihtsustamist seoses menetluse ja dokumentidega, mis tuleb esitada selleks, et saada rahastamist EMKFist; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab, et kõik skeemid, mis võiks takistada vesiviljeluse edendamist, sh teiste ELi rahastamisvahendite kaudu (näiteks ERF), vaadataks toetustele keskendudes üle; |
| --- | --- |

84.

| 85. | palub komisjonil teha rohkem jõupingutusi ja pakkuda täiendavat vajalikku abi, et EMKF kasutajatel oleks võimalik rahastusele ligi pääseda; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab, et vaja on tugevamat toetust tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele, nii et neist võiksid saada ühise turukorralduse tugisambad; |
| --- | --- |

86.

Harmooniline sümbioos kalandusega

| 87. | juhib tähelepanu sellele, et kalandus ja vesiviljelus ei tohiks vastanduda ning et need sektorid saavad olla täiesti ühildatavad ja teineteist vastastikku täiendavad, eriti rannikupiirkondades või saartel, mis sõltuvad väga suurel määral nendest tegevustest ja kus tegeletakse väikesemahulise kalapüügiga; nõuab seega avamere vesiviljelusrajatiste edasiarendamist; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, et merevesiviljelus sobib kokku rannapüügiga äärepoolseimates piirkondades ja täiendab seda, ning palub komisjonil toetada kasvatus- ja sordiaretusviise subtroopika- ja troopikapiirkondade soojades vetes; kutsub komisjoni üles tähtsustama naiste rolli väikesemahulise rannapüügi ja kõigi sellega seotud tegevuste juures; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palub komisjonil rahastada suuremal määral keskkonnahoidlikke vesiviljeluse tavasid, näiteks suletud vesiviljeluse süsteemid merel ning ringlusveega süsteemid maismaal, et vähendada vesiviljeluse kahjulikku mõju elupaikadele, looduslikele kalapopulatsioonidele ja veekvaliteedile; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kinnitab oma resolutsioonis Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta juba esitatud seisukohti, tuletades meelde, et kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju vähendamine on nende ettevõtete tootmiskulude ja seega püsimajäämise ning konkurentsivõime seisukohalt olulisimaid tegureid; palub liikmesriikidel kohaldada haigrute ja kormoranide kohta olemasolevaid erandeid ning palub komisjonil vaadata üle saarmate kaitsestaatus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palub komisjonil võtta koos liikmesriikidega meetmed, et vähendada märkimisväärselt kormoranide arvukust selleks kõiki meetodeid kasutades, et ühest küljest oleks tagatud kormoranide populatsiooni säilimine ning et teisest küljest ei tekiks ohte teistele liikidele ja hoitaks ära kahju asjaomastele vesiviljelusloomadele; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 1.

(2)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

(3)  ELT L 204, 6.8.2009, lk 15.

(4)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

(5)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

(6)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

(7)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(8)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 1.

(9)  ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.

(10)  ELT L 157, 20.6.2017, lk 1.

(11)  ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 11.

(12)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 132.

(13)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 119.

(14)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 177.

(15)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 64.

(16)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 40.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0316.

(18)  Euroopa Komisjon, 29. juuni 2017, „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“, lk 10.

(19)  „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“, lk 15.

(20)  Samas, lk 12.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/40

---

P8_TA(2018)0254

Ühtekuuluvuspoliitika ja ringmajandus

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja ringmajanduse kohta (2017/2211(INI))

(2020/C 28/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artiklit 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikleid 4, 11, 174–178, 191 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artiklit 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikleid 4, 11, 174–178, 191 ja 349,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis toimus Prantsusmaal Pariisis 30. novembrist11. detsembrini 2015,

| — | võttes arvesse kliimamuutuste ja kliimameetmete kohalikke ja piirkondlikke mõõtmeid tunnistava Pariisi kokkuleppe artikli 7 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliimamuutuste ja kliimameetmete kohalikke ja piirkondlikke mõõtmeid tunnistava Pariisi kokkuleppe artikli 7 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 7 „tagada kõikide jaoks juurdepääs taskukohasele, usaldusväärsele, säästvale ja kaasaegsele energiale“ning eesmärki nr 11 „muuta linnad kaasavaks, turvaliseks, vastupidavaks ja säästvaks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 7 „tagada kõikide jaoks juurdepääs taskukohasele, usaldusväärsele, säästvale ja kaasaegsele energiale“ning eesmärki nr 11 „muuta linnad kaasavaks, turvaliseks, vastupidavaks ja säästvaks“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ringmajanduse seireraamistiku kohta (COM(2018)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ringmajanduse seireraamistiku kohta (COM(2018)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta teatist „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses“(COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta teatist „Jäätmetest energia tootmise roll ringmajanduses“(COM(2017)0034),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta aruannet ringmajanduse tegevuskava rakendamise kohta (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta aruannet ringmajanduse tegevuskava rakendamise kohta (COM(2017)0033),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“(COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“(COM(2015)0639),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“(COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava“(COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Ringmajanduse suunas: jäätmevaba Euroopa kava“(COM(2014)0398),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Keskkonnahoidlik tegevuslava VKEde jaoks. Kuidas võimaldada VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed ärivõimalusteks“(COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2014. aasta teatist „Keskkonnahoidlik tegevuslava VKEde jaoks. Kuidas võimaldada VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed ärivõimalusteks“(COM(2014)0440),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“(COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“(COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni esmaspäev, 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“(COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni esmaspäev, 13. veebruari 2012. aasta teatist „Innovatsioon ja jätkusuutlik majanduskasv: Euroopa biomajandus“(COM(2012)0060),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2012. aasta teatist „Arukad linnad ja kogukonnad – Euroopa innovatsioonipartnerlus“(C(2012)4701), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuli 2012. aasta teatist „Arukad linnad ja kogukonnad – Euroopa innovatsioonipartnerlus“(C(2012)4701),

| — | võttes arvesse 2017. aasta detsembris avaldatud komisjoni tellitud uurimust „Keskkonnaküsimuste integreerimine ühtekuuluvuspoliitika fondidesse (Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi – kolme programmitöö perioodi tulemused, suundumused ja arengud (2000–2006, 2007–2013, 2014–2020)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta detsembris avaldatud komisjoni tellitud uurimust „Keskkonnaküsimuste integreerimine ühtekuuluvuspoliitika fondidesse (Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi – kolme programmitöö perioodi tulemused, suundumused ja arengud (2000–2006, 2007–2013, 2014–2020)“,

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse investeerimise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimise kohta: aruande hindamine ühissätete määruse artikli 16 lõike 3 alusel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse investeerimise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimise kohta: aruande hindamine ühissätete määruse artikli 16 lõike 3 alusel (8),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa territoriaalse koostöö parimate tavade ja innovatiivsete meetmete kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa territoriaalse koostöö parimate tavade ja innovatiivsete meetmete kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel (10),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2015. aasta resolutsiooni rohelise majanduskasvu võimaluste kohta VKEde jaoks (12),

| — | võttes arvesse 28. märtsi 2017. aasta arukate saarte deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. märtsi 2017. aasta arukate saarte deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0184/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0184/2018),

| A. | arvestades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, kes tunnevad kohalikke ja piirkondlikke küsimusi kõige paremini, on keskne roll ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikul rakendamisel ning samuti on nad esirinnas üleminekul ringmajandusele; arvestades, et Euroopa mitmetasandilise valitsemise mudel, mis põhineb aktiivsel ja konstruktiivsel koostööl erinevate valitsustasandite ja sidusrühmade vahel, koos piisava teavitamise ja kodanike aktiivse kaasamisega, on sellise muutuse saavutamiseks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, kes tunnevad kohalikke ja piirkondlikke küsimusi kõige paremini, on keskne roll ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikul rakendamisel ning samuti on nad esirinnas üleminekul ringmajandusele; arvestades, et Euroopa mitmetasandilise valitsemise mudel, mis põhineb aktiivsel ja konstruktiivsel koostööl erinevate valitsustasandite ja sidusrühmade vahel, koos piisava teavitamise ja kodanike aktiivse kaasamisega, on sellise muutuse saavutamiseks keskse tähtsusega;

| B. | arvestades, et linnad vastavad ainult 3 %-le Maa pinnast, kuid annavad peavarju rohkem kui poolele maailma rahvastikust, tarbivad üle 75 % üleilmsetest ressurssidest ja eraldavad õhku 60-80 % kasvuhoonegaaside heitest, ning arvestades, et eeldatavasti asub 70 % üleilmsest rahvastikust 2050. aastaks elama linnadesse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et linnad vastavad ainult 3 %-le Maa pinnast, kuid annavad peavarju rohkem kui poolele maailma rahvastikust, tarbivad üle 75 % üleilmsetest ressurssidest ja eraldavad õhku 60-80 % kasvuhoonegaaside heitest, ning arvestades, et eeldatavasti asub 70 % üleilmsest rahvastikust 2050. aastaks elama linnadesse;

| C. | arvestades, et tugevam, suuremal määral ringmajandusele keskendunud majandus on nii märkimisväärne võimalus kui ka katsumus ELi, selle liikmesriikide ja kodanike jaoks, et ajakohastada Euroopa majandust ja suunata seda suurema jätkusuutlikkuse poole; arvestades, et eeskätt on see võimalus kõikide Euroopa piirkondade ja kohalike omavalitsuste jaoks, mis moodustavad kohalikule kogukonnale kõige lähedasema valitsustasandi; arvestades, et see loob Euroopa piirkondades arengu ja majanduskasvu võimalusi ning aitab neil luua kestliku mudeli, mille abil saavutada majanduslik areng, kujundada ümber olemasolevad sektorid, parandada kaubandusbilanssi ja tööstuse konkurentsivõimet tootlikkuse tõhustamisega, luua uusi, kvaliteetseid ja hästitasustatud töökohti ja uusi väärtusahelaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tugevam, suuremal määral ringmajandusele keskendunud majandus on nii märkimisväärne võimalus kui ka katsumus ELi, selle liikmesriikide ja kodanike jaoks, et ajakohastada Euroopa majandust ja suunata seda suurema jätkusuutlikkuse poole; arvestades, et eeskätt on see võimalus kõikide Euroopa piirkondade ja kohalike omavalitsuste jaoks, mis moodustavad kohalikule kogukonnale kõige lähedasema valitsustasandi; arvestades, et see loob Euroopa piirkondades arengu ja majanduskasvu võimalusi ning aitab neil luua kestliku mudeli, mille abil saavutada majanduslik areng, kujundada ümber olemasolevad sektorid, parandada kaubandusbilanssi ja tööstuse konkurentsivõimet tootlikkuse tõhustamisega, luua uusi, kvaliteetseid ja hästitasustatud töökohti ja uusi väärtusahelaid;

| D. | arvestades, et ELis ei võeta praegu ringlusse ligikaudu 60 % jäätmetest ning arvestades, et uute ringmajanduse ärimudelite uurimine ja nende ELi VKEde jaoks kasutusele võtmine annaks majanduslikku kasu ja looks häid ettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis ei võeta praegu ringlusse ligikaudu 60 % jäätmetest ning arvestades, et uute ringmajanduse ärimudelite uurimine ja nende ELi VKEde jaoks kasutusele võtmine annaks majanduslikku kasu ja looks häid ettevõtlusvõimalusi;

| E. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine eeldab ringmajandusele üleminekut ning aitab olulisel määral kaasa sellise majandusmudeli arendamisele, mille eesmärk ei ole mitte üksnes kasum, vaid ka keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine eeldab ringmajandusele üleminekut ning aitab olulisel määral kaasa sellise majandusmudeli arendamisele, mille eesmärk ei ole mitte üksnes kasum, vaid ka keskkonnakaitse;

| F. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ei paku mitte ainult investeerimisvõimalusi, et katta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu piirkondlikke ja kohalikke vajadusi, vaid ka ühtset poliitilist raamistikku, mis vähendab arenguerinevusi Euroopa piirkondade vahel ja aitab neil tegeleda arvukate arenguprobleemidega, sealhulgas ressursitõhususe suurendamiseks ning kestlikuks arenguks, samuti territoriaalse koostöö ja suutlikkuse suurendamiseks ning erainvesteeringute ligimeelitamiseks ja suurendamiseks edendamiseks antava toetuse kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ei paku mitte ainult investeerimisvõimalusi, et katta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu piirkondlikke ja kohalikke vajadusi, vaid ka ühtset poliitilist raamistikku, mis vähendab arenguerinevusi Euroopa piirkondade vahel ja aitab neil tegeleda arvukate arenguprobleemidega, sealhulgas ressursitõhususe suurendamiseks ning kestlikuks arenguks, samuti territoriaalse koostöö ja suutlikkuse suurendamiseks ning erainvesteeringute ligimeelitamiseks ja suurendamiseks edendamiseks antava toetuse kaudu;

| G. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika praeguses õigusraamistikus ei mainita ringmajandusele üleminekut eesmärgina ja arvestades, et kestlik areng on horisontaalne põhimõte Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 8 ja ühises strateegilises raamistikus (I lisa), võimaldades tõhustada olemasolevate instrumentide vahelisi seoseid, et toetada rohkem ringmajandusele suunatud projekte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika praeguses õigusraamistikus ei mainita ringmajandusele üleminekut eesmärgina ja arvestades, et kestlik areng on horisontaalne põhimõte Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 8 ja ühises strateegilises raamistikus (I lisa), võimaldades tõhustada olemasolevate instrumentide vahelisi seoseid, et toetada rohkem ringmajandusele suunatud projekte;

| H. | arvestades, et mitmed temaatilised eesmärgid, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele kehtestatud eesmärgiga tagada kooskõla aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“, samuti sellega seotud eeltingimused, on olulised ringmajanduse eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmed temaatilised eesmärgid, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele kehtestatud eesmärgiga tagada kooskõla aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“, samuti sellega seotud eeltingimused, on olulised ringmajanduse eesmärkide saavutamisel;

| I. | arvestades, et ühissätete määruse artiklis 6 kehtestatakse kohustus, mille kohaselt peavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavad tegevused olema kooskõlas kohaldatava liidu õiguse ja selle kohaldamisega seotud riikliku õigusega, sh eelkõige keskkonnaalaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühissätete määruse artiklis 6 kehtestatakse kohustus, mille kohaselt peavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavad tegevused olema kooskõlas kohaldatava liidu õiguse ja selle kohaldamisega seotud riikliku õigusega, sh eelkõige keskkonnaalaste õigusaktidega;

| J. | arvestades, et ringmajanduse üks eesmärke on vähendada jäätmete ladestamist prügilatesse ning et liikmesriikide territooriumil asuvate seaduslike ja ebaseaduslike prügilate ohutuks muutmist ja saneerimist tuleks käsitleda prioriteedina; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ringmajanduse üks eesmärke on vähendada jäätmete ladestamist prügilatesse ning et liikmesriikide territooriumil asuvate seaduslike ja ebaseaduslike prügilate ohutuks muutmist ja saneerimist tuleks käsitleda prioriteedina;

| K. | arvestades, et Hiina keelustas alates 1. jaanuarist 2018 plastijäätmete ja sorteerimata paberjäätmete impordi ning see keeld tekitab liidu jaoks ringlussevõtuprobleeme, millega tuleb tegeleda piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hiina keelustas alates 1. jaanuarist 2018 plastijäätmete ja sorteerimata paberjäätmete impordi ning see keeld tekitab liidu jaoks ringlussevõtuprobleeme, millega tuleb tegeleda piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

Ühtekuuluvuspoliitika roll ringmajanduse edendamisel

| 1. | väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle toetada ringmajandust ühtekuuluvuspoliitika abil, eelkõige näiteks teavitustegevuse kaudu, et aidata ELi liikmesriikidel ja piirkondadel võtta kasutusele ühtekuuluvuspoliitika rahalised vahendid ringmajanduse jaoks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et vastavalt komisjoni aruandele ringmajanduse tegevuskava rakendamise kohta on ajavahemikul 2014–2020 innovatsiooni, VKEde, vähese süsinikdioksiidiheitega majanduse ja keskkonnakaitsele eraldatava ELi toetuse summa 150 miljardit eurot ning paljud nendest valdkondadest aitavad kaasa ringmajanduse väljakujundamisele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et praeguse programmitöö perioodi partnerluslepingute ja Euroopa Sotsiaalfondi tegevusprogrammide üle peetud läbirääkimiste tulemuse analüüs näitas, et Euroopa Sotsiaalfondi on kasutatud, et toetada meetmeid keskkonnahoidlikumate töökorralduse mudelite kehtestamiseks ja tegevust rohelises sektoris; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib sellegipoolest, et, nagu on rõhutatud komisjoni tellitud uuringus, praegune poliitiline raamistik ei võimalda anda ühtekuuluvuspoliitikaga ringmajandusse täielikku panust; juhib sellega seoses tähelepanu tõsiasjale, et praegu rahaeraldiste puhul kasutatav sekkumisvaldkonna määratlus ei hõlma ringmajandust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles rakendama kavandatud ringmajanduse meetmeid, järgides häid reguleerimistavasid, ja rõhutab vajadust rakendusmeetmeid jälgida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et komisjon peab täitma oma lubaduse kasutusele võtta ringmajanduse järelevalve raamistik (13), et suurendada ja hinnata ringmajandusele ülemineku edusamme ELi ja liikmesriikide tasandil, vähendades samal ajal halduskoormust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles sekkuma erakorraliselt, et saneerida ohtlike jäätmete ebaseaduslikuks ladestamiseks ja matmiseks kasutatavad alad, mis kahjustavad elanikkonna tervist ning majanduslikku ja sotsiaalset heaolu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab rolli, mida ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ja 2014.–2020. aasta programm LIFE täidavad innovatiivsete projektide rahastamisel ja heite vähendamise, ringlussevõtu ja taaskasutuse projektide toetamisel, mis on ringmajanduse jaoks olulised; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et paljud piirkonnad on kasutanud oma aruka spetsialiseerumise strateegiaid, et kehtestada ringmajandusega seotud prioriteete ning suunata ühtekuuluvuspoliitika raames teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavaid investeeringuid selle eesmärgi saavutamise suunas, millel on oluline roll VKEde nõuetele vastavate investeeringute ja taristute toetamisel; kutsub piirkondlikke ametiasutusi üles kasutama seda head tava ühise toimimisviisina ja rakendama neid aruka spetsialiseerumise strateegiaid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kiiduväärseks VKEde jaoks Euroopa ressursitõhususe tippkeskuse ja ringmajanduse finantstoe platvormi loomist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma seisukohta, et ringmajandus ei hõlma mitte üksnes jäätmekäitlust, vaid on laiem mõiste ja hõlmab ka selliseid aspekte nagu rohelised töökohad; taastuvenergia; ressursitõhusus; biomajandus; põllumajandus ja kalandus oma biopõhise tööstusega, mis on suunatud asendama fossiilkütuseid; veemajandus; energiatõhusus; toidujäätmed; mereprügi; õhukvaliteedi parandamine; samuti teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon ringmajandusega seotud valdkondades; tõdeb siiski, et et jäätmekäitlustaristu on ülioluline tegur lineaarsete tootmis- ja tarbimisharjumuste vähendamisel ning et vaja on toetada innovatsiooni ökodisaini valdkonnas, et vähendada plastijäätmeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et põhiline probleem, mis tuleb kõigepealt lahendada, on seotud teiseste materjalide turuga, sest kui tooraine maksab vähem kui ringlussevõetud materjalid, siis on selge, et jõupingutused rohelise majanduse suunas on märkimisväärselt aeglustunud ning et struktuurifondide vahendid võivad nõiaringi suubuda; on sellega seoses arvamusel, et teatavad sihtotstarbelised õigusaktid (näiteks tulevane komisjoni ettepanek ühekordse kasutusega plasttoodete kohta) koos asjakohase ELi tasandi maksustamisega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku omavahendite raames võivad anda ringmajanduse loomiseks otsustava tõuke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab tõsiasja, et ringlussevõetud materjalid rahuldavad keskmiselt ainult ligikaudu 10 % ELi nõudlusest materjalide järele; tõdeb, võttes arvesse uusi arengusuundumusi üleilmsetel turgudel, eelkõige hiljutist Hiina keeldu plastijäätmetele ja sorteerimata paberjäätmetele, et piirkondadel ja kohalikel kogukondadel on uus potentsiaal investeerida ringlussevõtu taristusse, luua uusi rohelisi töökohti ja käsitleda probleeme, millega EL praegu silmitsi seisab; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul on kehtestatud eeltingimusteks temaatiline eesmärk säilitada ja kaitsta keskkonda ning edendada ressursitõhusust ja et nendel eeltingimustel on suur tähtsus; juhib eelkõige tähelepanu tingimusele edendada jäätmesektorisse majanduslikult jätkusuutlike ja keskkonnahoidlike investeeringute tegemist; peab siiski kahetsusväärseks, et jäätmehierarhiast ei peeta kinni ning et suure hulga Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate projektide puhul ei ole põhjalikult hinnatud nende pikaajalist keskkonnamõju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | loodab, et piirkondade, VKEde ja muude avaliku ja erasektori osalejate vahel toimub kooskõlastamine ja ulatuslikum koostöö, et luua uusi aruka spetsialiseerumise temaatilisi platvorme, eeskätt põllumajandusliku toidutööstuse, energiasektori ja tööstusharude vahel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on järgida jäätmehierarhiat, sest see on ringmajanduse väljakujundamise eeltingimus, ja vajadust suurema läbipaistvuse järele tarneahelas, nii et kasutuskõlbmatuks muutunud tooteid ja materjale oleks võimalik jälgida ja tõhusalt taaskasutusse võtta; tõdeb lisaks sellele, et täheldada võib negatiivset trendi, mis seisneb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite investeerimises jäätmehierarhia madalamatele astmetele, eelkõige mehhaanilis-bioloogilistesse töötlemisrajatistesse ja põletamisse, mis mõningatel juhtudel toob kaasa liigse tootmisvõimsuse ja pikas perspektiivis tehnoloogilise kinnistamise ning seab seega ohtu ELi ringlussevõtu eesmärkide saavutamise; tuletab meelde, et ettevõtluskogukonna ergutamine jäätmehierarhiat järgima peaks looma täiendavaid materjale ressursivoos ja pakkuma potentsiaalset väljundit nende kasutamisele tootmises; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde ELi jäätmevaldkonna õigusaktide läbivaatamisel kehtestatud uusi eesmärke aastateks 2025, 2030 ja 2035, ja rõhutab, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks on vaja riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitilist otsusekindlust ning majanduslikke investeeringuid; kutsub liikmesriike üles selliste investeeringute toetamiseks täiel määral kasutama olemasolevaid liidu vahendeid, ja rõhutab, et need investeeringud toovad majanduskasvu ja uute töökohtade näol märkimisväärset kasu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui olulised on piirkondlikud projektid, mille raames ringlussevõtuks täiesti sobimatud jäätmejäägid jäätmehierarhiat järgides hoolikalt eraldatakse või eraldi kogutakse ning neid niiviisi töödeldakse, et neid on võimalik kasutada teise põlvkonna säästlike biokütuste tootmiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil tagada, et kõik jäätmetega seotud määratlused oleksid kooskõlas jäätmete raamdirektiiviga ning et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste edusammude kohta oleksid saadaval võrreldavad andmed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on linnadega seotud uuenduslike meetmete algatus, millega seni on kiidetud heaks kaheksa Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise linnaliste asutuste innovatiivset ringmajanduse projekti, ja kutsub komisjoni üles jälgima ja hindama nende rakendamist, et kujundada välja laiemad ringmajanduse poliitikameetmed; |
| --- | --- |

20.

Ringmajandus kui kestliku ja piirkondliku arengu edendaja

| 21. | rõhutab partnerluspõhimõtte tähtsust ja kõikide sidusrühmade, eelkõige piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja valitsusvälise sektori, sh VKEde ja sotsiaalmajanduse ettevõtete olulist rolli partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel; nõuab partnerite tegelikku kaasamist poliitilistesse protsessidesse, valdkonnaüleste partnerluste loomisse ja seda, et ringmajandusega seotud eesmärgid integreeritaks nõuetekohaselt programmdokumentidesse; ergutab liikmesriike töötama välja enda riiklikke strateegiaid selles valdkonnas kooskõlas ELi lähenemisviisiga ringmajandusele; rõhutab, et kohalikud omavalitsused saavad täita juhtivat rolli ringmajanduse saavutamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, kui oluline osa on avaliku ja erasektori partnerlusel selliste uute toodete ja teenuste kujundamisel ja kavandamisel, mis võtavad arvesse olelusringi, et rakendada nelja kavandamismudelit, mida on võimalik kasutada ringmajanduse raames: kavandamine pikka kasutuskestust silmas pidades; kavandamine rentimiseks / teenuse osutamiseks; kavandamine tootmises taaskasutamiseks; kavandamine materjalide taaskasutamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust muuta ja kohandada praeguseid strateegiaid ja turumudeleid, et toetada piirkondi üleminekul sellele kestlikumale majandusmudelile, hoogustades samal ajal majanduslikku, tööstuslikku ja keskkonnaga seotud konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab tungivalt ringmajanduse rakendamist kooskõlastatud mitmetasandilise valitsemise ja partnerluse põhimõtte raames koos täieliku läbipaistvuse, kohalike kogukondade kaasamise ja laialdase üldsuse osavõtuga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust soodustada suuremat koostööd kõikide ringmajanduse protsessidesse kaasatud osalejate vahel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et ringmajandusega seotud projektid, mida on toetatud ühtekuuluvuspoliitika raames, on olnud kasutoovamad arenenumatele piirkondadele; tõdeb, et vähem arenenud piirkondades on väiksem haldussuutlikkus ning kutsub seetõttu liikmesriikide asutusi ja komisjoni üles kasutama kõiki olemasolevaid võimalusi, et anda eksprediabi ja suurendada nende piirkondade suutlikkust, et aidata neil suurendada oma jõupingutusi ja luua tingimused tehnoloogiliseks hüppeks, rakendades rohkem projekte, mis vastavad ringmajanduse põhimõtete ja arendades partnerlussuhteid ja tihedamat koostööd selliste sidusrühmadega nagu materjalieksperdid, keemikud, tootjad ja ringlussevõtjad, eelkõige algatuse „Tööstus aastal 2020 ringmajanduses“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab hinnanguid, mille kohaselt oleks bioloogilistele toorainetele ja bioloogilistele töötlemisviisidele ülemineku korral võimalik 2030. aastaks säästa kuni 2,5 miljardit tonni CO2-ekvivalenti aastas, suurendades seega mitu korda bioloogiliste toorainete turge ning luues uusi tarbekaupu; rõhutab, et äärmiselt tähtis on hallata loodusvarasid jätkusuutlikult ja säilitada bioloogiline mitmekesisus, muutes samal ajal ressursid biopõhisteks toodeteks, materjalideks ja kütusteks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et biomajandus on piirkondliku ja kohaliku arengu jaoks oluline, sest see suurendab ühtekuuluvust piirkondade vahel oma potentsiaali kaudu luua töökohti ja majanduskasvu maapiirkondades; nõuab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ulatuslikumat kasutamist olemasolevate uuenduste rakendamisel, võttes appi sidusrühmi ergutava poliitika ning edendades jätkuvalt innovatsiooni kestlikult majandatud bioressursipõhistest toorainetest valmistatud bioressursipõhiste, biolagunevate ja kompostitavate materjalide väljatöötamisel; tuletab meelde, et biomajanduse järjepidev rakendamine võib lahendada ka toidujäätmete probleemi; nõuab riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste paremat koostööd, luues süsteemid ja platvormid, mis ühendavad eri osalejaid toiduainete tootmise, transpordi, jaemüügi, tarbija- ja jäätmesektorist ning muudest asjaomastest sidusrühmadest, et saavutada seega suurem koostoime ja luua tõhusaid lahendusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et lisaks kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele ametiasutustele tuleks anda stiimuleid ka tarbijatele, keda peaks järjepidevalt teavitama ja ergutama, et nad muudaksid oma tarbimiskäitumist seoses jäätmekäitluse ja tootmise, taaskasutuse ja küsimustega, mis hõlmavad jätkusuutlikke lahendusi nende igapäevaelu jaoks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele paremat, lihtsamat ja läbipaistvamat juurdepääsu rahastamisele, muu hulgas nende haldussuutlikkuse suurendamise kaudu ja tõhusamas koostöös Euroopa Investeerimispangaga Euroopa investeerimisnõustamise keskuse raames, et võimaldada suuremat investeerimist keskkonnahoidlikesse töökohtadesse, jäätmekäitlusse, arukasse spetsialiseerumisse, maapiirkondade arengusse, sh vajalikku taristusse ja keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse, üleminekusse fossiilkütustelt taastuvatele energiaallikatele ja kohalikku energiaalasesse üleminekusse, sealhulgas energiatõhususse, energia detsentraliseeritud jaotusse, puhta energeetikaga seotud innovatsiooni ja ringmajandusse; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP on andnud viimase viie aasta jooksul ligikaudu 2,4 miljardit eurot, et kaasrahastada ringmajanduse projektide jäätmekäitluse, veemajanduse või põllumajandusalase teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; rõhutab, kui oluline on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi parem koordineerimine ringmajanduse valdkonnas, muu hulgas tagamaks, et programmid sisaldavad piirkondlikku lähenemisviisi ning kasutada paremini ära piirkondlike säästvate energiaallikate potentsiaali; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke omavalitsusi üles ergutama taaskasutuse ja parandamise võrgustike (eriti selliste, mis toimivad sotsiaalmajanduse ettevõtetena) loomist ja toetamist et pikendada toodete eluiga korduskasutamise, parandamise ja taaskasutamise abil, hõlbustades selliste võrgustike juurdepääsu jäätmekogumispunktidele ja edendades Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, majandusinstrumentide, riigihankekriteeriumide või muude meetmete kasutamist sellel eesmärgil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et olelusringi kestlikkus korduskasutamise ja ringlussevõtu kujul sõltub ka transpordi energiatarbimisest; rõhutab, et see kehtib eelkõige maapiirkondades, kus kogumis- ja töötlemiskohtade vahemaad on pikemad; kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi üles olelusringi põhimõtet oma maapiirkondade ringmajanduse strateegiates arvesse võtma, et vältida negatiivset üldist kliima- ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et ühtekuuluvuspoliitika vahendite puhul keskkonnaküsimuste arvessevõtmist käsitlenud uurimuse käigus vaadeldud 32 rakenduskava puhul oli üheksa kava rõhuasetus ringmajandus ja kuuel rohelised töökohad; väljendab heameelt riiklike ja piirkondlike omavalitsuste tehtavate jõupingutuste üle, kuid kutsub samas liikmesriike üles paremini integreerima ringmajanduse oma rakendus- ja piirkondlikesse kavadesse ja partnerluslepingutesse; nõuab tungivalt, et piirkondadele antaks toetust, et tagada võimalikult sujuv üleminek ringmajandusele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles tagama, et ringmajandus lisatakse nõuetekohaselt haridusprogrammidesse ja kutseõppesse ja ümberõppesse valdkondadeülese teemana, et kujundada uusi hoiakuid, mis aitavad määratleda uusi ärimudeleid ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub rakenduskavade koostamise eest vastutavaid riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi integreerima ringmajandust tihedamalt territoriaalse koostöö programmidesse, eelkõige piiriülese koostöö programmidesse, et rakendada piiriüleseid lahendusi, mis võivad luua tõhusamaid ja odavamaid tulemusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on veendunud, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandamine järgmisel programmiperioodil peaks olema paremini lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega aastani 2030, kasutades selleks võimaluse korral energialiidu juhtimise määruses sisalduvaid ühiseid näitajaid; nõuab liikmesriikide jaoks edasipüüdlike eesmärkidega ja terviklikku strateegiat, et täita ELi tasandil juba olemasolevad kohustuslikud eesmärgid kliimamuutuste leevendamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles kasutama ära võimalust integreerida läbivaatamise perioodi jooksul veelgi rohkem ringmajandus oma praegustesse rakenduskavadesse; on veendunud, et komisjon peaks hõlbustama protsessi hõlbustama, pakkudes liikmesriikidele abi hetkeolukorra analüüsil ja võimalikes valdkondades, kus ringmajandust ja selle põhimõtteid saaks kohaldada ja lisada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | leiab, et Euroopa territoriaalse koostöö rolli ringmajanduse rakendamisega seotud probleemide käsitlemisel tuleks veelgi tugevdada; kutsub liikmesriike üles tugevdama piiriülest koostööd, eelkõige Euroopa territoriaalse koostöö kaudu, eesmärgiga viia ellu ringmajanduse projekte; lisaks rõhutab, kui oluline on leida ühinemiseelsete lepingute abil jätkusuutlikud lahendused liitu mittekuuluvate riikidega, et lahendada kestvad probleemid, eriti õhureostuse valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et makropiirkondlike strateegiate siiani kasutamata potentsiaal võib aidata lahendada ringmajanduse probleeme mitte ainult liikmesriikides, vaid ka samas geograafilises piirkonnas asuvates kolmandates riikides; rõhutab, et need strateegiad peaksid keskenduma prioriteetidele, mis toetavad liidus ringlussevõetud tooraine turu väljakujundamist; nõuab ELi ja naaberriikide koostööalgatuste väljatöötamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kordab oma seisukohta, et oluline on asjakohaselt arendada kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste suutlikkust ja säilitada see, kuna nimetatud suutlikkus on väga oluline ka ringmajandusele üleminekul; rõhutab, et selles võib olla oluline roll tehnilisel abil; märgib, et piirkondadel ja linnadel on oluline roll alt-üles suunalise energiaülemineku edendamisel ning piirkonnad ja linnad sobivad kõige paremini integreeritud energialahenduste katsetamiseks otsekontaktis kodanikega; rõhutab osa, mis arukate linnade algatustel võib ringmajanduses olla, edendades keskkonnasäästlikke tehnoloogiamudeleid jätkusuutliku linnaarenduse strateegiate osana; rõhutab, et säästvad linnad ja ringmajandusega linnad on tõhusa ringmajanduse vahend; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab keskkonnahoidlike riigihangete tähtsust ringmajanduse edendajana, kusjuures riiklike ehitustööde ning avalike hüvede ja teenuste turu maht võib hinnanguliselt olla 1,8 miljardit eurot aastas (14); |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust energia regulatiivraamistiku järele, mis julgustab kodanikke ja energiakogukondi osalema energiaüleminekus õiguse abil ise toota ja tarbida ning kestvate toetuskavade, esmatähtsale võrgule tagatud juurdepääsu ja taastuvenergia eelisjaotuse abil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi investeerima suuremal määral haridusprogrammidesse, kutsekoolitusse ja töölitse ümberkvalifitseerimisse, samuti kõigi meetmete kasulikkuse ja eeliste osas üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniatesse, eesmärgiga viia ringmajandust ellu ühtekuuluvuspoliitika projektide kaudu, suurendades nii kodanike osalemist ja mõjutades tarbijate käitumist; rõhutab sellega seoses Euroopa Sotsiaalfondi potentsiaali; rõhutab, et see peab ergutama noori ettevõtjaid liikuma ringmajanduse suunas, eriti piirkondades, kus sissetulekute tase on madal ja majanduskasv väike; rõhutab samuti, et ringmajandus pakub võimaluse leevendada maapiirkondade rahvastikukadu, mitmekesistada maapiirkondade majandust ja saavutada suuremat kindlust ohtude vastu; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et maapiirkonnad vajavad stiimuleid üleminekuks jätkusuutlikele väärtusahelatele; rõhutab, kui oluline on arendada saarepiirkondade jaoks välja eristrateegia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ergutab komisjoni edendama kogukonna juhitud kohaliku arengu ja integreeritud territoriaalsete investeeringute kasutamist, et aidata kohalikel sidusrühmadel kombineerida rahastamisvoogusid ja kavandada ringmajandusele suunatud kohalikke algatusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et 80 % mereprügist on pärit maapõhistest allikatest; seega rõhutab, et maa- ja mereprügiga on oluline tegeleda kohalike ja piirkondlike meetmete abil ning see toob kasu nii keskkonnale kui ka inimtervisele; kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke omavalitsusi üles koondama oma jõupingutused maaprügi tekitamise vältimisele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles võtma Euroopa poolaasta kontekstis valitsemissektori eelarve puudujäägi arvutamisel arvesse struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu kaasrahastatavate ja ringmajanduse eesmärkidele suunatud piirkondlike ja riiklike investeeringute mõju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiidab heaks ettepaneku vaadata läbi joogiveedirektiiv 98/83/EÜ, mis lihtsustab üleminekut ringmajandusele, vähendades pudelivee tootmisest tekkivaid plastijäätmeid, võimaldades suurt energiasäästu ja joogiveevarude tõhusat haldamist; |
| --- | --- |

47.

Ringmajandus 2020. aasta järgses ühtekuuluvuspoliitikas

| 48. | palub komisjonil töötada järgmise programmitöö perioodiks välja asjakohane metoodika koos vastavate näitajatega, et teostada paremini järelevalvet selle üle, milline on ühtekuuluvuspoliitika panus ringmajanduse väljakujundamisel, et saada täpsem ülevaade keskkonnaalastest ja sotsiaal-majanduslikest tingimustest; |
| --- | --- |

48.

| 49. | juhib tähelepanu sellele, et olulist tuge ringmajandusele üleminekuks pakuvad ka muud programmid, näiteks LIFE, COSME ja „Horisont 2020“; rõhutab vajadust suurendada sünergiat eespool nimetatud instrumentide vahel, et saavutada komisjoni ringmajanduse tegevuskavas sätestatud eesmärgid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas uusi seadusandlikke ettepanekuid tulevase ühtekuuluvuspoliitika raames, töötama välja ringmajanduse saavutamisega seotud asjakohased eeltingimused; on seisukohal, et ringmajanduse strateegiad tuleks välja töötada koostöös riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste ning majandus- ja sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil tagada, et programmis „Horisont 2020“pöörataks veelgi suuremat tähelepanu ja eraldataks rohkem vahendeid ringmajanduse valdkonna innovatsiooni- ja teadusprojektidele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, kui tähtis on suurendada ühtekuuluvuspoliitika raames toetust linnade ja maapiirkonna säästva arengu valdkonnas ning nõuab, et sellega seoses pöörataks suuremat tähelepanu ringmajandusega seotud eesmärkidele; nõuab, et jätkataks selles valdkonnas innovatiivsete, linnade ja maapiirkonnaga seotud meetmete rakendamist, ja kutsub komisjoni üles kasutama maksimaalselt ära ajavahemikul 2014–2020 omandatud kogemusi tulevaste ettepanekute koostamisel; nõuab paindlikku, kohandatud lähenemisviisi linnalise tegevuskava rakendamisel, pakkudes stiimuleid ja suuniseid, et täiel määral ära kasutada linnade potentsiaali ringmajanduse rakendamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles tegema Euroopa ringmajanduse platvormist koha parimate tavade vahetamiseks, et kasutada parimal võimalikul viisil ära ühtekuuluvuspoliitika vahendeid üleminekuks ringmajandusele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab ringmajanduse ja kliimamuutuste leevendamise vastastikust sõltuvust, mistõttu kutsub üles tagama suuremad kulutused ringmajanduse ja kliimaga seotud investeeringutesse 2020. aasta järgses ühtekuuluvuspoliitikas; rõhutab lisaks, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleks praegusega võrreldes kliimaga seotud kulutusi üldiselt suurendada; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 303.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 281.

(7)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0053.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0321.

(10)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 111.

(11)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 65.

(12)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 27.

(13)  Komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatis ringmajanduse seireraamistiku kohta (COM(2018)0029).

(14)  „Buying green! - A handbook on green public procurement“, kolmas trükk, Euroopa Komisjon, 2016.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/49

---

P8_TA(2018)0257

ELi ja NATO suhted

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi ja NATO suhete kohta (2017/2276(INI))

(2020/C 28/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingut,

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 28. juuni ja 15. detsembri 2016. aasta ning 9. märtsi, 22. juuni ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 28. juuni ja 15. detsembri 2016. aasta ning 9. märtsi, 22. juuni ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta ja 14. novembri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, 6. detsembri 2016. aasta järeldusi ELi ja NATO koostöö kohta, 6. märtsi, 18. mai ja 17. juuli 2017. aasta järeldusi Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta ning 19. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta järeldusi ELi Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu poolt 6. detsembril 2016 heaks kiidetud ühiste ettepanekute rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta ja 14. novembri 2016. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, 6. detsembri 2016. aasta järeldusi ELi ja NATO koostöö kohta, 6. märtsi, 18. mai ja 17. juuli 2017. aasta järeldusi Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta ning 19. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta järeldusi ELi Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu poolt 6. detsembril 2016 heaks kiidetud ühiste ettepanekute rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, ELi Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu poolt 6. detsembril 2016 heaks kiidetud 42 ühist ettepanekut ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid nende rakendamise kohta ning mõlema nõukogu poolt 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud 32 uut ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, ELi Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu poolt 6. detsembril 2016 heaks kiidetud 42 ühist ettepanekut ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid nende rakendamise kohta ning mõlema nõukogu poolt 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud 32 uut ettepanekut,

| — | võttes arvesse välisasjade (sealhulgas kaitseküsimuste) nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 6. märtsi 2018. aasta kohtumisel, millel arutati konkreetselt ELi ja NATO koostööd, saavutatud tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade (sealhulgas kaitseküsimuste) nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 6. märtsi 2018. aasta kohtumisel, millel arutati konkreetselt ELi ja NATO koostööd, saavutatud tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kaitsealane tegevuskava“(COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kaitsealane tegevuskava“(COM(2016)0950),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõjaväelise liikuvuse parandamise kohta Euroopa Liidus (JOIN(2017)0041) ja sellega seotud tegevuskava, mida esitleti 2018. aasta märtsis (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõjaväelise liikuvuse parandamise kohta Euroopa Liidus (JOIN(2017)0041) ja sellega seotud tegevuskava, mida esitleti 2018. aasta märtsis (JOIN(2018)0005),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 7. juunil 2017 esitletud kaitsepaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 7. juunil 2017 esitletud kaitsepaketti,

| — | võttes arvesse NATO peasekretäri 2017. aasta aruannet, mis avaldati 15. märtsil 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO peasekretäri 2017. aasta aruannet, mis avaldati 15. märtsil 2018,

| — | võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee 9. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni 439 NATO ja ELi tihedama koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee 9. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni 439 NATO ja ELi tihedama koostöö kohta,

| — | võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee 9. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni 440 Euroopa kaitsesektori tööstusliku baasi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee 9. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni 440 Euroopa kaitsesektori tööstusliku baasi kohta,

| — | võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee kaitse- ja julgeolekukomitee 8. oktoobri 2017. aasta aruannet Varssavi tippkohtumise järgse NATO ja ELi koostöö kohta, sealhulgas selle lisa, mille koostas Euroopa Parlament, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO parlamentaarse assamblee kaitse- ja julgeolekukomitee 8. oktoobri 2017. aasta aruannet Varssavi tippkohtumise järgse NATO ja ELi koostöö kohta, sealhulgas selle lisa, mille koostas Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi kohta muutuvas maailmas, mis on üha rohkem ühendatud, vaidlustatum ja keerukam (1),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta ja 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta ja 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta ja 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta ja 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0188/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0188/2018),

| A. | arvestades, et meie väärtused – liberaalne demokraatia, mitmepoolsus, inimõigused, rahu, areng ja õigusriigi põhimõtted, millele EL ja Atlandi-ülesed sidemed rajanevad, samuti eeskirjadel põhinev rahvusvaheline süsteem ning Euroopa ühtsus ja ühtekuuluvus on geopoliitiliselt ebastabiilsel ajal ja kiiresti halvenevas strateegilises keskkonnas ohtu sattunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meie väärtused – liberaalne demokraatia, mitmepoolsus, inimõigused, rahu, areng ja õigusriigi põhimõtted, millele EL ja Atlandi-ülesed sidemed rajanevad, samuti eeskirjadel põhinev rahvusvaheline süsteem ning Euroopa ühtsus ja ühtekuuluvus on geopoliitiliselt ebastabiilsel ajal ja kiiresti halvenevas strateegilises keskkonnas ohtu sattunud;

| B. | arvestades, et kaks suuremat lääneriikide organisatsiooni – nii EL kui ka NATO, suurendavad edukalt omavahelist koostööd sellistele keerukatele väljakutsetele, riskidele ning konventsionaalsetele ja hübriidohtudele reageerimises, mis on peaasjalikult pärit idast ja lõunast; arvestades, et Euroopa naabruskonda destabiliseerivate kriiside kuhjumine toob endaga kaasa nii sisemisi kui ka väliseid julgeolekuohte; arvestades, et kummalgi organisatsioonil ei ole kõiki vahendeid nende julgeolekuprobleemidega omal käel tegelemiseks ning kumbki neist suudaks nendega paremini tegeleda koostöös teisega; arvestades, et EL ja NATO on Euroopa ja selle kodanike julgeoleku tagamiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaks suuremat lääneriikide organisatsiooni – nii EL kui ka NATO, suurendavad edukalt omavahelist koostööd sellistele keerukatele väljakutsetele, riskidele ning konventsionaalsetele ja hübriidohtudele reageerimises, mis on peaasjalikult pärit idast ja lõunast; arvestades, et Euroopa naabruskonda destabiliseerivate kriiside kuhjumine toob endaga kaasa nii sisemisi kui ka väliseid julgeolekuohte; arvestades, et kummalgi organisatsioonil ei ole kõiki vahendeid nende julgeolekuprobleemidega omal käel tegelemiseks ning kumbki neist suudaks nendega paremini tegeleda koostöös teisega; arvestades, et EL ja NATO on Euroopa ja selle kodanike julgeoleku tagamiseks hädavajalikud;

| C. | arvestades, et ELi ja NATO koostööd ei tuleks pidada eesmärgiks iseenesest, vaid abinõuks, millega saavutada ühised julgeolekuprioriteedid ja eesmärgid üksteist täiendavate missioonide ja olemasolevate vahenditega; arvestades, et ELi liikmesriikidel ja NATO liitlastel on ühised relvajõud; arvestades, et koos suudavad nad ressursse tõhusalt kasutada ja mobiliseerida tulemuslikumalt olemasolevaid eri vahendeid, et reageerida julgeolekuprobleemidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja NATO koostööd ei tuleks pidada eesmärgiks iseenesest, vaid abinõuks, millega saavutada ühised julgeolekuprioriteedid ja eesmärgid üksteist täiendavate missioonide ja olemasolevate vahenditega; arvestades, et ELi liikmesriikidel ja NATO liitlastel on ühised relvajõud; arvestades, et koos suudavad nad ressursse tõhusalt kasutada ja mobiliseerida tulemuslikumalt olemasolevaid eri vahendeid, et reageerida julgeolekuprobleemidele;

| D. | arvestades, et NATO on sõjaline liit ja EL ei ole; arvestades, et EL on ülemaailmne osaleja ja julgeoleku tagaja, kelle käsutuses on ainulaadne ja laialdane valik instrumente ja vahendeid, et tegeleda oma eri poliitikasuundade abil terviklikult aktuaalsete probleemidega; arvestades, et EL võtab alates üldise strateegia kasutuselevõtmisest ja kooskõlas strateegia eesmärkidega suurema vastutuse oma julgeoleku ja kaitse ning rolli eest partnerina rahu ja julgeoleku tagamisel maailmas ning tõhustab võimet tegutseda iseseisvalt, suurendades samal ajal oma panust NATO tegevusse ja edendades tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et NATO on sõjaline liit ja EL ei ole; arvestades, et EL on ülemaailmne osaleja ja julgeoleku tagaja, kelle käsutuses on ainulaadne ja laialdane valik instrumente ja vahendeid, et tegeleda oma eri poliitikasuundade abil terviklikult aktuaalsete probleemidega; arvestades, et EL võtab alates üldise strateegia kasutuselevõtmisest ja kooskõlas strateegia eesmärkidega suurema vastutuse oma julgeoleku ja kaitse ning rolli eest partnerina rahu ja julgeoleku tagamisel maailmas ning tõhustab võimet tegutseda iseseisvalt, suurendades samal ajal oma panust NATO tegevusse ja edendades tihedamat koostööd;

| E. | arvestades, et NATO peamine vastutus on oma liikmete kollektiivkaitse tagamine; arvestades, et NATO suunise kohaselt peavad liitlased asjakohase kaitsevõime säilitamiseks kulutama kaitsele kümne aasta jooksul 2 % oma SKPst; arvestades, et NATO on ELi peamise julgeolekupartnerina endiselt oluline liitlasvägede koostalitlusvõime ja hangete sidususe tagaja; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et NATO peamine vastutus on oma liikmete kollektiivkaitse tagamine; arvestades, et NATO suunise kohaselt peavad liitlased asjakohase kaitsevõime säilitamiseks kulutama kaitsele kümne aasta jooksul 2 % oma SKPst; arvestades, et NATO on ELi peamise julgeolekupartnerina endiselt oluline liitlasvägede koostalitlusvõime ja hangete sidususe tagaja;

| F. | arvestades, et ELi ja NATO julgeolekualane tegevus peaks teineteist täiendama, et tegeleda paremini uute, enneolematute ja mitmepalgeliste julgeolekuprobleemidega; arvestades, et kahe organisatsiooni ühised tegevusvaldkonnad eeldavad ka tihedamat ja tõhusamat koostööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja NATO julgeolekualane tegevus peaks teineteist täiendama, et tegeleda paremini uute, enneolematute ja mitmepalgeliste julgeolekuprobleemidega; arvestades, et kahe organisatsiooni ühised tegevusvaldkonnad eeldavad ka tihedamat ja tõhusamat koostööd;

| G. | arvestades, et EL ja NATO oleksid mõlemad kriisiohjes tõhusamad, kui nad tegutseksid tõelises kooskõlas ning kasutaksid ära kogu oma oskusteavet ja kõiki ressursse; arvestades, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia järelmeetmena tugevdab EL oma ühendatud lähenemisviisi väliskonfliktidele ja kriisidele ning tegeleb sise- ja välisjulgeoleku tasakaalu järgides ohtude ja probleemidega, kasutades selleks tsiviil- ja sõjaväelisi meetmeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL ja NATO oleksid mõlemad kriisiohjes tõhusamad, kui nad tegutseksid tõelises kooskõlas ning kasutaksid ära kogu oma oskusteavet ja kõiki ressursse; arvestades, et ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia järelmeetmena tugevdab EL oma ühendatud lähenemisviisi väliskonfliktidele ja kriisidele ning tegeleb sise- ja välisjulgeoleku tasakaalu järgides ohtude ja probleemidega, kasutades selleks tsiviil- ja sõjaväelisi meetmeid;

| H. | arvestades, et NATO tippkohtumisel Varssavis 2016. aastal tõid allianss ja EL esile tugevdatud koostöö valdkonnad, arvestades ühiseid probleeme idas ja lõunas, sealhulgas hübriidohtudega võitlemine, vastupidavus ja kaitsevõime suurendamine ning õppused; arvestades, et NATO välisministrid leppisid 2016. aasta detsembris kokku 42 meetmes NATO ja ELi koostöö edendamiseks kokkulepitud valdkondades ning 2017. aasta detsembris lepiti kokku täiendavates koostöövaldkondades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et NATO tippkohtumisel Varssavis 2016. aastal tõid allianss ja EL esile tugevdatud koostöö valdkonnad, arvestades ühiseid probleeme idas ja lõunas, sealhulgas hübriidohtudega võitlemine, vastupidavus ja kaitsevõime suurendamine ning õppused; arvestades, et NATO välisministrid leppisid 2016. aasta detsembris kokku 42 meetmes NATO ja ELi koostöö edendamiseks kokkulepitud valdkondades ning 2017. aasta detsembris lepiti kokku täiendavates koostöövaldkondades;

| I. | arvestades, et hübriidohtude, sealhulgas eksitava ja väärinfo vastu võitlemiseks ja vastupanujõu tugevdamiseks on vaja ELi ja NATO partnerlust; arvestades, et kummagi institutsiooni pädevusvaldkondi ja poliitikameetmeid tuleb selgelt eristada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hübriidohtude, sealhulgas eksitava ja väärinfo vastu võitlemiseks ja vastupanujõu tugevdamiseks on vaja ELi ja NATO partnerlust; arvestades, et kummagi institutsiooni pädevusvaldkondi ja poliitikameetmeid tuleb selgelt eristada;

| J. | arvestades Venemaa aktiivsuse suurenemist; arvestades, et ehkki endiselt on oht, et Atlandi-ülesed sidemed ja ELi liikmesriikide vaheline solidaarsus nõrgenevad, tuleb tõhustada ühist strateegilist lähenemisviisi Venemaa suhtes; arvestades, et nii EL kui ka NATO tunnevad muret Venemaa aktiivsema sõjalise käitumise pärast; arvestades, et muret tekitavad ka poliitiline manipuleerimine ja küberrünnakud; arvestades, et EL on reageerinud Venemaa poolsele Euroopa siseasjadesse sekkumisele, millega Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja norme; arvestades, et vastupanuvõime on ja jääb kollektiivkaitse otsustavaks teguriks; |
| --- | --- |

J.

arvestades Venemaa aktiivsuse suurenemist; arvestades, et ehkki endiselt on oht, et Atlandi-ülesed sidemed ja ELi liikmesriikide vaheline solidaarsus nõrgenevad, tuleb tõhustada ühist strateegilist lähenemisviisi Venemaa suhtes; arvestades, et nii EL kui ka NATO tunnevad muret Venemaa aktiivsema sõjalise käitumise pärast; arvestades, et muret tekitavad ka poliitiline manipuleerimine ja küberrünnakud; arvestades, et EL on reageerinud Venemaa poolsele Euroopa siseasjadesse sekkumisele, millega Venemaa rikub rahvusvahelist õigust ja norme; arvestades, et vastupanuvõime on ja jääb kollektiivkaitse otsustavaks teguriks;

| K. | arvestades, et lõunanaabrus seisab silmitsi enneolematu ebastabiilsusega ja kujutab endast strateegiliselt olulist väljakutset nii ELi liikmesriikide kui ka NATO liikmesriikide jaoks, eriti nende jaoks, kes asuvad välispiiridel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lõunanaabrus seisab silmitsi enneolematu ebastabiilsusega ja kujutab endast strateegiliselt olulist väljakutset nii ELi liikmesriikide kui ka NATO liikmesriikide jaoks, eriti nende jaoks, kes asuvad välispiiridel;

| L. | arvestades, et küberrünnakud muutuvad aina sagedamaks ja keerukamaks; arvestades, et NATO arvas 2014. aastal küberkaitse alliansi kollektiivkaitse põhiülesannete hulka ning tunnistas 2016. aastal küberruumi operatiivtegevuse valdkonnaks maa, õhu ja mere kõrval; arvestades, et EL ja NATO saavad teineteise jõupingutusi täiendada; arvestades, et edendada tuleb ELi liikmesriikide tõhustatud koostööd küberjulgeoleku valdkonnas ja kõikides ELi liikmesriikides on selles valdkonnas vaja kooskõlastatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et küberrünnakud muutuvad aina sagedamaks ja keerukamaks; arvestades, et NATO arvas 2014. aastal küberkaitse alliansi kollektiivkaitse põhiülesannete hulka ning tunnistas 2016. aastal küberruumi operatiivtegevuse valdkonnaks maa, õhu ja mere kõrval; arvestades, et EL ja NATO saavad teineteise jõupingutusi täiendada; arvestades, et edendada tuleb ELi liikmesriikide tõhustatud koostööd küberjulgeoleku valdkonnas ja kõikides ELi liikmesriikides on selles valdkonnas vaja kooskõlastatud lähenemisviisi;

| M. | arvestades, et 2017. aasta detsembris otsustasid NATO ja EL suurendada oma koostööd võitluses terrorismi vastu, peamiselt suurendades teabevahetust ja riikide vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2017. aasta detsembris otsustasid NATO ja EL suurendada oma koostööd võitluses terrorismi vastu, peamiselt suurendades teabevahetust ja riikide vastupanuvõimet;

| N. | arvestades, et EL ja NATO kasutavad Euroopas sama transporditaristut, mis on võtmetähtsusega tegur sõjaliste jõudude kiirel paigutamisel, ning arvestades, et hiljuti nimetati sõjaväeline liikuvus kahe organisatsiooni vahelise koostöö tähtsaimate valdkondade hulka; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL ja NATO kasutavad Euroopas sama transporditaristut, mis on võtmetähtsusega tegur sõjaliste jõudude kiirel paigutamisel, ning arvestades, et hiljuti nimetati sõjaväeline liikuvus kahe organisatsiooni vahelise koostöö tähtsaimate valdkondade hulka;

| O. | arvestades, et organisatsiooni Pew Research Center viimaste küsitluste kohaselt on avalikkuse toetus NATO-le tugev ja kasvab enamikus NATO liikmesriikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et organisatsiooni Pew Research Center viimaste küsitluste kohaselt on avalikkuse toetus NATO-le tugev ja kasvab enamikus NATO liikmesriikides;

Sisukam partnerlus

| 1. | on veendunud, et EL ja NATO jagavad rahvusvahelise rahu ja julgeoleku poole püüdlemisel samasid väärtusi ning nad seisavad silmitsi sarnaste strateegiliste probleemidega ja kuna 22 riiki kuuluvad samaaegselt mõlemasse organisatsiooni, on neil sarnased julgeoleku- ja kaitsehuvid, mille hulka kuulub oma kodanike kaitse mistahes ohtude eest; on seisukohal, et nimetatud julgeolekuprobleemidega tegelemisel on äärmiselt oluline ELi ja NATO strateegiline partnerlus; rõhutab, et ELi ja NATO peaksid koostöö tegemisel teineteist täiendama ning võtma arvesse teineteise eripära ja ülesandeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi ja NATO strateegilise partnerluse tähtsad põhimõtted on avatus ja läbipaistvus, seejuures tuleb täiel määral austada kummagi organisatsiooni sõltumatust otsuste tegemisel ja menetlusi, samuti on sellisteks põhimõteteks kaasavus ja vastastikkus, ilma et see piiraks mis tahes liikmesriigi julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära; rõhutab, et ELi ja NATO koostöö lahutamatu osa on koostöö NATOsse mittekuuluvate ELi liikmesriikidega ja ELi mittekuuluvate NATO liikmesriikidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendumusel, et NATO on oma liikmete jaoks kollektiivkaitse ja heidutustegevuse alus Euroopas; on samuti veendunud, et tugevam EL tõhusama ÜJKPga, mille avalduseks on arvukad liikmesriikide vahelised projektid, ja kes on suuteline täitma Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 sätteid, mille kohaselt liikmesriigid saavad taotleda abi, annab panuse tugevama NATO kujundamisse; rõhutab, et ELi ja NATO koostöö puhul tuleb arvesse võtta ka nende kuue ELi liikmesriigi julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, kes ei ole NATO liikmed, ja nende seitsme NATO liikme julgeoleku- ja kaitsepoliitikat, kes ei ole ELi liikmed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on sügavalt veendunud, et tõhus reageerimine kõigile julgeolekuprobleemidele eeldab nii ELilt kui ka NATO-lt strateegilist visiooni, struktuuride täiendavat kohandamist ning tugeva ja pehme jõu vahendite kombineerimist; rõhutab, et ELi ja NATO partnerluse tugevdamisel on tähtis tegur aeg, võttes arvesse kummagi organisatsiooni erinevusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et Euroopa ühise strateegilise kultuuri edasiarendamisel tuleb kasuks, kui ohtudest valitseb ühine arusaam; on seisukohal, et liit peab püüdma suurendada oma strateegilist sõltumatust; ergutab seetõttu ELi liikmesriike kujundama koostöös ELi institutsioonidega välja ühise arusaama muutuvast ohukeskkonnast ja jätkama jõupingutusi, korraldades näiteks ühiseid infotunde, kodanikukaitse õppusi ning koostades ühiseid ohuhinnanguid; väljendab heameelt hiljutiste jõupingutuste üle selles suunas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Euroopa kodanikud, kes saavad aru, et üksnes riigi tasandi meetmetest ei piisa terrorismi ja ebakindlusega võitlemiseks, ootavad, et EL kaitseks neid nimetatud ohtude eest, ja toonitab, et ELi ja NATO tihe koostöö võimaldaks liikmesriikidel üksteise tegevust paremini täiendada ja olla tõhusam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab vajadust tugevdada ELi ja NATO koostööd missioonide ja operatsioonide valdkonnas nii strateegilisel kui ka taktikalisel tasandil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ELi ja NATO strateegiline partnerlus on ühevõrra tähtis nii ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arendamise, alliansi tuleviku kui ka ELi ja Ühendkuningriigi Brexiti-järgsete suhete seisukohast; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et ELi ja NATO suhetest tulenevaid võimalusi saab suuremal määral ära kasutada ning et partnerluse edasine areng ja süvenemine ei tohiks ainult tähendada ühist reageerimist Euroopa-välistele, eelkõige naaberpiirkondade kriisidele, vaid ka Euroopa kriisidele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et uute ohtudega ühiselt võitlemiseks tuleb teha koostööd ennetuse, analüüsi ja varajase hoiatamise valdkonnas, jagades tõhusalt teavet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | leiab, et ELi ja NATO ühisdeklaratsioon ning sellest tulenevad meetmed selle rakendamiseks tähistavad uut ja olulist strateegilise partnerluse etappi; tunneb heameelt ühisdeklaratsiooni rakendamise reaalsete tulemuste üle, eelkõige hübriidohtudega võitlemise, strateegilise kommunikatsiooni, asjaomaste kaitseplaneerimise protsesside väljundite sidususe ja merendusalase koostöö valdkonnas; ergutab täiendavate edusammude tegemist ja tunneb heameelt 5. detsembril 2017. aastal lisatud uue meetmete paketi üle, eriti terrorismivastast võitlust, sõjaväelist liikuvust ning naisi, rahu ja julgeolekut puudutavate meetmete üle; pooldab muutust kaasamiskultuuris ja tunnustab kahe organisatsiooni töötajate vahelise koostöö sujuvat toimimist iga meetme rakendamisel; kordab, et kuigi protsessi ennast juhivad institutsioonid, sõltub kokkulepitud ühiste eesmärkide ja meetmete rakendamise edu kõikide liikmesriikide kestvast poliitilisest tahtest; tunneb sellega seoses heameelt nii ELi liikmesriikide kui ka NATO liikmete kaasamise üle ja rõhutab, et ühisdeklaratsiooni edukas rakendamine sõltub eranditult kõigi liikmesriikide poliitilisest tahtest; on arvamusel, et oluline on tõhustada ELi ja NATO koostööd ja dialoogi ning tagada poliitiline tahe ja asjakohased vahendid koostöö jätkamiseks ja parandamiseks; ootab uue ELi ja NATO deklaratsiooni vastuvõtmist NATO tippkohtumisel Brüsselis 11.–12. juulil 2018; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja NATO peasekretäri korrapärased ühised infotunnid ELi välisasjade nõukogus ja NATO Põhja-Atlandi Nõukogus ning ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ja Põhja-Atlandi Nõukogu jätkuvad korrapärased kohtumised; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt, et USA kinnitas uuesti oma pühendumust NATO-le ja Euroopa julgeolekule; tuletab meelde, et EL ja Ameerika Ühendriigid on teineteise peamised rahvusvahelised partnerid ja et selle partnerluse üheks kinnituseks on NATO; rõhutab ELi liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide vaheliste kahepoolsete suhete väärtust; on sügavalt veendunud, et ELi ja NATO tugevam koostöö tugevdab Atlandi-ülest suhet ning et NATO suutlikkus missioonide elluviimisel on seotud Atlandi-üleste suhetega; märgib seetõttu, et hiljutine poliitiline areng võib mõjutada Atlandi-ülese suhte tugevust; märgib, et Ameerika Ühendriigid, kes on üldiselt kiitnud ja pooldanud ELi kaitsesektori olulisimaid edusamme, peaksid jätkuvalt üritama paremini mõista Euroopa strateegilisi huve, sealhulgas Euroopa kaitsevõime arendamise valdkonnas; rõhutab, et ELi jõupingutused strateegilise autonoomia saavutamiseks tugevdavad alliansi julgeolekukeskkonda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kiiduväärseks NATO tugevdatud kohalolekut NATO idapiiril; tunneb heameelt NATO nelja mitmerahvuselise lahingurühma paigutamise üle Eestisse, Lätisse, Leedusse ja Poola, mida vastavalt juhivad Ühendkuningriik, Kanada, Saksamaa ja Ameerika Ühendriigid; peab mõlema organisatsiooni julgeoleku seisukohast vajalikuks ELi ja NATO koostöö tugevdamist ELi ida- ja lõunapiiril ning leiab, et Venemaa kas hübriidset või konventsionaalset laadi sissetungi ka idapiiri äärsetesse riikidesse tuleb ära hoida ja seda asjakohaselt tõrjuda; rõhutab, et Euroopa praegust peamiselt lääne-idasuunalist taristut tuleks täiendada uue põhja-lõuna mõõtme väljatöötamisega, et reageerida sõjaväelise liikuvuse suurendamise nõuetele; rõhutab, et sõjaväelise liikuvuse meetmetega tuleks kaasa aidata ÜJKP missioonide ja operatsioonide elluviimise tõhususele ja alliansi kaitsepositsioonile; leiab, et maanteid, sildu ja raudteid tuleks täiustada, et võimaldada sõjaväepersonali ja -varustuse kiiret paigutamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on parandada NATO kiirreageerimise suutlikkust ELi ja riikliku taristu parandamise abil, kõrvaldada vägede kiiret liikumist takistavad bürokraatlikud ja taristualased tõkked ning paigutada sõjaline varustus ja varud eelnevalt sobivasse kohta, mis suurendab meie ühist julgeolekut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt alalise struktureeritud koostöö (PESCO) sisseseadmise üle; rõhutab PESCO potentsiaali tõhustada Euroopa panust NATOs; on seisukohal, et see võib suurendada koostoimet ja tõhusust ning on oluline samm, mis aitab parandada ELi julgeoleku- ja kaitsevõimet ning NATO Euroopa liikmete potentsiaalset tõhusust, ja on veendunud, et tugevam EL ja NATO tugevdavad teineteist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et PESCO täiendab NATOt ning peaks edendama ELi ja NATO koostööd võimete arendamisel, kuna PESCO eesmärk on tugevdada ELi kaitsevõimet ning üldiselt muuta ÜJKP tõhusamaks ja asjakohasemaks tänapäevaste sõja- ja julgeolekuvaldkonna probleemidega tegelemisel; rõhutab, kui oluline on PESCO läbipaistvus ning Ameerika Ühendriikide ja teiste NATO liikmete teavitamine alalisest struktureeritud koostööst, et vältida mis tahes vääriti mõistmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et järgmises ELi ja NATO ühisdeklaratsioonis tuleks nõuda, et ELi liikmesriikide ja NATO liikmete poolt rahvusvaheliselt arendatud suutlikkus, sealhulgas alalise struktureeritud koostöö raames, oleks kättesaadav nii ELi kui ka NATO operatsioonide jaoks; rõhutab, et ELi hiljutised otsused (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, alaline struktureeritud koostöö, Euroopa Kaitsefond), mille eesmärk on tagada, et eurooplased võtavad suurema vastutuse enda julgeoleku tagamise eest, aitavad kaasa NATO tugevdamisele ja Atlandi-ülese koormuse õiglasele jaotamisele, pidades samas silmas eesmärki tegeleda koos ühiste julgeolekuprobleemidega, vältides tarbetut dubleerimist ja arendades sidusat, vastastikku täiendavat ja koostoimivat kaitsevõimet; leiab, et ühiste standardite, menetluste, koolituste ja õppuste arendamist tuleks pidada tõhusama ELi ja NATO koostöö oluliseks võimaldajaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et Brexiti järel hakkab 80 % NATO kaitsekuludest tulema väljastpoolt ELi ja neljast pataljonist kolme hakkavad idas juhtima ELi mittekuuluvad riigid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et EL ja NATO korraldaksid korrapäraseid strateegilise tasandi õppusi, kus osaleks mõlema organisatsiooni poliitiline tippjuhtkond; tunneb sellega seoses heameelt Eesti õppuse EU CYBRID 2017 ja asjaolu üle, et see oli esimene kord, kui NATO peasekretär osales ELi õppusel; |
| --- | --- |

20.

Peamised koostöövaldkonnad

| 21. | märgib, et julgeolekuohud on muutunud kombineerituks ja vähem konventsionaalseks ning nendega tuleb võidelda rahvusvahelise koostöö abil; nõuab, et EL ja NATO suurendaksid veelgi vastupanuvõimet ja töötaksid välja ühise hübriidohtude olukorrateadlikkuse; soovitab ELil ja NATO-l kooskõlastada oma kriisidele reageerimise mehhanismid, et reageerida hübriidohtudele sidusalt; tunneb heameelt selle üle, et Helsingis asuva Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskuse hiljutisel avamisel osalesid nii NATO peasekretär kui ka komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning ergutab ELi liikmesriike looma Helsinkis asuva keskuse eeskujul oma hübriidohutõrje oivakeskusi; tunneb sellega seoses heameelt eraldiseisvate, kuid paralleelsete õppuste PACE17 ja CMX17 üle, mis toimusid 2017. aastal ning mille käigus katsetasid ELi ja NATO töötajad oma teabevahetuse ja teabe jagamise korda puhkeva fiktiivse hübriidohu ajal; väljendab heameelt lääneliitlaste kooskõlastatud tegevuse üle vastusena kahtlustatavale Venemaa keemiarünnakule Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | leiab, et järgmises ELi ja NATO ühisdeklaratsioonis tuleks tunnustada tehtud edusamme ning nõuda mõlema institutsiooni vastu võetud kõikide ettepanekute konkreetset elluviimist; on veendunud, et paljude juba võetud kohustuste täitmisel tuleb teha rohkem jõupingutusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on sellega seoses veendunud, et algatused, millega tõhustada kaitsele suunatud Euroopat, peavad olema kasulikud mõlemale organisatsioonile, võimaldades nii ELi liikmesriikidel suurendada oma strateegilist autonoomiat kui ka koos tulemuslikul viisil sõjaliselt sekkuda; tuletab meelde, et need algatused täiendavad NATO algatusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab samuti oluliseks tagada, et järgitakse selliseid põhimõtteid, nagu kaasamine, vastastikkus ja mõlema organisatsiooni otsuste tegemise sõltumatuse täielik austamine, nagu on sätestatud nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldustes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt 2017. aasta edukalt kulgenud paralleelse ja koordineeritud kriisiohjeõppuse üle, mis pakkus kasuliku väljundi parimate tavade jagamiseks; jääb ootama võimalust analüüsida omandatud kogemusi ning jätkata koostööd ELi ja NATO ühisõppuste, sealhulgas 2018. aastaks kavandatud ELi eestvedamisel toimuva õppuse korraldamisel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et praegune kahe organisatsiooni vaheline salastatud teabe jagamise kord on jätkuvalt tülikas ja ebatõhus; arvab, et mõlemal organisatsioonil on samad strateegilised probleemid ja kaudselt tegelevad nad tagajärgedega koos; leiab, et vastastikuse usalduse suurendamisega tuleb edendada salastatud teabe ja luureandmete analüüside vahetamise alast koostööd, ka terrorismivastase võitluse valdkonnas; rõhutab, et EL peab suurendama oma suutlikkust, tagades enamatele ELi töötajatele julgeolekukontrolli, erikoolituse salastatud teabega töötamiseks ja investeerides turvalisse teabevahetusse; arvab, et ka mõlema organisatsiooni missioonide ja operatsioonide seisukohast oleks kasulik, kui asjakohast teavet vahetataks vastastikku ja vajaduspõhiselt; on seisukohal, et hübriidohtudega oleks võimalik koos tõhusamalt võidelda, kasutades luureteabe paralleelset ja koordineeritud hindamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub ELi ja NATOt üles suurendama strateegilise kommunikatsiooni valdkonna koostööd, sealhulgas tugevdades NATO strateegilise kommunikatsiooni tippkeskuse ja Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni osakonna vahelist partnerlust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt uue ELi hübriidohtude ühisüksuse loomise ja selle koostöö üle NATO hübriidohtude analüüsiüksusega olukorrateadlikkuse jagamise ja võimalike hübriidohtude analüüside vahetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et koostöö ning teabe vahetamine ja jagamine küberjulgeoleku valdkonnas on väga tähtsad ning tunnustab selles vallas tehtud edusamme; rõhutab vajadust parandada küberintsidentide ennetust, tuvastamist ja neile reageerimist; palub mõlemal organisatsioonil kooskõlastada oma seiretegevust ja vahetada vajaduse korral küberkaitsega seotud andmeid, aidates nii kaasa ELi ja NATO luuretegevusele; soovitab ELil ja NATO-l suurendada operatiivkoostööd ja kooskõlastamist ning edendada koostegutsemisvõimet, jagades parimaid tavasid küberrünnakute päritolu kindlakstegemisel kasutatavate vahendite, meetodite ja protsesside kohta; peab teabe suuremal määral jagamist ELi ja NATO vahel prioriteediks, et oleks võimalik kindlaks teha kõik küberrünnakute eest vastutajad ja võtta sellest tulenevalt õiguslikke meetmeid; peab samuti tähtsaks ühtlustada koolitustegevust ja teha kübervaldkonnas teaduse ja tehnika alast koostööd; toetab ELi infoturbeintsidentidega tegeleva rühma ja NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksuse vahelist kokkulepet; on seisukohal, et Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) uues tegevusraamistikus võivad NATO-le huvi pakkuda uued ülesanded küberkaitsekoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab tähtsaks tagada merendusalaste võimete tugevdamisega seotud jõupingutuste vastastikune täiendavus ja vältida tarbetut dubleerimist, et kaitsta tõhusamalt meresõidu turvalisust; tunneb heameelt ELi ja NATO operatiivkoostöö ja kooskõlastamise suurendamise, kaasa arvatud olukorrateadlikkuse jagamise üle, tuginedes Vahemere ja Aafrika Sarve piirkonnas omandatud kogemusele, püüdes seega leida täiendavaid võimalusi operatiivtegevuses, kaasa arvatud ebaseadusliku rändega seotud tegevuses vastastikuseks logistilise abi andmiseks ja mõlema organisatsiooni töötajate vahel teabe vahetamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab kiiduväärseks taktikalise ja operatiivkoostöö suurendamist, sealhulgas NATO mereväe juhatuse ja Frontexi ning operatsioonide Sea Guardian ja EUNAVFOR MED Sophia vaheliste otseste sidemete kaudu, mis aitab ELil ja selle missioonidel vähendada ebaseaduslikku rännet ja võidelda ebaseaduslike kaubitsemisvõrgustikega, kaasa arvatud ebaseaduslike relvakaubandusvõrgustikega; märgib, et NATO võib taotluse korral pakkuda logistilist abi ja muid vahendeid, näiteks merel tankimist ja meditsiinilist abi; märgib, et see järgneb edukale ELi ja NATO koostööle operatsioonide Ocean Shield ja EUNAVFOR Atalanta vahel Aafrika Sarve piirkonnas piraatlusega võitlemisel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannustab suurendama ELi ja NATO koostoimet kohapeal ja tegema muid parendusi, eelkõige luure, seire ja rekke kooskõlastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsesektori tugevdamiseks tehtavad ELi algatused peaksid ühtlasi aitama tagada, et NATO liikmetest ELi liikmesriigid täidavad neile NATO raames pandud kohustused; on seisukohal, et korraga nii ELi liikmesriigiks kui ka NATO liikmeks olemine ei tohiks ühtegi riiki ebasoodsasse olukorda asetada; rõhutab ühtlasi, et kui teatavad ELi liikmesriigid ei kuulu NATOsse, peaksid neil Euroopa kaitsekoostöö liidu osas teised kohustused olema; rõhutab, et ELi liikmesriigid peaksid suutma korraldada iseseisvaid sõjalisi missioone ka seal, kus NATO ei ole nõus tegutsema või kus ELi tegevus on asjakohasem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab kiiduväärseks endiselt jõus olevat suundumust, mille kohaselt NATO liikmed suurendavad oma kaitsekulutusi; ergutab kõiki ELi liikmesriike, kes on ühtlasi NATO liikmed, tegema suuri edusamme, et saavutada eesmärk eraldada kaitsekulutustele 2 % SKPst, kusjuures 20 % sellest tuleks kulutada uuele suuremahulisele varustusele; leiab, et NATO kaitsekulutuste suuniseid järgima kohustatud ELi liikmesriigid peaksid vastavalt suunisele, mille kohaselt hangetele nähakse ette 20 % kulutustest, kaaluma konkreetse summa eraldamist teadusuuringutele ja arendustegevusele, tagamaks miinimumsumma investeerimise innovatsiooni, millel omakorda võib olla tehnoloogiline ülekanduv mõju tsiviilsektorile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et ELi ja NATO Varssavi ühisdeklaratsiooni üleskutset soodustada tugevamat kaitsetööstust ja enamaid kaitsealaseid teadusuuringuid; on sügavalt veendunud, et ELi liikmesriigid ja NATO liikmed peavad võimetealaste prioriteetide saavutamiseks oma tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamisel ja arendamisel koostööd tegema ja taotlema koostoimet, eelkõige kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja NATO kaitseplaneerimise protsessi kaudu; leiab, et tõhus ja tasakaalustatud Atlandi-ülene kaitsevaldkonna tehnoloogiline ja tööstusalane koostöö peaks kindlasti olema mõlema organisatsiooni strateegiline prioriteet; pooldab Euroopa Kaitsefondi raames ette nähtud meetmeid, millega ergutatakse Euroopa kaitsevõimete alast ühist teadus- ja arendustegevust; leiab, et suurem keskendumine teadusuuringutele ja suutlikkuse planeerimisele võib kaasa tuua suurema tõhususe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kordab, et tagada tuleb ELi kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise, võimearendusplaani ja NATO asjakohaste protsesside (nt NATO kaitseplaneerimine) väljundite ja ajakavade sidusus; rõhutab vajadust tagada, et nii ELi kui ka NATO rahvusvahelised algatused võimete arendamisel täiendavad ja tõhustavad üksteist; toonitab, et ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas rakendatav ja alalise struktureeritud koostöö raames arendatav suutlikkus jääb liikmesriikide omandusse ning liikmesriigid võivad teha selle ka teistele raamistikele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et füüsilised ja õiguslikud tõkked, mis ei lase sõjaväepersonalil ja varustusel ELi piires ja väljaspool ELi kiiresti liikuda, tuleb kaotada ELi ja NATO tihedas koostöös, tagamaks vajaduse korral varustuse ja vägede takistusteta liikumine mis tahes vajalikku kohta Euroopas, see hõlmab ka elutähtsa taristu, nagu maanteede, sildade ja raudteede kasutatavust, seda saab saavutada eelkõige juhul, kui viia ellu komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni esitatud töökava, mis põhineb ELi liikmesriikide poolt Euroopa Kaitseagentuuri raames välja töötatud tegevuskaval; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kiiresti järelmeetmeid praeguseks väljakujunenud dünaamika ärakasutamiseks; rõhutab, vajadust tagada ühildatav kaitsevõime, et hõlbustada kogu ELi ja NATOt hõlmavat vägede paigutamist ja koostööd; soovitab ELil ja NATO-l tegeleda ühtlasi ELi mittekuuluvate NATO riikide jõudude Euroopa territooriumil liikumise küsimusega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | leiab, et EL ja NATO peaksid rohkem ühiselt tegutsema, et suurendada mõlema organisatsiooni naabrite ja partnerite vastupanuvõimet, kaitset ja julgeolekut; pooldab kindlalt seisukohta, et abi naaber- ja partnerriikidele nende suutlikkuse ja vastupanuvõime suurendamiseks, sealhulgas terrorismivastase võitluse, strateegilise kommunikatsiooni, küberkaitse, laskemoonaladude kaitse ja julgeolekusektori reformi valdkonnas, on ühine eesmärk, eelkõige kolmes katseprojektis osalevas riigis (Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova ja Tuneesia); |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et nii ELi kui ka NATO huvides on tegeleda julgeolekuküsimustega nii Lääne-Balkanil kui ka ELi naabruses ja teha koostööd teatavates kindlates valdkondades; väljendab heameelt ELi ja NATO jõupingutuste üle poliitilise ja praktilise toe osutamisel Lääne-Balkani, Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikides; soovitab ELi liikmesriikidel jätkata neid jõupingutusi, et tagada demokraatliku arengu jätkumine ja julgeolekusektori reformimine; rõhutab, et koostöö ELi ja NATO ning Lääne-Balkani riikide vahel on keskse tähtsusega kogu maailmajao julgeolekuohtudega tegelemisel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui olulised on Viini dokumendis kinnitatud põhimõtted, eelkõige avatuse ja läbipaistvuse põhimõte; tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et ELi ja NATO sõjalised õppused ja ühisõppused on avatud rahvusvahelistele vaatlejatele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kordab naiste olulist rolli ÜJKP ja NATO missioonidel, eelkõige konfliktipiirkondades naiste ja lastega tegelemisel; tunneb heameelt tõsiasja üle, et nii EL kui ka NATO on tunnistanud seda olulist rolli; soovitab ELil ja NATO-l edendada ennetavalt soolist mitmekesisust oma struktuurides ja operatsioonidel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, kui oluline on, et EL tagaks Brexiti järel tihedad julgeoleku- ja kaitsealased suhted Ühendkuningriigiga, tunnistades, et Ühendkuningriik jääb peamiseks Euroopa kaitsesse panustajaks nii NATO liikme kui ka Euroopa riigina, isegi kui ta enam ELi ei kuulu; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, NATO peasekretärile, ELi julgeoleku- ja kaitsevaldkonna ametitele, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning NATO parlamentaarsele assambleele. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 109.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0435.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0440 ja P8_TA(2017)0492.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0503 ja P8_TA(2017)0493.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0092.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/57

---

P8_TA(2018)0258

Küberkaitse

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta resolutsioon küberkaitse kohta (2018/2004(INI))

(2020/C 28/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa – Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta ja 15. detsembri 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist „Aruteludokument Euroopa kaitse tuleviku kohta”(COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist „Aruteludokument Euroopa kaitse tuleviku kohta”(COM(2017)0315),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta (COM(2017)0295), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta (COM(2017)0295),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa kaitsealane tegevuskava“(COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa kaitsealane tegevuskava“(COM(2016)0950),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“(JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“(JOIN(2013)0001),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 13. septembri 2017. aasta töödokumenti „Assessment of the EU 2013 Cybersecurity Strategy“(ELi 2013. aasta küberjulgeoleku strateegia hindamine) (SWD(2017)0295), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 13. septembri 2017. aasta töödokumenti „Assessment of the EU 2013 Cybersecurity Strategy“(ELi 2013. aasta küberjulgeoleku strateegia hindamine) (SWD(2017)0295),

| — | võttes arvesse 18. novembri 2014. aasta ELi küberkaitsepoliitika raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. novembri 2014. aasta ELi küberkaitsepoliitika raamistikku,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2015. aasta järeldusi küberdiplomaatia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 2015. aasta järeldusi küberdiplomaatia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kohta („küberdiplomaatia meetmete kogum“),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“(JOIN(2017)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. septembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“(JOIN(2017)0450),

| — | võttes arvesse käsiraamatut „Tallinn Manual 2.0 on the International Law Applicable to Cyber Operations“(Tallinna käsiraamat 2.0 küberoperatsioonidele kohalduva rahvusvahelise õiguse kohta) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käsiraamatut „Tallinn Manual 2.0 on the International Law Applicable to Cyber Operations“(Tallinna käsiraamat 2.0 küberoperatsioonidele kohalduva rahvusvahelise õiguse kohta) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (2),

| — | võttes arvesse küberruumi stabiilsuse ülemaailmse komisjoni tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küberruumi stabiilsuse ülemaailmse komisjoni tööd,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“(COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“(COM(2015)0185),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“(JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“(JOIN(2016)0018),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, ELi Nõukogus ja Põhja-Atlandi Nõukogus 6. detsembril 2016. aastal ja 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud ühiseid ettepanekute kogusid ühisdeklaratsiooni rakendamiseks ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisdeklaratsiooni, ELi Nõukogus ja Põhja-Atlandi Nõukogus 6. detsembril 2016. aastal ja 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud ühiseid ettepanekute kogusid ühisdeklaratsiooni rakendamiseks ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ENISAt ehk ELi küberturvalisuse ametit, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 ja mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist („küberturvalisust käsitlev õigusakt“) (COM(2017)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ENISAt ehk ELi küberturvalisuse ametit, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 526/2013 ja mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist („küberturvalisust käsitlev õigusakt“) (COM(2017)0477),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) rakendamise aastaaruande kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) rakendamise aastaaruande kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamise aastaaruande kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamise aastaaruande kohta (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0189/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0189/2018),

| A. | arvestades, et küber- ja hübriidprobleemid, -ohud ja -ründed kujutavad endast tõsist ohtu ELi, selle liikmesriikide ja kodanike julgeolekule, kaitsele, stabiilsusele ja konkurentsivõimele; arvestades, et küberkaitsel on selgelt nii sõjaline kui ka tsiviilmõõde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et küber- ja hübriidprobleemid, -ohud ja -ründed kujutavad endast tõsist ohtu ELi, selle liikmesriikide ja kodanike julgeolekule, kaitsele, stabiilsusele ja konkurentsivõimele; arvestades, et küberkaitsel on selgelt nii sõjaline kui ka tsiviilmõõde;

| B. | arvestades, et ELi ja selle liikmesriike ähvardab enneolematu oht, mis seisneb poliitiliselt motiveeritud ja riigi toetatud küberrünnetes ning küberkuritegevuses ja terrorismis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja selle liikmesriike ähvardab enneolematu oht, mis seisneb poliitiliselt motiveeritud ja riigi toetatud küberrünnetes ning küberkuritegevuses ja terrorismis;

| C. | arvestades, et sõjalises operatiivtegevuses käsitatakse küberruumi üldiselt viienda operatiivse valdkonnana, mis võimaldab küberkaitsevõime väljaarendamist; arvestades, et käimas on arutelud, kas tunnustada küberruumi sõjalise tegevuse viienda valdkonnana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõjalises operatiivtegevuses käsitatakse küberruumi üldiselt viienda operatiivse valdkonnana, mis võimaldab küberkaitsevõime väljaarendamist; arvestades, et käimas on arutelud, kas tunnustada küberruumi sõjalise tegevuse viienda valdkonnana;

| D. | arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 ehk vastastikuse kaitse klauslis on sätestatud, et kui üks liikmesriik langeb oma territooriumil relvastatud kallaletungi ohvriks, on teised liikmesriigid kohustatud andma talle abi kõigi nende käsutuses olevate vahenditega; arvestades, et see ei mõjuta teatud liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära; arvestades, et vastastikuse kaitse klauslit täiendavas solidaarsusklauslis (ELi toimimise lepingu artikkel 222) on sätestatud, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt; arvestades, et solidaarsusklausel hõlmab nii tsiviil- kui ka sõjaliste struktuuride kasutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 ehk vastastikuse kaitse klauslis on sätestatud, et kui üks liikmesriik langeb oma territooriumil relvastatud kallaletungi ohvriks, on teised liikmesriigid kohustatud andma talle abi kõigi nende käsutuses olevate vahenditega; arvestades, et see ei mõjuta teatud liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära; arvestades, et vastastikuse kaitse klauslit täiendavas solidaarsusklauslis (ELi toimimise lepingu artikkel 222) on sätestatud, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt; arvestades, et solidaarsusklausel hõlmab nii tsiviil- kui ka sõjaliste struktuuride kasutamist;

| E. | arvestades, et kuigi küberkaitse on endiselt liikmesriikide põhipädevus, on ELil määravalt tähtis roll näha ette Euroopa koostööplatvorm ning tagada algusest peale nende uute ettevõtmiste tihe kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil ja Atlandi-ülese turvaarhitektuuri raames, et vältida lünki ja ebatõhusust, mis iseloomustab paljusid traditsioonilisi kaitsealaseid jõupingutusi; arvestades, et peame tegema rohkem, kui koostöö ja kooskõlastamise tõhustamine; arvestades, et peame tagama tõhusa ennetamise, tugevdades ELi võimekust avastada, kaitsta ja ära hoida; arvestades, et ELi tulemusliku küberturvalisuse saavutamiseks on vaja tõsiseltvõetavat küberkaitset ja -heidutust, tagades samal ajal, et riigid, kes on selleks kõige vähem ette valmistunud, ei saaks küberrünnetele hõlpsaks sihtmärgiks, ning arvestades, et tugev küberkaitse peaks olema oluline osa ÜJKP-st ja Euroopa kaitsekoostöö liidu väljakujundamisest; arvestades, et küberkaitse valdkonnas napib pidevalt kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste; arvestades, et tiheda kooskõlastamine relvajõudude kaitsel küberrünnete vastu on tähtis osa tõhusa ÜJKP väljakujundamisest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi küberkaitse on endiselt liikmesriikide põhipädevus, on ELil määravalt tähtis roll näha ette Euroopa koostööplatvorm ning tagada algusest peale nende uute ettevõtmiste tihe kooskõlastamine rahvusvahelisel tasandil ja Atlandi-ülese turvaarhitektuuri raames, et vältida lünki ja ebatõhusust, mis iseloomustab paljusid traditsioonilisi kaitsealaseid jõupingutusi; arvestades, et peame tegema rohkem, kui koostöö ja kooskõlastamise tõhustamine; arvestades, et peame tagama tõhusa ennetamise, tugevdades ELi võimekust avastada, kaitsta ja ära hoida; arvestades, et ELi tulemusliku küberturvalisuse saavutamiseks on vaja tõsiseltvõetavat küberkaitset ja -heidutust, tagades samal ajal, et riigid, kes on selleks kõige vähem ette valmistunud, ei saaks küberrünnetele hõlpsaks sihtmärgiks, ning arvestades, et tugev küberkaitse peaks olema oluline osa ÜJKP-st ja Euroopa kaitsekoostöö liidu väljakujundamisest; arvestades, et küberkaitse valdkonnas napib pidevalt kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste; arvestades, et tiheda kooskõlastamine relvajõudude kaitsel küberrünnete vastu on tähtis osa tõhusa ÜJKP väljakujundamisest;

| F. | arvestades, et ELi liikmesriigid langevad tihti küberrünnete ohvriks, mida panevad tsiviil- ja sõjaliste sihtmärkide vastu toime vaenulikud ja ohtlikud valitsusega seotud ja valitsusvälised osalejad; arvestades, et praegune kaitsetus on tingitud peamiselt meie Euroopa kaitsestrateegiate ja kaitsevõime killustatusest, mis võimaldab välisluureagentuuridel korduvalt ära kasutada julgeoleku jaoks otsustava tähtsusega IT-süsteemide ja -võrgustike turvaauke; arvestades, et liikmesriikide valitsused ei ole tihti asjaomaseid sidusrühmi õigeaegselt teavitanud, et võimaldada neil turvaaugud oma toodetest ja teenustest kõrvaldada; arvestades, et sellised ründed nõuavad Euroopa ründe- ja kaitsevõime kiiret tugevdamist ning arendamist tsiviil- ja sõjalistel tasanditel, et vältida küberintsidentide võimalikku piiriülest mõju majandusele ja ühiskonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi liikmesriigid langevad tihti küberrünnete ohvriks, mida panevad tsiviil- ja sõjaliste sihtmärkide vastu toime vaenulikud ja ohtlikud valitsusega seotud ja valitsusvälised osalejad; arvestades, et praegune kaitsetus on tingitud peamiselt meie Euroopa kaitsestrateegiate ja kaitsevõime killustatusest, mis võimaldab välisluureagentuuridel korduvalt ära kasutada julgeoleku jaoks otsustava tähtsusega IT-süsteemide ja -võrgustike turvaauke; arvestades, et liikmesriikide valitsused ei ole tihti asjaomaseid sidusrühmi õigeaegselt teavitanud, et võimaldada neil turvaaugud oma toodetest ja teenustest kõrvaldada; arvestades, et sellised ründed nõuavad Euroopa ründe- ja kaitsevõime kiiret tugevdamist ning arendamist tsiviil- ja sõjalistel tasanditel, et vältida küberintsidentide võimalikku piiriülest mõju majandusele ja ühiskonnale;

| G. | arvestades, et küberruumis hägustuvad piirid tsiviil- ja sõjalise sekkumise vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et küberruumis hägustuvad piirid tsiviil- ja sõjalise sekkumise vahel;

| H. | arvestades, et suur hulk küberintsidente toimub era- ja avaliku võrgutaristu nõrkuse, halvasti kaitstud või turvamata andmebaaside ja muude elutähtsa infotaristu puuduste tõttu; arvestades, et vaid vähesed liikmesriigid võtavad oma asjaomaste võrgu- ja infosüsteemide ning nendega seotud andmete kaitset vastutuse osana oma riiklikust kohusest, mistõttu ei investeerita ka koolitusse ja uusimasse turvatehnoloogiasse ega asjakohaste suuniste koostamisse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suur hulk küberintsidente toimub era- ja avaliku võrgutaristu nõrkuse, halvasti kaitstud või turvamata andmebaaside ja muude elutähtsa infotaristu puuduste tõttu; arvestades, et vaid vähesed liikmesriigid võtavad oma asjaomaste võrgu- ja infosüsteemide ning nendega seotud andmete kaitset vastutuse osana oma riiklikust kohusest, mistõttu ei investeerita ka koolitusse ja uusimasse turvatehnoloogiasse ega asjakohaste suuniste koostamisse;

| I. | arvestades, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigused on sätestatud ELi põhiõiguste hartas ning ELi toimimise lepingu artiklis 16 ning neid reguleeritakse ELi isikuandmete kaitse üldmäärusega, mis jõustus 25. mail 2018. aastal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse õigused on sätestatud ELi põhiõiguste hartas ning ELi toimimise lepingu artiklis 16 ning neid reguleeritakse ELi isikuandmete kaitse üldmäärusega, mis jõustus 25. mail 2018. aastal;

| J. | arvestades, et aktiivne ja tõhus küberpoliitika võimaldab tõrjuda vaenlasi ja ühtlasi katkestada ja halvata nende ründevõime; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et aktiivne ja tõhus küberpoliitika võimaldab tõrjuda vaenlasi ja ühtlasi katkestada ja halvata nende ründevõime;

| K. | arvestades, et mitmed terrorirühmitused ja -organisatsioonid kasutavad küberruumi soodsa vahendina, mille abil liikmeid värvata ning radikaliseerumist ja terroristliku propagandat levitada; arvestades, et terrorirühmitused, valitsusvälised osalejad ja rahvusvahelised kuritegelikud võrgustikud kasutavad küberruumi, et koguda anonüümselt raha ja luureandmeid ning töötada välja küberrelvi küberterrorikampaaniate korraldamiseks, et lõhkuda, kahjustada või hävitada elutähtsat taristut, rünnata finantssüsteeme ja tegeleda muu ebaseadusliku tegevusega, mis avaldab mõju Euroopa kodanike julgeolekule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmed terrorirühmitused ja -organisatsioonid kasutavad küberruumi soodsa vahendina, mille abil liikmeid värvata ning radikaliseerumist ja terroristliku propagandat levitada; arvestades, et terrorirühmitused, valitsusvälised osalejad ja rahvusvahelised kuritegelikud võrgustikud kasutavad küberruumi, et koguda anonüümselt raha ja luureandmeid ning töötada välja küberrelvi küberterrorikampaaniate korraldamiseks, et lõhkuda, kahjustada või hävitada elutähtsat taristut, rünnata finantssüsteeme ja tegeleda muu ebaseadusliku tegevusega, mis avaldab mõju Euroopa kodanike julgeolekule;

| L. | arvestades, et Euroopa relvajõudude ja elutähtsate taristute küberkaitsest ja -heidutusest on saanud oluline küsimus kaitse ajakohastamist, Euroopa ühiseid kaitsealaseid jõupingutusi, relvajõudude tulevast väljakujundamist ja nende operatsioone ning Euroopa Liidu strateegilist autonoomiat käsitlevas arutelus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa relvajõudude ja elutähtsate taristute küberkaitsest ja -heidutusest on saanud oluline küsimus kaitse ajakohastamist, Euroopa ühiseid kaitsealaseid jõupingutusi, relvajõudude tulevast väljakujundamist ja nende operatsioone ning Euroopa Liidu strateegilist autonoomiat käsitlevas arutelus;

| M. | arvestades, et mitu liikmesriiki on märkimisväärselt investeerinud nende uute ülesannete täitmiseks ja kübervastupidavusvõime suurendamiseks vajalike küberkeskuste loomisse, kuid teha tuleb palju rohkem, sest liikmesriigi tasandil küberrünnetele vastulööki anda on üha raskem; arvestades, et liikmesriikide küberkeskused on ründe- või kaitsemandaadi osas erinevad; arvestades, et muud küberkaitsestruktuurid on liikmesriigiti väga erinevad ja on sageli endiselt killustatud; arvestades, et küberkaitset ja -heidutust on kõige parem ellu viia ühiselt Euroopa tasandil ning koostöös meie partnerite ja liitlastega, sest selle tegevusvaldkond ei tunnista ei riigi- ega organisatsioonilisi piire; arvestades, et sõjaline ja tsiviilküberjulgeolek on tihedalt seotud ning seega on tsiviil- ja sõjaliste spetsialistide vahel vaja suuremat koostoimet; arvestades, et eraettevõtjatel on selles valdkonnas märkimisväärses ulatuses oskusteavet, mis tekitab põhimõttelisi küsimusi valitsemise ja julgeoleku kohta ning riikide võime kohta oma kodanikke kaitsta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mitu liikmesriiki on märkimisväärselt investeerinud nende uute ülesannete täitmiseks ja kübervastupidavusvõime suurendamiseks vajalike küberkeskuste loomisse, kuid teha tuleb palju rohkem, sest liikmesriigi tasandil küberrünnetele vastulööki anda on üha raskem; arvestades, et liikmesriikide küberkeskused on ründe- või kaitsemandaadi osas erinevad; arvestades, et muud küberkaitsestruktuurid on liikmesriigiti väga erinevad ja on sageli endiselt killustatud; arvestades, et küberkaitset ja -heidutust on kõige parem ellu viia ühiselt Euroopa tasandil ning koostöös meie partnerite ja liitlastega, sest selle tegevusvaldkond ei tunnista ei riigi- ega organisatsioonilisi piire; arvestades, et sõjaline ja tsiviilküberjulgeolek on tihedalt seotud ning seega on tsiviil- ja sõjaliste spetsialistide vahel vaja suuremat koostoimet; arvestades, et eraettevõtjatel on selles valdkonnas märkimisväärses ulatuses oskusteavet, mis tekitab põhimõttelisi küsimusi valitsemise ja julgeoleku kohta ning riikide võime kohta oma kodanikke kaitsta;

| N. | arvestades, et tekkinud on kiireloomuline vajadus suurendada ELi võimeid küberkaitse valdkonnas, kuna muutuvas küberturvalisuse keskkonnas ei suudeta õigeaegselt reageerida; arvestades, et kiire reageerimine ja asjakohane valmisolek on küberturvalisuse tagamisel peamised elemendid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tekkinud on kiireloomuline vajadus suurendada ELi võimeid küberkaitse valdkonnas, kuna muutuvas küberturvalisuse keskkonnas ei suudeta õigeaegselt reageerida; arvestades, et kiire reageerimine ja asjakohane valmisolek on küberturvalisuse tagamisel peamised elemendid;

| O. | arvestades, et nii alaline struktureeritud koostöö kui ka Euroopa Kaitsefond on uued algatused, millel on vajalik haare sellise ökosüsteemi soodustamiseks, mis loob võimalused VKEdele ja idufirmadele, ning küberkaitse valdkonna koostööprojektide edendamiseks, ning mõlemad aitavad kaasa reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku kujundamisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et nii alaline struktureeritud koostöö kui ka Euroopa Kaitsefond on uued algatused, millel on vajalik haare sellise ökosüsteemi soodustamiseks, mis loob võimalused VKEdele ja idufirmadele, ning küberkaitse valdkonna koostööprojektide edendamiseks, ning mõlemad aitavad kaasa reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku kujundamisele;

| P. | arvestades, et alalises struktureeritud koostöös osalevad liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada järjest suuremad küberkaitsekoostöö alased jõupingutused, nagu teabevahetus, väljaõpe ja operatiivtugi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et alalises struktureeritud koostöös osalevad liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada järjest suuremad küberkaitsekoostöö alased jõupingutused, nagu teabevahetus, väljaõpe ja operatiivtugi;

| Q. | arvestades, et PESCO 17 valitud projekti seast kaks projekti on küberkaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et PESCO 17 valitud projekti seast kaks projekti on küberkaitse valdkonnas;

| R. | arvestades, et Euroopa Kaitsefond peab toetama Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet maailmas ja innovatsiooni, investeerides digitaal- ja kübertehnoloogiatesse, samuti hõlbustama arukate lahenduste väljatöötamist, pakkudes VKEdele ja idufirmadele selles tegevuses osalemisvõimalusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Kaitsefond peab toetama Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet maailmas ja innovatsiooni, investeerides digitaal- ja kübertehnoloogiatesse, samuti hõlbustama arukate lahenduste väljatöötamist, pakkudes VKEdele ja idufirmadele selles tegevuses osalemisvõimalusi;

| S. | arvestades, et Euroopa Kaitseagentuur on algatanud mitu projekti eesmärgiga rahuldada liikmesriikide küberkaitsevõime arendamise vajadus, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonnas, näiteks küberkaitsekoolituse ja -õppuste koordineerimisplatvorm (CD TEXP), küberkaitsekoolituse nõudluse ühendamine, Exercise support by the private sector (DePoCyTE) ja projekt Cyber Ranges; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Kaitseagentuur on algatanud mitu projekti eesmärgiga rahuldada liikmesriikide küberkaitsevõime arendamise vajadus, sealhulgas hariduse ja koolituse valdkonnas, näiteks küberkaitsekoolituse ja -õppuste koordineerimisplatvorm (CD TEXP), küberkaitsekoolituse nõudluse ühendamine, Exercise support by the private sector (DePoCyTE) ja projekt Cyber Ranges;

| T. | arvestades, et on ka teisi käimasolevaid ELi projekte, näiteks olukorrateadlikkuse või pahavara avastamise ja teabe jagamise valdkonnas (Malware Information Sharing Platform (MISP) ning Multi-Agent System For Advanced persistent threat Detection (MASFAD); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on ka teisi käimasolevaid ELi projekte, näiteks olukorrateadlikkuse või pahavara avastamise ja teabe jagamise valdkonnas (Malware Information Sharing Platform (MISP) ning Multi-Agent System For Advanced persistent threat Detection (MASFAD);

| U. | arvestades, et suutlikkuse suurendamine ja vajadus küberkaitsealase väljaõppe järele on märkimisväärne ja suureneb ning et kõige tõhusam viis selle rahuldamiseks on ELi ja NATO tasandite koostöö; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et suutlikkuse suurendamine ja vajadus küberkaitsealase väljaõppe järele on märkimisväärne ja suureneb ning et kõige tõhusam viis selle rahuldamiseks on ELi ja NATO tasandite koostöö;

| V. | arvestades, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid sõltuvad nagu kõik nüüdisaegsed organisatsioonilised ettevõtmised ulatuslikult toimivatest IT-süsteemidest; arvestades, et küberoht ÜJKP missioonidele ja operatsioonidele võib esineda eri tasanditel, alates taktika- (ÜJKP missioonid ja operatsioonid) ja operatiivtasandist (ELi võrgud) kuni laiema üldise IT-taristu tasandini; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid sõltuvad nagu kõik nüüdisaegsed organisatsioonilised ettevõtmised ulatuslikult toimivatest IT-süsteemidest; arvestades, et küberoht ÜJKP missioonidele ja operatsioonidele võib esineda eri tasanditel, alates taktika- (ÜJKP missioonid ja operatsioonid) ja operatiivtasandist (ELi võrgud) kuni laiema üldise IT-taristu tasandini;

| W. | arvestades, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid, teabevahetus ja logistika tuginevad salastatud ja avalikule IT-taristule, eelkõige taktika- ja operatiivtasandil; arvestades, et need süsteemid on atraktiivne sihtmärk pahatahtlikele osalejatele, kes soovivad rünnata missioone; arvestades, et küberrünnetel võivad olla tõsised tagajärjed ELi taristule; arvestades, et eelkõige ELi energiataristu vastu suunatud küberrünnetel oleks rasked tagajärjed ning seetõttu tuleb sellist taristut rünnete eest kaitsta; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et juhtimis- ja kontrollisüsteemid, teabevahetus ja logistika tuginevad salastatud ja avalikule IT-taristule, eelkõige taktika- ja operatiivtasandil; arvestades, et need süsteemid on atraktiivne sihtmärk pahatahtlikele osalejatele, kes soovivad rünnata missioone; arvestades, et küberrünnetel võivad olla tõsised tagajärjed ELi taristule; arvestades, et eelkõige ELi energiataristu vastu suunatud küberrünnetel oleks rasked tagajärjed ning seetõttu tuleb sellist taristut rünnete eest kaitsta;

| X. | arvestades, et hästi on teada, et küberkaitset tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamisprotsessi kõigis etappides, et see nõuab pidevat järelevalvet ning et selle täielikuks kaasamiseks missioonide kavandamisse ja pideva vajaliku kriitiliselt tähtsa abi andmiseks on vaja piisavat suutlikkust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hästi on teada, et küberkaitset tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamisprotsessi kõigis etappides, et see nõuab pidevat järelevalvet ning et selle täielikuks kaasamiseks missioonide kavandamisse ja pideva vajaliku kriitiliselt tähtsa abi andmiseks on vaja piisavat suutlikkust;

| Y. | arvestades, et Euroopas pakub ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuuridele, missioonidele ja operatsioonidele koolitusi ainult Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) võrgustik; arvestades, et praegu kavatsetakse selle rolli Euroopa koolitussuutlikkuse koondamisel kübervaldkonnas märgatavalt suurendada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopas pakub ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika struktuuridele, missioonidele ja operatsioonidele koolitusi ainult Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) võrgustik; arvestades, et praegu kavatsetakse selle rolli Euroopa koolitussuutlikkuse koondamisel kübervaldkonnas märgatavalt suurendada;

| Z. | arvestades, et Varssavis toimunud NATO 2016. aasta tippkohtumisel vastu võetud deklaratsioonis käsitletakse küberruumi valdkonnana, milles NATO peab end kaitsma sama tõhusalt nagu õhus, maal ja merel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Varssavis toimunud NATO 2016. aasta tippkohtumisel vastu võetud deklaratsioonis käsitletakse küberruumi valdkonnana, milles NATO peab end kaitsma sama tõhusalt nagu õhus, maal ja merel;

| AA. | arvestades, et EL ja NATO on aidanud edendada liikmesriikide küberkaitsevõimet Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) ja NATO koordineeritavate kahesuguse kasutusega seotud uurimisprojektidega ning liikmesriikide kübervastupidavusvõime tugevdamisega, pakkudes selleks tuge Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kaudu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et EL ja NATO on aidanud edendada liikmesriikide küberkaitsevõimet Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) ja NATO koordineeritavate kahesuguse kasutusega seotud uurimisprojektidega ning liikmesriikide kübervastupidavusvõime tugevdamisega, pakkudes selleks tuge Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kaudu;

| AB. | arvestades, et 2014. aastal lõi NATO küberturvalisuse operatsioonid osana oma kollektiivsest kaitsest ning 2016. aastal tunnustas ta küberruumi operatiivse valdkonnana lisaks maale, õhule ja merele; arvestades, et EL ja NATO on kübervastupidavuse ja küberkaitsevõime arendamisel teineteist täiendavad partnerid; arvestades, et küberturvalisus ja -kaitse on juba praegu kahe partneri vahelise koostöö üks tugevamaid alussambaid ning elutähtis valdkond, kus mõlemal on ainulaadne võime; arvestades, et 8. juuli 2016. aasta ELi ja NATO ühisdeklaratsioonis leppisid EL ja NATO kokku ulatuslikus koostöökavas; arvestades, et 42 koostööettepanekust neljas ettepanekus käsitletakse küberturvalisust ja -kaitset, koos täiendavate ettepanekutega, milles käsitletakse hübriidohtudega tegelemist laiemalt; arvestades, et eeltoodut on 5. detsembril 2017 täiendatud veel ühe ettepanekuga küberturvalisuse ja -kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et 2014. aastal lõi NATO küberturvalisuse operatsioonid osana oma kollektiivsest kaitsest ning 2016. aastal tunnustas ta küberruumi operatiivse valdkonnana lisaks maale, õhule ja merele; arvestades, et EL ja NATO on kübervastupidavuse ja küberkaitsevõime arendamisel teineteist täiendavad partnerid; arvestades, et küberturvalisus ja -kaitse on juba praegu kahe partneri vahelise koostöö üks tugevamaid alussambaid ning elutähtis valdkond, kus mõlemal on ainulaadne võime; arvestades, et 8. juuli 2016. aasta ELi ja NATO ühisdeklaratsioonis leppisid EL ja NATO kokku ulatuslikus koostöökavas; arvestades, et 42 koostööettepanekust neljas ettepanekus käsitletakse küberturvalisust ja -kaitset, koos täiendavate ettepanekutega, milles käsitletakse hübriidohtudega tegelemist laiemalt; arvestades, et eeltoodut on 5. detsembril 2017 täiendatud veel ühe ettepanekuga küberturvalisuse ja -kaitse valdkonnas;

| AC. | arvestades, et infoturbe valdkonna ÜRO valitsusekspertide rühma (UNGGE) viimane aruteluvoor on lõppenud; arvestades, et kuigi 2017. aastal ei suutnud rühm koostada konsensusaruannet, kehtivad endiselt 2013. ja 2015. aasta aruanded, sealhulgas arusaam, et kehtiv rahvusvaheline õigus ja eelkõige ÜRO põhikiri on jätkuvalt kohaldatav ning hädavajalik rahu ja stabiilsuse säilitamiseks ning avatud, turvalise, rahumeelse ja ligipääsetava IKT-keskkonna edendamiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et infoturbe valdkonna ÜRO valitsusekspertide rühma (UNGGE) viimane aruteluvoor on lõppenud; arvestades, et kuigi 2017. aastal ei suutnud rühm koostada konsensusaruannet, kehtivad endiselt 2013. ja 2015. aasta aruanded, sealhulgas arusaam, et kehtiv rahvusvaheline õigus ja eelkõige ÜRO põhikiri on jätkuvalt kohaldatav ning hädavajalik rahu ja stabiilsuse säilitamiseks ning avatud, turvalise, rahumeelse ja ligipääsetava IKT-keskkonna edendamiseks;

| AD. | arvestades, et hiljuti loodud pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikus ehk küberdiplomaatia meetmete kogumis – mille eesmärk on suurendada ELi ja liikmesriikide suutlikkust, et mõjutada võimalike agressorite käitumist – nähakse ette ühise välis- ja julgeolekupoliitika proportsionaalsete, sealhulgas piiravate meetmete kasutamine; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et hiljuti loodud pahatahtlikule kübertegevusele ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistikus ehk küberdiplomaatia meetmete kogumis – mille eesmärk on suurendada ELi ja liikmesriikide suutlikkust, et mõjutada võimalike agressorite käitumist – nähakse ette ühise välis- ja julgeolekupoliitika proportsionaalsete, sealhulgas piiravate meetmete kasutamine;

| AE. | arvestades, et erinevad riigid – muu hulgas Venemaa, Hiina ja Põhja-Korea, kuid samuti riikidelt, julgeolekuagentuuridelt või eraettevõtetelt innustust saanud, nende palgatud või toetatud valitsusvälised osalejad (sealhulgas organiseeritud kuritegelikud rühmitused) – on poliitilistel, majanduslikel või julgeolekuga seotud eesmärkidel osalenud pahatahtlikus kübertegevuses, mis hõlmab rünnakuid elutähtsate taristute vastu, küberspionaaži ja ELi kodanike massilist jälgimist, väärteabe levitamise kampaaniaid ja pahavara levitamist (näiteks Wannacry ja NonPetya jne) ning internetile ja toimivatele IT-süsteemidele juurdepääsu piiramist; arvestades, et sellised tegevused eiravad ja rikuvad rahvusvahelist õigust, inimõigusi ja ELi põhiõigusi, ohustades samal ajal demokraatiat, julgeolekut, avalikku korda ja Euroopa Liidu strateegilist sõltumatust, ning peaksid seega tooma kaasa ELi ühise reaktsiooni, näiteks ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kasutamise, sealhulgas ELi küberdiplomaatia meetmete kogumisse kuuluvate piiravate meetmete kasutamise, nagu turulepääsu piirangud ja trahvid eraettevõtete puhul; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et erinevad riigid – muu hulgas Venemaa, Hiina ja Põhja-Korea, kuid samuti riikidelt, julgeolekuagentuuridelt või eraettevõtetelt innustust saanud, nende palgatud või toetatud valitsusvälised osalejad (sealhulgas organiseeritud kuritegelikud rühmitused) – on poliitilistel, majanduslikel või julgeolekuga seotud eesmärkidel osalenud pahatahtlikus kübertegevuses, mis hõlmab rünnakuid elutähtsate taristute vastu, küberspionaaži ja ELi kodanike massilist jälgimist, väärteabe levitamise kampaaniaid ja pahavara levitamist (näiteks Wannacry ja NonPetya jne) ning internetile ja toimivatele IT-süsteemidele juurdepääsu piiramist; arvestades, et sellised tegevused eiravad ja rikuvad rahvusvahelist õigust, inimõigusi ja ELi põhiõigusi, ohustades samal ajal demokraatiat, julgeolekut, avalikku korda ja Euroopa Liidu strateegilist sõltumatust, ning peaksid seega tooma kaasa ELi ühise reaktsiooni, näiteks ELi ühise diplomaatilise reageerimise raamistiku kasutamise, sealhulgas ELi küberdiplomaatia meetmete kogumisse kuuluvate piiravate meetmete kasutamise, nagu turulepääsu piirangud ja trahvid eraettevõtete puhul;

| AF. | arvestades, et selliseid laialdasi rünnakuid IT-taristu vastu on minevikus korduvalt toime pandud, sealhulgas 2007. aastal Eesti ja 2008. aastal Gruusia vastu, ning et praegu korraldatakse neid pea igapäevaselt Ukraina vastu; arvestades, et praegusel ajal kasutatakse enneolematus mahus küberründevahendeid ELi ja NATO liikmesriikide vastu; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et selliseid laialdasi rünnakuid IT-taristu vastu on minevikus korduvalt toime pandud, sealhulgas 2007. aastal Eesti ja 2008. aastal Gruusia vastu, ning et praegu korraldatakse neid pea igapäevaselt Ukraina vastu; arvestades, et praegusel ajal kasutatakse enneolematus mahus küberründevahendeid ELi ja NATO liikmesriikide vastu;

| AG. | arvestades, et küberturvalisuse tehnoloogiad, mis on olulised nii sõjalises kui ka tsiviilsfääris, on kahese kasutusega tehnoloogiad, mis pakuvad hulgaliselt võimalusi tsiviil- ja sõjaliste osalejate vaheliseks koostoimeks mitmetes valdkondades, nagu krüpteerimisel, julgeoleku ja kaitsetuse haldamise vahendite ning sissetungide tuvastamise ja tõkestamise süsteemide puhul; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et küberturvalisuse tehnoloogiad, mis on olulised nii sõjalises kui ka tsiviilsfääris, on kahese kasutusega tehnoloogiad, mis pakuvad hulgaliselt võimalusi tsiviil- ja sõjaliste osalejate vaheliseks koostoimeks mitmetes valdkondades, nagu krüpteerimisel, julgeoleku ja kaitsetuse haldamise vahendite ning sissetungide tuvastamise ja tõkestamise süsteemide puhul;

| AH. | arvestades, et lähiaastatel mõjutab kübertehnoloogiate areng uusi valdkondi, näiteks tehisintellekti, asjade internetti, robootikat ja mobiilseid seadmeid, ning et sellel kõigel võib olla ka mitmesuguseid julgeolekumõjusid kaitsevaldkonnas; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et lähiaastatel mõjutab kübertehnoloogiate areng uusi valdkondi, näiteks tehisintellekti, asjade internetti, robootikat ja mobiilseid seadmeid, ning et sellel kõigel võib olla ka mitmesuguseid julgeolekumõjusid kaitsevaldkonnas;

| AI. | arvestades, et mitmetes liikmesriikides loodud küberkeskused võivad olulisel määral aidata elutähtsaid tsiviiltaristuid kaitsta, ning arvestades, et küberkaitsevaldkonna teadmised on sageli sama kasulikud ka tsiviilsfääris; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et mitmetes liikmesriikides loodud küberkeskused võivad olulisel määral aidata elutähtsaid tsiviiltaristuid kaitsta, ning arvestades, et küberkaitsevaldkonna teadmised on sageli sama kasulikud ka tsiviilsfääris;

Küberkaitse- ja -heidutusvõime arendamine

| 1. | toonitab, et ühine küberkaitsepoliitika ja märkimisväärne küberkaitsevõime peaksid olema Euroopa kaitsekoostöö liidu väljakujundamisel kesksed elemendid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tervitab komisjoni küberturvalisuse paketi algatust ELi küberkaitse, -heidutuse ja -vastupanuvõime tugevdamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et küberkaitsel on nii tsiviil- kui ka sõjaline mõõde ning et see tähendab, et vaja on ühtset poliitilist käsitlust ning tsiviil- ja sõjaliste sidusrühmade tihedat koostööd; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub üles ühtselt arendama kõigi ELi asutuste ja institutsioonide ja liikmesriikide kübervõimekusi ning pakkuma vajalikke poliitilisi ja praktilisi lahendusi, et kõrvaldada küberkaitsealast koostööd ikka veel takistavad poliitilised, seadusandlikud ja korralduslikud tõkked; peab küberkaitse vallas eluliselt tähtsaks korrapärast ja süvendatud teabevahetust ning koostööd ELi ja riikliku tasandi asjaomaste avaliku sektori sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab eriti, et võimalikult tõhusa tegevuse tagamiseks peaks liikmesriikide küberkaitsevõime olema Euroopa kaitsekoostöö liidu väljatöötamise alguses esirinnas ja seda tuleks kohe võimalikult jõuliselt kaasata; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid teeksid oma küberkaitse arendamisel tihedalt koostööd, kasutades selget tegevuskava, edendades sel viisil komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Kaitseagentuuri kooskõlastatavat protsessi, eesmärgiga täielikumalt integreerida liikmesriikide küberkaitsestruktuurid, viies kiirelt ellu olemasolevad lühiajalised meetmed ja soodustades kogemuste vahetamist; on seisukohal, et peaksime välja arendama turvalise Euroopa võrgustiku elutähtsa teabe ja elutähtsate taristute haldamiseks; tunnistab, et mõjusa küberkaitse ja küberheidutuse tähtis osa on tugev vastutuse omistamise võime ning et tõhus ennetamine nõuaks märkimisväärse tehnoloogilise oskusteabe edasiarendamist; nõuab, et liikmesriigid eraldaksid rohkem rahalisi ja inimressursse, eelkõige kohtueksperte, et parandada küberrünnete eest vastutuse omistamise võimet; toonitab, et selline koostöö peaks toimuma ka ENISA tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab, et riiklik küberkaitsevõime on paljude liikmesriikide julgeolekustrateegia keskmes ja lahutamatu osa nende riiklikust suveräänsusest; rõhutab siiski, et kuna küberruum on oma olemuselt piirideta, ei ole ühelgi liikmesriigil võimalik üksi saavutada tõeliselt ulatuslike ja mõjusate jõudude loomiseks vajalikku haaret ja teadmisi, mis tagaks küberruumis ELi strateegilise sõltumatuse, vajades seega kõigilt liikmesriikidelt jõulisemat ja kooskõlastatud reageerimist ELi tasandil; seda arvestades märgib, et selliste jõudude arendamiseks on ELi ja tema liikmesriikide käsutuses olev aeg piiratud ja tegutseda tuleb viivitamata; märgib, et tänu sellistele ELi algatustele nagu digitaalne ühtne turg on ELil head võimalused võtta endale Euroopa küberkaitsestrateegiate väljatöötamisel liidriroll; kinnitab, et küberkaitse arendamine ELi tasandil peab tugevdama ELi suutlikkust ennast kaitsta; väljendab sellega seoses heameelt ettepaneku üle anda ENISA-le alalised volitused ja tugevdada selle rolli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid koostööprojektide väljapakkumiseks võimalikult hästi ära alalise struktureeritud koostöö ja Euroopa Kaitsefondi raamistikku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks ELi ja liikmesriikide küberkaitsealase suure töö; peab märkimisväärseks eelkõige Euroopa Kaitseagentuuri küberharjutusvälja (cyber range) projekte, strateegilist küberkaitsealaste teadusuuringute kava ja küberolukorrateadlikkuse juurutuspakettide väljatöötamist peakorteritele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt kahe alalise struktureeritud koostöö raames ellu viidava kübervaldkonna projekti, nimelt küberohtude ja küberintsidentide valdkonna teabevahetusplatvormi ja kiirreageerimisrühmade ning küberturvalisuse alase vastastikuse abistamise üle; toonitab, et need kaks projekti keskenduvad küberkaitsepoliitikale, mille eesmärk on jagada küberohtusid käsitlevat teavet võrgustikku ühendatud liikmesriikide platvormi ja küberintsidentide kiirreageerimisrühmade loomise kaudu, nii et liikmesriigid saaksid üksteist aidata parema kübervastupidavusvõime tagamisel ning küberohte ühiselt avastada, tuvastada ja leevendada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tuginema alalise struktureeritud koostöö küberturbe kiirreageerimisrühmade ja küberturvalisuse alase vastastikuse abistamise projektile ning selleks moodustama Euroopa küberturbe kiirreageerimisrühma, mis osalevate liikmesriikide tegevust täiendades kooskõlastaks meetmeid, tuvastaks kollektiivseid küberohte ja võtaks nende suhtes vastumeetmeid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et ELi võime küberkaitseprojekte arendada sõltub tema kontrollist tehnoloogiate, seadmete, teenuste, andmete ja andmetöötluse üle, mis peab tuginema usaldusväärsetele valdkondlikele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et juhtimissüsteemide ühtlustamise üks eesmärk on omada ELi mittekuuluvate NATO riikide ja ühekordsete partneritega koostalitlusvõimelisi juhtimisvahendeid ning tagada sujuv teabevahetus, et kiirendada otsustustsüklit ja säilitada küberohu tingimustes teabe üle kontroll; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab leida viise NATO aruka kaitse projektide täiendamiseks (näiteks rahvusvaheline küberkaitsevõime arendamise projekt (Multinational Cyber Defence Capability Development), pahavara-alase teabe jagamise platvorm (Malware Information Sharing Platform – MISP) ning rahvusvaheline küberkaitsekoolitus ja -väljaõpe (Multinational Cyber Defence Education & Training – MN CD E&T)); |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks arengud sellistes valdkondades nagu nanotehnoloogia, tehisintellekt, suurandmed, elektroonikaromud ja arenenud robootika; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ja EL pööraksid erilist tähelepanu võimalusele, et vaenulikud riigid ja kuritegelikud rühmitused neid valdkondi ära kasutavad; nõuab väljaõpet ja võimekuste arendamist kaitseks selliste uudsete keeruliste kuritegelike kombinatsioonide eest nagu komplitseeritud identiteedipettused ja kaupade võltsimine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust muuta küberruumi turvalisuse mõistestik selgemaks ning vajadust küber- ja hübriidohtusid ühtselt käsitleda ja nende vastu ühiselt võidelda, tuvastada ja likvideerida kurjategijate ja äärmuslaste internetiturvapaigad ning selleks tugevdada ja laiendada teabe jagamist ELi ja selle asutuste, näiteks Europoli, Eurojusti, Euroopa Kaitseagentuuri ja ENISA vahel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab tehisintellekti üha kasvavat tähtsust nii küberrünnete kui ka küberkaitse jaoks; nõuab, et EL ja liikmesriigid pööraksid sellele valdkonnale erilist tähelepanu nii teadusuuringutes kui ka oma küberkaitsevõime väljaarendamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab tungivalt, et nii relvadega kui ka relvadeta mehitamata õhusõidukite kasutuselevõtmisel tuleks võtta täiendavaid meetmeid nende võimalike küberturvaaukude parandamiseks; |
| --- | --- |

16.

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide küberkaitse

| 17. | rõhutab, et küberkaitset tuleks käsitleda ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide operatiivülesandena ning et see tuleks kaasata kõikidesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kavandamisprotsessidesse, tagamaks et kogu kavandamisprotsessi kestel arvestatakse küberturvalisuse küsimustega ja tänu sellele piiratakse küberturvaaukude esinemise võimalusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eduka missiooni või operatsiooni kavandamine eeldab ulatuslikku küberkaitsealast oskusteavet ning turvalist IT-taristut ja -võrgustikke nii operatsiooni peakorteris kui ka missioonil, et hinnata põhjalikult ohte ja tagada kohapeal piisav kaitse; palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel, kus asuvad ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonide peakorterid, tugevdada oma küberkaitsealast oskusteavet ELi missioonidel ja operatsioonidel; märgib, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ettevalmistamisel saab neid küberrünnete eest kaitsta vaid teatud piirini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kõikide ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamisega peab kaasnema põhjalik hinnang küberohualase olukorra kohta; märgib, et Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) koostatud ohukaart annab sobiva vormi, mida sellisel hindamisel aluseks võtta; soovitab luua ÜJKP peakorterite juures kübervastupidavusvõime hindamise üksused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab eriti tähtsaks, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide nn küberjalajäljed ja rünnatavad pinnad hoitaks võimalikult väikesed; nõuab tungivalt, et asjaomased kavandajad võtaksid seda arvesse kavandamisprotsessi algusest peale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks Euroopa Kaitseagentuuri koolitusvajaduste analüüsi, millest nähtub, et otsustajatel ja mitte ainult liikmesriikides on küberkaitseoskustes ja -pädevustes olulised puudujäägid, ja väljendab heameelt Euroopa Kaitseagentuuri algatuse üle korraldada liikmesriikides ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamise toetamiseks kõrgemate otsusetegijate kursusi; |
| --- | --- |

21.

Küberkaitseharidus ja -koolitus

| 22. | märgib, et ELi ühtlustatud küberkaitseharidus ja -koolitus leevendaks ohte märkimisväärselt, ning kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama hariduse, koolituse ja õppuste alast koostööd; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab igati programmi Military Erasmus ning muid ühiseid koolitusi ja vahetusalgatusi, mille eesmärk on edendada liikmesriikide relvajõudude koostegutsemisvõimet ja töötada välja ühine strateegiakultuur noorte sõjaväelaste vahetuse suurendamise kaudu, arvestades et selline koostegutsemisvõime on vajalik kõigi liikmesriikide ja NATO liitlaste vahel; on siiski veendunud, et üleminek küberkaitsehariduse ja -koolituse valdkonnas ei peaks piirduma üksnes nimetatud algatusega ning kaasata tuleks igas vanuses ja igasuguse auastmega sõjaväelasi ning üliõpilasi kõigist küberjulgeolekuõpet pakkuvatest akadeemilistest keskustest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et küberkaitse valdkond vajab rohkem eksperte; kutsub liikmesriike üles hõlbustama koostööd akadeemiliste tsiviilinstitutsioonide ja sõjaväeakadeemiate vahel, et see lõhe ületada, eesmärgiga luua küberkaitsehariduse ja -koolituse valdkonnas rohkem võimalusi, ning eraldama spetsialiseerunud küberoperatiivväljaõppele, sealhulgas tehisintellektile, rohkem ressursse; palub sõjaväeakadeemiatel lisada küberkaitseharidus oma õppekavadesse, aidates sel viisil suurendada ÜJKP missioonide jaoks vajalike küberkaitseekspertide arvu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub kõiki liikmesriike üles ettevõtjaid, koole ja kodanikke küberjulgeolekust ja digitaalohtudest piisavalt ja ennetavalt teavitama, nende sellealast teadlikkust suurendama ja neid nõustama; väljendab sellega seoses heameelt küberjulgeoleku suuniste üle vahendina, mis suunab kodanikke ja organisatsioone parema küberjulgeoleku strateegia poole, suurendab küberjulgeolekualaseid teadmisi ja parandab üldist kübervastupidavusvõimet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et arvestades vajadust eriteadmistega personali järele, peaksid liikmesriigid keskenduma mitte üksnes pädeva relvajõudude isikkoosseisu värbamisele, vaid ka vajalike spetsialistide hoidmisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt selle üle, et 11 liikmesriiki (Austria, Belgia, Saksamaa, Eesti, Kreeka, Soome, Iirimaa, Läti, Madalmaad, Portugal ja Rootsi) on asunud ellu viima küberharjutusväljade projekti Cyber Ranges Federation, mis on esimene Euroopa Kaitseagentuuri panustamis- ja jagamiskava raames ellu viidavast neljast küberkaitseprojektist; kutsub teisi liikmesriike üles selle algatusega ühinema; kutsub liikmesriike üles suurendama virtuaalse küberkaitsekoolituse ja küberharjutusväljade vastastikust kättesaadavust; märgib, et sellega seoses tuleks kaaluda ka ENISA rolli ning selle ekspertteadmisi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | arvab, et sellised algatused aitavad parandada ELi tasandi küberkaitsehariduse kvaliteeti, eelkõige laiaulatuslike tehniliste platvormide loomise ja ELi ekspertide ühendamise kaudu; usub, et Euroopa relvajõud võivad suurendada oma atraktiivsust, pakkudes ulatuslikku küberkaitsekoolitust, mis köidab ja hoiab kohal küberjulgeoleku alal andekaid inimesi; rõhutab vajadust teha kindlaks nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide arvutisüsteemide puudused; tunnistab, et inimlik eksitus on üks kõige sagedamini küberkaitsesüsteemides tuvastatav puudus, ja nõuab seetõttu ELi institutsioonide heaks töötavale sõjaväe- ja tsiviilpersonalile korrapärast koolitust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub Euroopa Kaitseagentuuril küberkaitsekoolituse ja -õppuste koordineerimisplatvorm (CD TEXP) võimalikult kiiresti kasutusele võtta, et toetada projekti Cyber Ranges Federation, keskendudes koostööle ühtlustatud nõuete vallas, edendades küberkaitsealaseid teadusuuringuid ja tehnoloogiauuendusi ning abistades ühiselt kolmandaid riike nende võimete suurendamisel, et luua küberkaitsealast vastupanuvõimet; palub komisjonil ja liikmesriikidel täiendada neid algatusi spetsiaalse Euroopa küberkaitseõppuste tippkeskusega, et pakkuda osalevate liikmesriikide küberjulgeoleku alase koolituse täienduseks kõige lootustandvamatele värvatutele tipptasemel väljaõpet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toetab igati küberkaitsehariduse, -koolituse ja -õppuste ning hindamisplatvormi loomist Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžis, et parandada liikmesriikides koolitus- ja haridusvõimalusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | julgustab olukorrateadlikkuse alast teabevahetust küberõppuste ettevalmistamise ning vastavate võimearenduseks tehtavate jõupingutuste koordineerimise kaudu, et saavutada suurem koostegutsemisvõime ning tulevaste rünnakute parem ennetamine ja neile tõhusam reageerimine; nõuab selliste projektide elluviimist koos NATO liitlaste, liikmesriikide relvajõudude ja muude partneritega, kellel on suur kogemus küberrünnete vastu võitlemisel, eesmärgiga arendada operatiivset valmisolekut, ühiseid menetlusi ja standardeid, et erinevatele küberohtudele ulatuslikult vastu seista; peab sellega seoses tervitatavaks ELi osalemist sellistes õppustes nagu CODE (Cyber Offence and Defence Exercise – küberründe ja -kaitse õppus); |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et vastupanuvõimeline küberruum nõuab laitmatut küberhügieeni; kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi üles korraldama kõigile oma töötajatele regulaarselt küberhügieeni koolitusi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab suurendada oskusteabe ja saadud kogemuste vahetamist relvajõudude, politsei ja liikmesriikide muude küberohtude vastases võitluses aktiivsete riigiasutuste vahel; |
| --- | --- |

33.

ELi ja NATO küberkaitsekoostöö

| 34. | kordab, et ELil ja NATO-l on oma ühiste väärtuste ja strateegiliste huvide kohaselt eriline vastutus ja võimekus lahendada suurenevaid küberjulgeoleku- ja küberkaitseprobleeme tõhusamalt ja tihedas koostöös, otsides võimalikke täiendavusi, vältides dubleerimist ning järgides oma asjaomaseid vastutusalasid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub nõukogu üles kaaluma koostöös teiste asjaomaste ELi institutsioonide ja struktuuridega viise, kuidas tagada tihedas koostöös NATOga võimalikult kiiresti liidu tasandi toetus kübervaldkonna ühtlustatud viisil integreerimisele liikmesriikide sõjalistesse doktriinidesse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab juba kokku lepitud meetmete rakendamist; nõuab uute algatuste käivitamist ELi ja NATO koostöö edendamiseks, võttes arvesse ka võimalust teha koostööd NATO Küberkaitsekoostöö Keskuses (CCD COE) ning NATO kommunikatsiooni- ja infoakadeemias, mille eesmärk on suurendada koolitussuutlikkust IT- ja kübersüsteemide alal seoses küberkaitsega seotud tarkvara ja riistvaraga; märgib, et see võiks hõlmata dialoogi NATOga võimaluse üle, et EL ühineb keskusega ühe osapoolena, et suurendada vastastikust täiendavust ja koostööd; tunneb heameelt hiljuti loodud Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskuse üle; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased asutused ja liitlased kohtuksid korrapäraselt oma tegevuse arutamiseks, et vältida kattuvust ja edendada küberkaitse koordineeritud käsitust; usub, et ELi liikmesriikide ja NATO vahelist küberohtusid käsitleva teabe vahetamist vastastikuse usalduse alusel on tingimata vaja stimuleerida; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on veendunud, et ELi ja NATO koostöö suurendamine küberkaitse valdkonnas on oluline ja kasulik, et küberründeid ennetada, avastada ja ära hoida; kutsub seepärast mõlemat organisatsiooni üles suurendama omavahelist operatiivkoostööd ja koordineerimist ning laiendama ühiseid suutlikkuse suurendamise jõupingutusi, eelkõige tsiviilisikutest ja sõjaväelastest küberkaitsetöötajate ühiste õppuste ja ühise koolitamise kujul ning liikmesriikide osalemise kaudu NATO aruka kaitse projektides; peab hädavajalikuks, et EL ja NATO tõhustaksid teabe jagamist, et vastutust küberrünnete eest oleks võimalik ametlikult toimepanijale omistada ja seega nende eest vastutavatele isikutele piiravad sanktsioonid kehtestada; nõuab tungivalt, et mõlemad organisatsioonid teeksid tihedamat koostööd ka kriisijuhtimise küberaspektide valdkonnas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab heameelt mõistete teemal toimuva arutelu üle, eesmärgiga integreerida küberkaitsenõuded ja -normid koostegutsemisvõime edendamiseks missioonide ja operatsioonide planeerimisse ja läbiviimisse, ja väljendab lootust, et sellele järgneb operatiivsem koostöö asjaomaste missioonide küberkaitse ja operatiivsete käsituste sünkroniseerimise tagamiseks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab tervitatavaks ELi infoturbeintsidentidega tegeleva rühma (CERT-EU) ja NATO küberturbeintsidentidele reageerimise üksuse (NCIRC) kokkulepet, mille eesmärk on hõlbustada teabevahetust, pakkuda logistilist tuge, hinnata ühiselt riske ja jagada parimaid tavasid, et reageerida ohtudele reaalajas; rõhutab, et tähtis on innustada CERT-EU ja NCIRCi vahelist teabevahetust ja töötada usalduse suurendamise nimel; on seisukohal, et CERT-EU valduses olevat teavet peetakse küberkaitsealaste teadusuuringute ja NATO jaoks kasulikuks ning kõnealust teavet tuleks jagada nii, et kooskõla ELi andmekaitsealaste õigusaktidega oleks täielikult tagatud; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunneb heameelt kahe organisatsiooni küberkaitseõppuste alase koostöö üle; võtab teadmiseks ELi esindajate osalemise iga-aastasel õppusel Cyber Coalition; tunnustab edusamme, millele osutab ELi osalemine NATO kriisiohjeõppusel Crisis Management Exercise 17 samaaegsete ja kooskõlastatud õppuste (Parallel and Coordinated Exercises 17, PACE) kaudu, ning väljendab eriti suurt heameelt küberkaitsekomponendi kaasamise üle; nõuab tungivalt, et mõlemad organisatsioonid suurendaksid neid jõupingutusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et EL ja NATO korraldaksid korrapäraseid strateegilise tasandi õppusi, kus osaleks mõlema organisatsiooni poliitiline tippjuhtkond; tunneb sellega seoses heameelt Eesti õppuse EU CYBRID 2017 ja asjaolu üle, et see oli esimene kord, kui NATO peasekretär osaleb ELi õppusel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et küberkaitsekoostöö programmi on võimalik muuta palju kaugeleulatuvamaks ja konkreetsemaks, nii et see hõlmaks enamat, kui vaid koostöö kontseptuaalne tasand konkreetsetes operatsioonides; nõuab tungivalt, et mõlemad organisatsioonid rakendaksid praktikas tulemuslikult kõik selle, mis on juba olemas, ja esitaksid ühisdeklaratsiooni rakendamise järgmise läbivaatamise ajaks põhjalikumad ettepanekud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt NATO poolt 2014. aastal loodud tööstuse ja küberjulgeoleku partnerluse üle (NICP) ning soovib, et EL osaleks NICPi koostööpüüdlustes, et siduda NATO ja ELi koostöö küberjulgeoleku tehnoloogiatele spetsialiseerunud tööstusliidritega, eesmärgiga edendada küberjulgeolekut jätkuva koostöö kaudu, pöörates erilist tähelepanu järgmisele: koolitused, õppused ja haridus ELi, NATO ja tööstuse esindajatele; ELi ja tööstuse kaasamine NATO aruka kaitse projektidesse; ELi, NATO ja tööstuse esindajate ühine teabe jagamine ning valmisoleku ja taastamise parimad tavad; küberkaitsevõimekuse ühine arendamine; vajaduse korral ühine küberintsidentidele reageerimine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib käimasolevat tööd määruse ettepanekuga, millega muudetakse Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA) käsitlevat määrust (EL) nr 526/2013 ja millega kehtestatakse Euroopa IKT turvalisuse sertifitseerimise ja märgistamise raamistik; palub ENISA-l sõlmida NATOga kokkulepe, mis näeks ette nendevahelise praktilise koostöö suurendamist, sealhulgas teabe vahetamist ja küberkaitsealastes õppustes osalemist; |
| --- | --- |

44.

Küberruumile kohalduvad rahvusvahelised normid

| 45. | nõuab küberkaitse suutlikkuse peavoolustamist ühises välis- ja julgeolekupoliitikas ning ELi ja liikmesriikide välistegevuses kui valdkondadeülest ülesannet ning nõuab küberkaitse valdkonnas tihedamat koostööd liikmesriikide, ELi institutsioonide, NATO, ÜRO, Ameerika Ühendriikide ja muude strateegiliste partnerite vahel, eelkõige küberruumiga seotud eeskirjade, normide ja jõustamismeetmete osas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kahetsusväärseks, et mitu kuud kestnud läbirääkimiste järel ei suutnud ÜRO 2016.–2017. aasta valitsusekspertide rühm (UNGGE) koostada uut konsensusaruannet; tuletab meelde, et nagu märgiti 2013. aasta aruandes, kohaldatakse ja tuleks jõustada küberruumi suhtes kehtivat rahvusvahelist õigust ja eelkõige ÜRO põhikirja – milles keelatakse jõuga ähvardada või jõudu tarvitada mis tahes riigi poliitilise sõltumatuse vastu, sealhulgas sunniviisilised küberoperatsioonid, mille eesmärk on häirida tehnilist taristut, mis on hädavajalik teise riigi ametlike osalusmenetluste läbiviimiseks, kaasa arvatud valimised; märgib, et ÜRO valitsusekspertide rühma 2015. aasta aruandes esitatakse riigi vastutustundliku käitumise normide loend, sealhulgas keeld, mis ei luba riikidel tegeleda kübertegevusega, mis on vastuolus nende rahvusvahelistest normidest tulenevate kohustustega, ega sellist tegevust teadlikult toetada; palub ELil võtta endale küberruumi rahvusvahelisi norme käsitlevates käimasolevates ja tulevastes aruteludes ning nende normide rakendamises juhtroll; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab asjakohaseks käsiraamatut „Tallinn Manual 2.0“kui arutelubaasi ja analüüsivahendit selle kohta, kuidas kehtivat rahvusvahelist õigust saaks küberruumile kohaldada; palub liikmesriikidel asuda analüüsima ja kohaldama käsiraamatus esitatud eksperditeavet ja leppida kokku rahvusvahelise käitumise vabatahtlikud lisanormid; märgib eelkõige, et kübervõimekuse mis tahes kasutamine ründe eesmärgil peab põhinema rahvusvahelisel õigusel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kinnitab oma kohustust tagada avatud, vaba, stabiilne ja turvaline küberruum, kus austatakse selliseid põhiväärtusi nagu demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte ning kus rahvusvahelised vaidlused lahendatakse rahumeelselt ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel; kutsub liikmesriike üles jätkuvalt rakendama ühist ja terviklikku ELi lähenemisviisi küberdiplomaatiale ja olemasolevatele kübernormidele ning koostama koos NATOga ELi tasandi kriteeriumid ja määratlused selle kohta, mis on küberrünne, et parandada ELi võimet jõuda küberründe kujul aset leidnud rahvusvahelise õiguse vastase teo järel kiiresti ühisele seisukohale; toetab igati ÜRO valitsusekspertide rühma 2015. aasta aruandes toodud riikide vastutustundlikku käitumist küberruumis käsitlevate vabatahtlike ja mittesiduvate normide rakendamist, mis hõlmavad kodanike eraelu puutumatuse ja põhiõiguste austamist ning usaldust suurendavate piirkondlike meetmete väljatöötamist; toetab sellega seoses küberruumi stabiilsuse ülemaailmse komisjon tööd, et koostada ettepanekud rahvusvahelise julgeoleku ja stabiilsuse suurendamist käsitlevate normide ja poliitika väljatöötamiseks ning vastutustundliku riikliku ja mitteriikliku käitumise suunamiseks küberruumis; toetab ettepanekut, et riiklikud ja mitteriiklikud osalised ei tohiks viia läbi või teadlikult lubada tegevust, mis kahjustab tahtlikult ja oluliselt interneti avaliku tuuma üldist kättesaadavust või terviklikkust ja seeläbi küberruumi stabiilsust; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnistab, et enamik tehnoloogiataristust kuulub erasektorile või on erasektori poolt käitatav ning seetõttu on tiheda koostöö tegemine erasektori ning kodanikuühiskonna rühmadega, nendega konsulteerimine ning mitme sidusrühma arutelu kaudu kaasamine väga oluline, et tagada avatud, vaba, stabiilne ja turvaline küberruum; |
| --- | --- |

49.

| 50. | möönab, et jõustamisega seotud raskuste tõttu ei saavutata riikide kahepoolsete kokkulepetega alati oodatud tulemusi; on seetõttu seisukohal, et konsensusele altite ja sarnaselt mõtlevate riikide rühmades koalitsioonide loomine on tõhus mitme sidusrühma jõupingutuste täiendamise vahend; rõhutab kohalike omavalitsuste rolli tähtsust tehnoloogiliste uuenduste ja andmete jagamise protsessis, et tugevdada võitlust kuritegevuse ja terroristliku tegevuse vastu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab heameelt, et nõukogu võttis vastu raamistiku pahatahtlikule kübertegevusele ühiseks diplomaatiliseks reageerimiseks ELis, nn küberdiplomaatia meetmete kogumi; toetab ELile võimaluse andmist võtta piiravaid meetmeid vastaste suhtes, kes ründavad liikmesriike küberruumis, sealhulgas sanktsioonide kehtestamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub ühtlasi üles küberjulgeoleku ja -kaitse selgele ennetavale käsitusele ning ELi küberdiplomaatia kui välispoliitikas valdkondadeülese ülesande ning selle suutlikkuse ja vahendite tugevdamisele kõigis valdkondades, et need tugevdaksid tõhusalt ELi norme ja väärtusi ning aitaksid asjaomastel pooltel saavutada üleilmse konsensuse küberruumiga seotud eeskirjade, normide ja täitmise tagamise meetmete kohta; märgib, et kolmandate riikide kübervastupidavusvõime arendamine aitab kaasa rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning lõppkokkuvõttes suurendab Euroopa kodanike turvalisust; |
| --- | --- |

52.

| 53. | leiab, et sellised küberründed nagu NotPetya ja WannaCry on kas riiklikult juhitud või toimuvad riigi teadmisel ja heakskiidul; märgib, et sellised küberründed, mis põhjustavad tõsist ja kestvat majanduslikku kahju ning ohustavad elusid, kujutavad endast rahvusvahelise õiguse ja õigusnormide selget rikkumist; usub seetõttu, et NotPetya ja WannaCry kujutavad endast rahvusvahelise õiguse rikkumist, milles on süüdi vastavalt Venemaa Föderatsioon ja Põhja-Korea, ning EL ja NATO peaksid sellele samaulatuslikult ja asjakohaselt reageerima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab küberkuritegevusega tegelevate õiguskaitseüksuste ja valitsusasutuste koordinatsioonikeskuse loomist Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse keskuses, mille peamine ülesanne oleks juhtida nii .eu domeenide kui ka ELi võrgustike elutähtsa taristu kaitset ründe ajal; rõhutab, et selline koordinatsioonikeskus peaks samuti olema kohustatud vahetama teavet ja andma liikmesriikidele abi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, kui oluline on normide väljatöötamine eraelu puutumatuse ja turvalisuse, krüpteerimise, vihakõne, väärinfo ja terrorismiohtude kohta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | soovitab, et iga liikmesriik võtaks endale kohustuse aidata küberründe sihtmärgiks sattunud mistahes muud liikmesriiki ning tagada tihedas koostöös NATOga riiklik kübervastutus; |
| --- | --- |

56.

Tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostöö

| 57. | palub kõigil sidusrühmadel tugevdada teadmussiirde partnerlusi, rakendada asjakohaseid ärimudeleid ja luua usaldus ettevõtjate, kaitsetööstuse lõppkasutajate ja tsiviilkasutajate vahel ning edendada akadeemiliste teadmiste praktilist rakendamist, et luua koostoimet ja lahenduste liikumist tsiviil- ja sõjaliste toodete turgudel, mis moodustavad sisuliselt Euroopa ühtse küberjulgeoleku- ja küberjulgeolekutoodete turu, tuginedes läbipaistvatele menetlustele ja järgides ELi ja rahvusvahelist õigust eesmärgiga hoida ning tugevdada ELi strateegilist sõltumatust; juhib tähelepanu erasektori küberturbeettevõtjate kesksele rollile varajase hoiatamise ja küberrünnete eest vastutuse omistamise puhul; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab tungivalt teadus- ja arendustegevuse tähtsust, eelkõige arvestades kaitsetööstuse turu turvanõuete kõrget taset; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid praktilisemalt Euroopa küberjulgeolekutööstust ja muid asjaomaseid majandusvaldkonnas tegutsejaid, vähendaksid bürokraatlikku koormust, eelkõige VKEde ja idufirmade osas (peamised uuenduslike lahenduste loojad küberkaitse valdkonnas), ning edendaksid tihedamat koostööd ülikoolide teadusorganisatsioonide ja peamiste osalejatega, et vähendada sõltuvust ELi-väliste tootjate küberjulgeolekutoodetest ja luua ELis strateegiline tarneahel, tugevdamaks liidu strateegilist sõltumatust; võtab sellega seoses teadmiseks Euroopa Kaitsefondi ja mitmeaastase finantsraamistiku muude instrumentide võimaliku väärtusliku panuse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | julgustab komisjoni integreerima küberkaitse elemente Euroopa küberturvalisuse uurimis- ja pädevuskeskuste võrgustikku, tehes seda ka eesmärgiga tagada piisavad vahendid kahese kasutusega kübervõimekuse ja -tehnoloogiate jaoks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et elutähtsa avaliku ja muu tsiviiltaristu vara, eriti teabesüsteemide ja nendes sisalduvate andmete kaitse on muutunud liikmesriikide ja eelkõige teabesüsteemide turvalisuse eest vastutavate asutuste jaoks esmatähtsaks ülesandeks ning see ülesanne peaks kuuluma kas riiklike küberkaitsestruktuuride või nimetatud asutuste pädevusse; rõhutab, et see eeldab teatavat usaldust ja võimalikult tihedat koostööd sõjatööstuse osalejate, küberkaitseasutuste, muude asjaomaste asutuste ja mõjutatud tööstusharude vahel, mida on võimalik saavutada üksnes juhul, kui määratakse selgelt kindlaks tsiviil- ja sõjaliste osalejate ülesanded, rollid ja vastutus, ning nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad võtaksid seda oma kavandamisprotsessides arvesse; nõuab tungivalt ulatuslikumat piiriülest õiguskaitsealast koostööd pahatahtlikule kübertegevusele lõpu tegemise osas, järgides seejuures täielikult ELi andmekaitsealaseid õigusakte; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub kõiki liikmesriike üles keskenduma riiklikes küberjulgeoleku strateegiates teabesüsteemide ja nendes sisalduvate andmete kaitsele ning käsitlema selle keskse tähtsusega taristu kaitset oma hoolsuskohustuse osana; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu strateegiad, suunised ja vahendid, mille abil võimaldatakse mõistlik kaitse mõistlikul määral etteaimatava ohu eest, ning rakendaksid neid, nii et kaitsekulud ja -koormus oleksid proportsionaalsed asjaomaste osaliste võimaliku kahju suurusega; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid selleks, et kohustada oma jurisdiktsiooni alla kuuluvaid juriidilisi isikuid kaitsma nende vastutuse all olevaid isikuandmeid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tunnistab, et küberohtude keskkonna muutumise tõttu võiks soovitada tihedamat ja struktureeritumat koostööd politseijõududega, eriti mõningates elutähtsates valdkondades, näiteks jälgides ohte, nagu küberterrorism ja küberdžihaad, radikaliseerumine internetis ning radikaalsete või äärmusorganisatsioonide rahastamine; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ergutab tihedat valdkonnaülest koostööd ELi ametite (nt Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet ning küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus) vahel, et edendada koostoimet ja vältida tegevuse kattumist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub komisjonil töötada tihedas koostöös liikmesriikide, Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Parlamendi ning Euroopa välisteenistusega välja tegevuskava Euroopa küberkaitse kooskõlastatud lähenemisviisi välja arendamiseks, mis hõlmab ka ELi küberkaitsepoliitika raamistiku ajakohastamist, et tagada selle kui ELi küberkaitse eesmärkide täitmiseks asjakohase poliitilise mehhanismi eesmärgipärasus; märgib, et see protsess peab olema osa ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika laiemast strateegilisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab küberjulgeolekualase suutlikkuse arendamist arengukoostöö kaudu ning pidevat hariduse andmist ja küberteadlikkuse alaste koolituste korraldamist, tugevdades seeläbi riikide ja ühiskondade vastupanuvõimet küber- ja hübriidohtudele, võttes arvesse, et eelolevatel aastatel liitub internetiga miljoneid uusi kasutajaid, enamik neist arenguriikides; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab rahvusvahelist koostööd ja mitmepoolseid algatusi, et ehitada üles ranged küberkaitse- ja küberjulgeolekuraamistikud, mille abil võidelda korruptsiooni, finantspettuse, rahapesu ja terrorismi rahastamise teel toimuva riigi kaaperdamise vastu ning selleks, et lahendada probleemid, mis tulenevad küberterrorismist ja krüptorahast ja muudest alternatiivsetest makseviisidest; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et sellised küberründed nagu NotPetya levivad kiiresti, tekitades seeläbi valimatut kahju, juhul kui ülemaailmselt puudub laialdane vastupanuvõime; usub, et küberkaitsealane koolitus ja haridus peaksid kuuluma ELi välistegevuse juurde ning kolmandate riikide kübervastupidavusvõime arendamine aitab kaasa rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning lõppkokkuvõttes suurendab Euroopa kodanikele turvalisust; |
| --- | --- |

67.

Institutsiooniline tugevdamine

| 68. | kutsub liikmesriike üles ambitsioonikamale koostööle kübervaldkonnas alalise struktureeritud koostöö raames; soovitab liikmesriikidel võtta alalise struktureeritud koostöö raames kasutusele uus küberkoostöö programm, et toetada ELi käimasolevate ja tulevaste operatsioonide ja missioonide kiiret ja tulemuslikku planeerimist, juhtimist ja kontrolli; märgib, et see peaks aitama paremini kooskõlastada toimevõimet küberruumis ning võib viia ühise küberkaitse üksuse väljaarendamiseni, kui Euroopa Ülemkogu niiviisi otsustab; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale esitleda ELi julgeoleku ja kaitse valget raamatut; kutsub liikmesriike ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kujundama küberkaitsest ja -heidutusest valge raamatu nurgakivi, nii et see hõlmab nii kübervaldkonna kaitset ELi lepingu artiklis 43 sätestatud operatsioonide kui ka ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 sätestatud ühise kaitse osas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et uut küberkoostöö programmi alalise struktureeritud koostöö raames peaksid juhtima rotatsiooni korras nii kõrged sõjaväelased kui ka tsiviilpersonal igast liikmesriigist, kes annaksid aru ELi kaitseministritele alalise struktureeritud koostöö vormis ning komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, et edendada usalduse põhimõtteid liikmesriikide ning ELi institutsioonide ja ametite vahel seoses teabe ja jälitusteabe vahetamisega; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kordab oma üleskutset luua Euroopa Kaitseagentuuri senise juhtorgani ja ELi kaitseministrite alalise struktureeritud koostöö vormis toimuva tegevuse põhjal ELi Kaitsenõukogu, et tagada ressursside prioriseerimine ja kasutuselevõtmine ning tulemuslik koostöö ja integratsioon liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tuletab meelde, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleb tagada Euroopa Kaitsefondi säilitamine või isegi suurendamine koos küberkaitseks ettenähtud piisava eelarvega; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab vahendite suurendamist, et ajakohastada ja integreerida küberjulgeolek ja teabe levitamine Euroopa välisteenistuse / ELi luure- ja situatsioonikeskuse (INTCEN), nõukogu ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

73.

Avaliku ja erasektori partnerlus

| 74. | tunnistab, et eraettevõtjatel on keskne roll küberjulgeoleku intsidentide ennetamisel, avastamisel, ohjamisel ja neile reageerimisel mitte üksnes tehnoloogiatarnijana, vaid ka muude kui IT-teenuste pakkujana; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunnistab erasektori rolli küberjulgeoleku intsidentide ennetamisel, avastamisel, ohjamisel ja neile reageerimisel ning erasektori rolli küberkaitse uuendustegevuse stimuleerimisel ning nõuab seetõttu ulatuslikumat koostööd erasektoriga, et tagada ühine arusaamine ELi ja NATO nõuetest ja abi, et aidata leida ühiseid lahendusi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kutsub ELi üles vaatama põhjalikult läbi institutsioonides kasutatav tarkvara, IT- ja sideseadmed ja taristu, et välistada potentsiaalselt ohtlikud programmid ja seadmed ning keelustada kinnitust leidnud pahavara, nt Kaspersky Labi toodete kasutamine; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi kaitse- ja küberjulgeoleku valdkonna ametitele, NATO peasekretärile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Cambridge University Press, veebruar 2017, ISBN 9 781 316 822 524, https://doi.org/10.1017/9781316822524.

(2)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0366.

(4)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 145.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0435.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0493.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0492.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/71

---

P8_TA(2018)0259

Venemaa, eelkõige seoses poliitvang Oleg Sentsovi juhtumiga

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon Venemaa ning eelkõige ukrainlasest poliitvangi Oleg Sentsovi kohta (2018/2754(RSP))

(2020/C 28/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (1),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 25. mai 2018. aasta avaldust mitmete ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis ja Sevastoopolis asuvate või sealt pärit kinnipeetute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 25. mai 2018. aasta avaldust mitmete ebaseaduslikult annekteeritud Krimmis ja Sevastoopolis asuvate või sealt pärit kinnipeetute kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogus 16. aprillil 2018. aastal toimunud arvamustevahetust Venemaa teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogus 16. aprillil 2018. aastal toimunud arvamustevahetust Venemaa teemal,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 19. aprilli 2017. aasta määrust Ukraina taotluse kohta ajutiste meetmete võtmiseks seoses kohtuasjaga, mis puudutab terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ja rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelise konventsiooni rakendamist (Ukraina vs. Venemaa Föderatsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kohtu 19. aprilli 2017. aasta määrust Ukraina taotluse kohta ajutiste meetmete võtmiseks seoses kohtuasjaga, mis puudutab terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ja rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelise konventsiooni rakendamist (Ukraina vs. Venemaa Föderatsioon),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamist või julma, ebainimlikku või inimväärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 5 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 7, milles mõlemas on sätestatud, et kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamist või julma, ebainimlikku või inimväärikust alandavat kohtlemist või karistust, ning milles Venemaa Föderatsioon on osaline,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Ukraina filmitegija Oleg Sentsov, kes seisis vastu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt, vahistati 2014. aasta mais väidetavalt Krimmis sooritatud tegude eest; arvestades, et teda koheldi kui Venemaa kodanikku, ehkki tal on Ukraina kodakondsus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ukraina filmitegija Oleg Sentsov, kes seisis vastu Krimmi poolsaare ebaseaduslikule annekteerimisele Venemaa poolt, vahistati 2014. aasta mais väidetavalt Krimmis sooritatud tegude eest; arvestades, et teda koheldi kui Venemaa kodanikku, ehkki tal on Ukraina kodakondsus;

| B. | arvestades, et Oleg Sentsovi on väidetavalt piinatud ja rängalt väärkoheldud, et temalt ebaseaduslikult välja pressida tunnistusi, millele hiljem omistati õigusjõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Oleg Sentsovi on väidetavalt piinatud ja rängalt väärkoheldud, et temalt ebaseaduslikult välja pressida tunnistusi, millele hiljem omistati õigusjõud;

| C. | arvestades, et kohus, mille jurisdiktsiooni EL ei tunnista, mõistis 25. augustil 2015. aastal rahvusvahelist õigust ja elementaarseid õigusnorme eirates Oleg Sentsovi süüdi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohus, mille jurisdiktsiooni EL ei tunnista, mõistis 25. augustil 2015. aastal rahvusvahelist õigust ja elementaarseid õigusnorme eirates Oleg Sentsovi süüdi;

| D. | arvestades, et Oleg Sentsov, kes praegu kannab karistust Venemaa kõige põhjapoolsemas, Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Labõtnangis asuvas vanglas, kuulutas 14. mail 2018 välja tähtajatu näljastreigi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Oleg Sentsov, kes praegu kannab karistust Venemaa kõige põhjapoolsemas, Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Labõtnangis asuvas vanglas, kuulutas 14. mail 2018 välja tähtajatu näljastreigi;

| E. | arvestades, et viimastel aastatel on poliitvangide arv Venemaal märgatavalt suurenenud; arvestades, et inimõiguste keskus Memorial, 2009. aasta Sahharovi auhinna laureaat, avaldas 29. mail 2018 nimekirja 158 poliitvangi nimedega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimastel aastatel on poliitvangide arv Venemaal märgatavalt suurenenud; arvestades, et inimõiguste keskus Memorial, 2009. aasta Sahharovi auhinna laureaat, avaldas 29. mail 2018 nimekirja 158 poliitvangi nimedega;

| F. | arvestades, et 9. jaanuaril 2018 vahistas kohalik politsei inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenia osakonna juhi Ojub Titijevi ja esitas talle süüdistuse narkootikumide omamises; arvestades, et hr Titijev on oma süüd eitanud ning vabaühendused ja teised inimõiguste kaitsjad on nimetanud süüdistusi fabritseerituks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 9. jaanuaril 2018 vahistas kohalik politsei inimõiguste keskuse Memorial Tšetšeenia osakonna juhi Ojub Titijevi ja esitas talle süüdistuse narkootikumide omamises; arvestades, et hr Titijev on oma süüd eitanud ning vabaühendused ja teised inimõiguste kaitsjad on nimetanud süüdistusi fabritseerituks;

| G. | arvestades, et Ojub Titijevi vahistamine on vaid üks sündmus sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vahistamiste, ründamiste, hirmutamiste ja diskrediteerimiste murettekitavas reas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ojub Titijevi vahistamine on vaid üks sündmus sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vahistamiste, ründamiste, hirmutamiste ja diskrediteerimiste murettekitavas reas;

| H. | arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid, eriti krimmitatarlased, on kogenud ähvardusi, hirmutamist ja vahistamisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste kaitsjad ja kodanikuühiskonna aktivistid, eriti krimmitatarlased, on kogenud ähvardusi, hirmutamist ja vahistamisi;

| I. | arvestades, et mitmetel juhtudel on teatatud piinamisest ning julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest; arvestades, et nende väidete paikapidavust ei ole siiani nõuetekohaselt uuritud; arvestades, et tunnistuste saamiseks ja võltsitud süütõendite toetamiseks on kasutatud piinamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmetel juhtudel on teatatud piinamisest ning julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest; arvestades, et nende väidete paikapidavust ei ole siiani nõuetekohaselt uuritud; arvestades, et tunnistuste saamiseks ja võltsitud süütõendite toetamiseks on kasutatud piinamist;

| J. | arvestades, et paljud vangid ja kinnipeetavad on vanglates kogenud karme ja ebainimlikke tingimusi, mis ohustavad nende vaimset ja füüsilist tervist; arvestades, et mõned vangid vajavad kiiret arstiabi ja ravi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud vangid ja kinnipeetavad on vanglates kogenud karme ja ebainimlikke tingimusi, mis ohustavad nende vaimset ja füüsilist tervist; arvestades, et mõned vangid vajavad kiiret arstiabi ja ravi;

| K. | arvestades, et ajutiselt okupeeritud Krimmile on laiendatud Venemaa piiravaid õigusakte, mis reguleerivad poliitilisi ja kodanikuõigusi, mille tulemusena on drastiliselt piiratud kogunemis-, sõna- ja ühinemisvabadust, teabe kättesaadavust ja usuvabadust, samuti on usaldusväärseid teateid inimeste hirmutamisest, sunnitud kadumistest ja piinamisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ajutiselt okupeeritud Krimmile on laiendatud Venemaa piiravaid õigusakte, mis reguleerivad poliitilisi ja kodanikuõigusi, mille tulemusena on drastiliselt piiratud kogunemis-, sõna- ja ühinemisvabadust, teabe kättesaadavust ja usuvabadust, samuti on usaldusväärseid teateid inimeste hirmutamisest, sunnitud kadumistest ja piinamisest;

| L. | arvestades, et meelevaldsed vahistamised, sunnitud kadumised, tsensuur ja rahumeelsete kogunemiste keelustamine on nüüd Krimmi igapäevane tegelikkus; arvestades, et mitmeid krimmitatarlasi on vahistatud ja kohtu alla antud või nende suhtes algatatud uurimine; arvestades, et rünnatud on ka neile vahistatutele õigusabi andvaid Krimmi juriste, Krimmis poliitilistel põhjustel aset leidnud sunniviisilistest kadumistest teatanud inimõiguslasi ning krimmitatarlaste olukorda valgustavaid ajakirjanikke; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et meelevaldsed vahistamised, sunnitud kadumised, tsensuur ja rahumeelsete kogunemiste keelustamine on nüüd Krimmi igapäevane tegelikkus; arvestades, et mitmeid krimmitatarlasi on vahistatud ja kohtu alla antud või nende suhtes algatatud uurimine; arvestades, et rünnatud on ka neile vahistatutele õigusabi andvaid Krimmi juriste, Krimmis poliitilistel põhjustel aset leidnud sunniviisilistest kadumistest teatanud inimõiguslasi ning krimmitatarlaste olukorda valgustavaid ajakirjanikke;

| M. | arvestades, et Krimmi okupatsioonivõimud on Krimmis tahtlikult ja süstemaatiliselt piiranud sõnavabadust, tõrjunud välja sõltumatut meediat ja takistanud kutseliste ajakirjanike tööd; arvestades, et 22. märtsil 2018 vahistasid Venemaa julgeolekujõud okupatsioonivõimude väärtegusid kajastanud ühiskondliku ajakirjaniku ja krimmitatari aktivisti Nariman Memedeminovi, süüdistatuna valesüüdistuste esitamises; arvestades, et 21. mail 2018 vahistasid Venemaa julgeolekujõud Venemaa poolt okupeeritud Krimmis eelkõige usulistel põhjustel teise ühiskondliku ajakirjaniku Server Mustafajevi, olles eelnevalt tema kodu läbi otsinud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Krimmi okupatsioonivõimud on Krimmis tahtlikult ja süstemaatiliselt piiranud sõnavabadust, tõrjunud välja sõltumatut meediat ja takistanud kutseliste ajakirjanike tööd; arvestades, et 22. märtsil 2018 vahistasid Venemaa julgeolekujõud okupatsioonivõimude väärtegusid kajastanud ühiskondliku ajakirjaniku ja krimmitatari aktivisti Nariman Memedeminovi, süüdistatuna valesüüdistuste esitamises; arvestades, et 21. mail 2018 vahistasid Venemaa julgeolekujõud Venemaa poolt okupeeritud Krimmis eelkõige usulistel põhjustel teise ühiskondliku ajakirjaniku Server Mustafajevi, olles eelnevalt tema kodu läbi otsinud;

| N. | arvestades, et Venemaa on Euroopa Inimõiguste Kohtus kaotanud hulga kohtuasju ning ei täida seal langetatud kohtuotsuseid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Venemaa on Euroopa Inimõiguste Kohtus kaotanud hulga kohtuasju ning ei täida seal langetatud kohtuotsuseid;

| O. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja ÜRO täisliikmena kohustunud järgima demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austama põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et viimastel aastatel on Venemaal toimunud arvukalt tõsiseid õigusriigi põhimõtte rikkumisi ja on vastu võetud piiravaid seadusi, mistõttu tekitab tõsist muret küsimus, kuidas Venemaa täidab oma rahvusvahelisi ja siseriiklikke kohustusi; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal ajakohastada ja järgida oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu normidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja ÜRO täisliikmena kohustunud järgima demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austama põhivabadusi ja inimõigusi; arvestades, et viimastel aastatel on Venemaal toimunud arvukalt tõsiseid õigusriigi põhimõtte rikkumisi ja on vastu võetud piiravaid seadusi, mistõttu tekitab tõsist muret küsimus, kuidas Venemaa täidab oma rahvusvahelisi ja siseriiklikke kohustusi; arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt pakkunud täiendavat abi ja nõustamist, et aidata Venemaal ajakohastada ja järgida oma põhiseaduslikku ja õiguskorda kooskõlas Euroopa Nõukogu normidega;

| P. | arvestades, et Venemaa nn välisagentide seaduses nõutakse, et välismaalt raha saavad ja „poliitilist tegevust“arendavad vabaühendused peavad taotlema enda kandmist valitsuse välisagentide nimekirja, millega nad allutatakse täiendavale rangele valitsuse kontrollile, samuti peavad nad kõikides oma väljaannetes, pressiteadetes ja aruannetes märkima, et need on koostanud välisagent; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Venemaa nn välisagentide seaduses nõutakse, et välismaalt raha saavad ja „poliitilist tegevust“arendavad vabaühendused peavad taotlema enda kandmist valitsuse välisagentide nimekirja, millega nad allutatakse täiendavale rangele valitsuse kontrollile, samuti peavad nad kõikides oma väljaannetes, pressiteadetes ja aruannetes märkima, et need on koostanud välisagent;

| Q. | arvestades, et reaktsioonina Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ja Ukraina vastu algatatud hübriidsõjale on EL järkjärgult rakendanud Venemaa vastu mitmeid piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et reaktsioonina Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ja Ukraina vastu algatatud hübriidsõjale on EL järkjärgult rakendanud Venemaa vastu mitmeid piiravaid meetmeid;

| 1. | nõuab, et Venemaa ametivõimud otsekohe ja tingimusteta vabastaksid Oleg Sentsovi ja kõik teised Venemaal ja Krimmi poolsaarel ebaseaduslikult vahistatud Ukraina kodanikud; tuletab meelde, et praegu on Venemaal ja okupeeritud Krimmis kokku üle 70 ukrainlasest poliitvangi (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab inimõiguste keskuse Memorial osakonna juhi Tšetšeenia Vabariigis Ojub Titijevi ja kõigi teiste Venemaa Föderatsioonis kinnipeetavate poliitvangide kohest ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Venemaa ametivõimud lõpetaksid inimõiguste keskuse Memorial, selle töötajate ja teiste inimõiguste kaitsjate hirmutamise ja ahistamise ning võimaldaksid neil jätkata oma tööd inimõiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kõiki vange tuleb kohelda vastavalt rahvusvahelistele standarditele ning et kõigile kinnipeetavatele tuleks võimaldada juurdepääs õigusnõustamisele, lubada kohtuda oma perekondade ja diplomaatiliste esindajatega ning saada meditsiiniabi; rõhutab, et kooskõlas neljanda Genfi konventsiooniga kannavad Venemaa ametiasutused ja kohtutöötajad täielikku vastutust kinnipeetavate ohutuse ja heaolu eest, eelkõige Krimmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab Venemaale meelde, kui oluline on, et ta Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni liikmesriigina täidaks täies ulatuses oma rahvusvahelisi õigusalaseid kohustusi ning järgiks põhilisi inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kogunemisvabadus on Venemaa Föderatsioonis tagatud Venemaa põhiseaduse artikliga 31 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, milles Venemaa on osaline ja mida Venemaa ametivõimud on seetõttu kohustatud järgima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Venemaa kõikide tasandite ametiasutusi üles tunnistama inimõiguste kaitsjate olulist rolli demokraatia alustalade ja õigusriigi põhimõtte valvuritena ning mõistma avalikult hukka kõik rünnakud inimõiguste kaitsjate vastu, eriti Tšetšeeni Vabariigis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab oma solidaarsust Ukraina filmitegija, poliitilise aktivisti ja poliitvangi Oleg Sentsoviga, kes alustas 14. mail 2018 näljastreiki, et nõuda oma ebaseaduslikult kinnipeetavate kaasmaalaste vabastamist, ning väljendab muret näljastreigi mõju pärast Oleg Sentsovi tervisele; tuletab meelde, et Oleg Sentsov, kes vahistati Krimmis peagi pärast seda, kui Venemaa hõivas selle Musta mere poolsaare 2014. aastal, ja kes seejärel piinamise käigus saadud ütluste põhjal süüdi mõisteti, kannab praegu mitmes terrorikuriteos süüdistatuna 20-aastast karistust kõrge turvatasemega Kaug-Põhja vangilaagris Jamali Neenetsi ringkonnas Venemaal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka asjaolu, et Oleksandr Koltšenkole, teisele samas kohtuasjas süüdimõistetule, määrati kümneaastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Volodõmõr Baluhh, veel üks ebaseaduslikult kinnipeetav Ukraina kodanik, peab näljastreiki alates 19. märtsist 2018; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Venemaa vastutavaid ametivõime ja meditsiiniteenistusi üles osutama eelnimetatud vangistatud isikutele nõuetekohast arstiabi ning austama arstieetikat, sealhulgas mitte kasutama sundtoitmist või muud soovimatut kohtlemist, mida võib käsitleda piinamise või muu väärkohtlemisena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab sügavat muret seoses asjaoluga, et paljusid ukrainlastest poliitvange, nagu Mõkola Karpjuk, Volodõmõr Prõsõtš, Oleksi Tširni ja Jevhen Panov, on tõsiselt piinatud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab sügavat muret seoses Venemaal, eelkõige Tšetšeenias töötavate sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vahistamiste, ründamiste, hirmutamiste ja diskrediteerimiste murettekitava suundumusega; rõhutab kodanikuühiskonna ja selliste organisatsioonide nagu Memorial tähtsust ning sõnumit, et kodanikuühiskonna aktivistid kogu maailmas peavad saama vabalt kasutada oma kõige põhilisemaid, mõtte- ja sõnavabaduse õigusi; kutsub Tšetšeenia ja Venemaa ametivõime üles järgima oma siseriiklikke õigusakte ja rahvusvahelisi kohustusi ning pidama kinni õigusriigi põhimõttest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sügavat muret karistamatuse õhkkonna pärast, mis kõnealuseid tegusid võimaldab, ning nõuab õiguslike ja muude meetmete väljatöötamist sellise vägivalla ennetamiseks ja seireks ning toimepanijate tulemuslikuks vastutusele võtmiseks koostöös kodanikuühiskonnaga; rõhutab asjaolu, et Venemaa ja Venemaa valitsus kannavad lõplikku vastutust nimetatud tegude uurimisel, toimepanijate vastutusele võtmisel ja kõikide Venemaa kodanike kaitsmisel ebaseadusliku väärkohtlemise eest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2018. aasta mais pidasid Venemaa ametivõimud okupeeritud Krimmis kinni mitu krimmitatarlast, sealhulgas Sever Mustafajevi, Edem Smailovi, ning poliitvang Nuri Primovi pereliikmed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka Venemaa rahvusvahelise õiguse rikkumised okupeeritud Krimmis, sealhulgas Venemaa seaduste jõustamise, Krimmi poolsaare ulatusliku militariseerimise, mis ohustab piirkondlikku julgeolekut, ning massilised ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised, mis on suunatud eelkõige etniliste ukrainlaste ja krimmitatarlaste vastu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt seoses krimmitatarlaste liidrite Ahtem Çiygozi ja Ilmi Umerovi vabastamisega, kes mõisteti ajutiselt okupeeritud Ukraina Krimmi territooriumil tegutsevates Venemaa kohtutes vangi septembris 2017 ning kellel Venemaa ametivõimud lubasid 25. oktoobril 2017 poolsaarelt lahkuda; edastab oma tänu kõigile, kes tegutsesid nende vabastamise nimel, sh Venemaa inimõigusorganisatsioonidele nagu Memorial; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et neil kui de facto okupatsioonivõimudel, kellel on tegelik kontroll Krimmi üle, lasub ka täielik vastutus kaitsta Krimmi kodanikke meelevaldsete kohtulike ja haldusmeetmete eest ning okupatsioonivõimudena on nad vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele kohustatud tagama ka inimõiguste kaitse poolsaarel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et Venemaa kohtud, olgu need sõjaväe- või tsiviilkohtud, ei ole pädevad mõistma kohut tegude üle, mis on toime pandud väljaspool Venemaa rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi, ning juhib tähelepanu sellele, et selliste kohtuasjade menetlusi ei saa pidada õiguspäraseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma tõsist muret seoses „välisagentide“seaduse ja selle rakendamise viisidega; on seisukohal, et välismaalt raha saavate vabaühenduste poliitilise tegevuse määratlus on nii lai, et võimaldab tegelikult valitsusel kontrollida peaaegu iga avaliku eluga seotud organiseeritud tegevust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et Venemaa tagaks inimõiguste olukorra rahvusvaheliste vaatlejate ja vaatlusmissioonide jaoks tingimusteta ja takistamatu juurdepääsu; kutsub rahvusvahelisi organisatsioone, nagu ÜRO, Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon, üles tähelepanelikumalt jälgima inimõiguste olukorda Krimmis ning võtma asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub ELi inimõiguste eriesindajal pöörata pidevat tähelepanu inimõiguste olukorrale Krimmi poolsaarel ja valitsuse kontrollile mittealluvates Ida-Ukraina piirkondades; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub nõukogul ja liikmeriikidel jääda Venemaa suhtes kokkulepitud sanktsioone rakendades kindlaks ja ühtseks ja neid pikendada, kaaludes samuti sihipäraste meetmete kehtestamist nende isikute suhtes, kes vastutavad poliitvangide kinnipidamise ja kohtu alla andmise eest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab selle tähtsust, et Euroopa Liidu delegatsioon Venemaal ning ELi liikmesriikide saatkonnad jälgiksid inimõiguste kaitsjate üle peetavaid kohtuprotsesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et nõukogu eesistuja, komisjoni president ning komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jälgiksid ka edaspidi tähelepanelikult rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustuste mittetäitmise juhtumeid ning tõstataksid neid küsimusi eri kogudes ja kohtumistel Venemaaga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub veel kord komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja Euroopa välisteenistusel tagada, et ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide käigus, kui neid jätkatakse, tõstatatakse kõik poliitilistel põhjustel süüdistatud isikute juhtumid ning Venemaa esindajatel palutakse nendel kohtumistel iga juhtumi puhul ametlikult vastata, ning palub suhtlusest Venemaa ametivõimudega Euroopa Parlamendile aru anda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa välisteenistus tagaksid, et EL püüaks kasutada kõiki Venemaa siseriikliku õiguse piires olevaid võimalusi, et jätkata Venemaa kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas demokraatia, inimõiguste ja õigusriikluse väärtusi edendavate organisatsioonidega aktiivset suhtlemist ja nende toetamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub ELi üles tegema avaldust, milles mõistetakse hukka inimõiguste rikkumised Venemaal ja katsed peita neid FIFA maailmameistrivõistluste kattevarju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0087.

(2)  Sellesse nimekirja, mis ei ole lõplik, kuuluvad: Teimur Abdullajev, Uzeir Abdullajev, Taliat Abdurahmanov, Rustem Abiltarov, Zevri Abseitov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Kiazim Ametov, Ernes Ametov, Ali Asanov, Marlen Asanov, Volodõmõr Baluhh, Ali Barijev, Enver Bekirov, Memet Beljalov, Oleksi Bessarabov, Rustem Vaitov, Resul Veliljajev, Valentin Võgovski, Pavlo Grõb, Mõkola Dadeu, Konstatin Davõdenko, Bekir Dehermendži, Mustafa Dehermendži, Emil Džemadenov, Arsen Džeparov, Dmitri Dolgopolov, Volodõmõr Dudka, Andri Zahtei, Ruslan Zeitullajev, Server Zekirjajev, Timur Ibragimov, Rustem Ismailov, Jevgeni Karakašev, Mõkola Karpjuk, Stanislav Klõhh, Andri Kolomijets, Oleksandr Koltšenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Gennadi Limeško, Sergi Litvinov, Enver Mamutov, Nariman Memedeminov, Remzi Memetov, Emil Minasov, Igor Movenko, Seiran Muradosilov, Seiran Mustafajev, Server Mustafajev, Jevhen Panov, Nuri Primov, Volodõmõr Prõsõtš, Ismail Ramazanov, Fevzi Sagandži, Ferat Saifullajev, Aider Saledinov, Seiran Salijev, Enver Seitosmanov, Oleg Sentsov, Oleksi Sizonovitš, Vadõm Siruk, Edem Smailov, Oleksandr Stešenko, Oleksi Stohni, Renat Suleimanov, Anna Suhhonossova, Roman Suštšenko, Roman Ternovski, Ruslan Ametov, Asan Tšapuhh, Oleksi Tširni, Glõb Šablii, Mõkola Šiptur, Dmõtro Štõblikov, Oleksandr Šumkov, Viktor Šur.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/76 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/76

---

P8_TA(2018)0260

Inimõiguste olukord Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, eelkõige seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (2018/2755(RSP))

(2020/C 28/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Bahreini, eelkõige Nabeel Rajabi, Abdulhadi al-Khawaja ja Ibrahim Sharifi juhtumite kohta (1), 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (2), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (3), 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (4), 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (5) ning 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Bahreini, eelkõige Nabeel Rajabi, Abdulhadi al-Khawaja ja Ibrahim Sharifi juhtumite kohta (1), 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Bahreini kohta, eriti seoses Nabeel Rajabi juhtumiga (2), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Bahreini ja Mohammed Ramadani juhtumi kohta (3), 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni Bahreini kohta (4), 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Kuveidis ja Bahreinis (5) ning 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (6),

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. juuni 2015. aasta avaldust erakonna Al-Wefaq peasekretäri Ali Salmani süüdimõistmise kohta Bahreinis, 11. juuli 2017. aasta avaldust Nabeel Rajabi süüdimõistmise kohta Bahreini kohtus ning 6. juuni 2018. aasta avaldust Bahreini inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 17. juuni 2015. aasta avaldust erakonna Al-Wefaq peasekretäri Ali Salmani süüdimõistmise kohta Bahreinis, 11. juuli 2017. aasta avaldust Nabeel Rajabi süüdimõistmise kohta Bahreini kohtus ning 6. juuni 2018. aasta avaldust Bahreini inimõiguste kaitsja Nabeel Rajabi süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni esimehe 22. novembri 2017. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni esimehe 22. novembri 2017. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi-Bahreini mitteametliku inimõiguste töörühma 15. mai 2018. aasta kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Bahreini mitteametliku inimõiguste töörühma 15. mai 2018. aasta kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 11. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini 11. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Bahreinis,

| — | võttes arvesse ÜRO piinamisvastase komitee 12. mai 2017. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamisvastase komitee 12. mai 2017. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse 2002. aasta veebruaris vastu võetud Bahreini põhiseadust, eriti selle 3. peatükki, Bahreini karistusseadustiku artiklit 364 ja Bahreini 1963. aasta kodakondsusseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta veebruaris vastu võetud Bahreini põhiseadust, eriti selle 3. peatükki, Bahreini karistusseadustiku artiklit 364 ja Bahreini 1963. aasta kodakondsusseadust,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) 2011. aasta novembri aruannet,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate, kolmandate riikidega peetavate inimõiguste alaste dialoogide, surmanuhtluse, piinamise ning sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate, kolmandate riikidega peetavate inimõiguste alaste dialoogide, surmanuhtluse, piinamise ning sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 15,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 5. juunil 2018 otsustas Bahreini kõrgem apellatsioonikohus mitte tühistada tunnustatud inimõiguste kaitsjale Nabeel Rajabile määratud viieaastast vanglakaristust, mis määrati talle valede ja kuulujuttude levitamise eest sõjaajal (Bahreini karistusseadustiku artikkel 133) ning naaberriigi solvamise eest (artikkel 215) ja riigiasutuse solvamise eest (artikkel 2016), kuna ta postitas Twitteris kommentaare Bahreinis Jaw vanglas toimuvate väidetavate piinamiste ning Saudi Araabia juhitava koalitsiooni poolt Jeemenis korraldatud õhurünnakute kohta; arvestades, et süüdistused põhinevad sätetel, mis võimaldavad käsitada väljendusvabadust kuriteona, kuid nendega rikutakse 2006. aastal Bahreini poolt ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19; arvestades, et Nabeel Rajab kaebab otsuse nüüd eeldatavasti edasi viimasesse kohtuinstantsi – Bahreini kassatsioonikohtusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 5. juunil 2018 otsustas Bahreini kõrgem apellatsioonikohus mitte tühistada tunnustatud inimõiguste kaitsjale Nabeel Rajabile määratud viieaastast vanglakaristust, mis määrati talle valede ja kuulujuttude levitamise eest sõjaajal (Bahreini karistusseadustiku artikkel 133) ning naaberriigi solvamise eest (artikkel 215) ja riigiasutuse solvamise eest (artikkel 2016), kuna ta postitas Twitteris kommentaare Bahreinis Jaw vanglas toimuvate väidetavate piinamiste ning Saudi Araabia juhitava koalitsiooni poolt Jeemenis korraldatud õhurünnakute kohta; arvestades, et süüdistused põhinevad sätetel, mis võimaldavad käsitada väljendusvabadust kuriteona, kuid nendega rikutakse 2006. aastal Bahreini poolt ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 19; arvestades, et Nabeel Rajab kaebab otsuse nüüd eeldatavasti edasi viimasesse kohtuinstantsi – Bahreini kassatsioonikohtusse;

| B. | arvestades, et Nabeel Rajab pidi käesoleval kuul vabastatama, kuna ta on ebainimlikes tingimustes ja väärkohtlemist kannatades kandnud ära kaheaastase vanglakaristuse teleintervjuude eest, mis ta andis 2015. ja 2016. aastal ajakirjandusvabaduse piiramise kohta Bahreinis; arvestades, et enne tema meelevaldset vahistamist 2016. aasta juunis oli Nabeel Rajabil keelatud reisida ning vahemikus 2012–2014 kandis ta kaheaastast vanglakaristust sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamise eest; arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma 2013. aasta hinnangu kohaselt peeti Nabeel Rajab meelevaldselt kinni selle eest, et ta aitas Bahreinis meeleavaldusi juhtida ja korraldada; arvestades, et tema kohtuprotsessid ei ole olnud erapooletud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nabeel Rajab pidi käesoleval kuul vabastatama, kuna ta on ebainimlikes tingimustes ja väärkohtlemist kannatades kandnud ära kaheaastase vanglakaristuse teleintervjuude eest, mis ta andis 2015. ja 2016. aastal ajakirjandusvabaduse piiramise kohta Bahreinis; arvestades, et enne tema meelevaldset vahistamist 2016. aasta juunis oli Nabeel Rajabil keelatud reisida ning vahemikus 2012–2014 kandis ta kaheaastast vanglakaristust sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamise eest; arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma 2013. aasta hinnangu kohaselt peeti Nabeel Rajab meelevaldselt kinni selle eest, et ta aitas Bahreinis meeleavaldusi juhtida ja korraldada; arvestades, et tema kohtuprotsessid ei ole olnud erapooletud;

| C. | arvestades, et Nabeel Rajabi uut viieaastast vanglakaristust võidakse veelgi pikendada, sest valitsus on teadaolevalt tema vastu algatanud veel kuni 14 pooleliolevat kohtuasja ning muu hulgas süüdistatakse teda riigi mainet kahjustavate valeuudiste ja -avalduste ning pahatahtlike kuulujuttude levitamises; arvestades, et 12. septembril 2017 süüdistas valitsus teda ka sotsiaalmeedias valeuudiste levitamises, režiimivastase viha õhutamises ja seaduserikkumisele ärgitamises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Nabeel Rajabi uut viieaastast vanglakaristust võidakse veelgi pikendada, sest valitsus on teadaolevalt tema vastu algatanud veel kuni 14 pooleliolevat kohtuasja ning muu hulgas süüdistatakse teda riigi mainet kahjustavate valeuudiste ja -avalduste ning pahatahtlike kuulujuttude levitamises; arvestades, et 12. septembril 2017 süüdistas valitsus teda ka sotsiaalmeedias valeuudiste levitamises, režiimivastase viha õhutamises ja seaduserikkumisele ärgitamises;

| D. | arvestades, et halvad kinnipidamistingimused on põhjustanud Nabeel Rajabile kannatusi ja kahjustanud tõsiselt tema füüsilist tervist; arvestades, et tema perekonna andmetel karistatakse teda täiendavalt sellega, et ta veedab iga päev 23 tundi ööpäevast oma kongis, mis tema tervist pikemas perspektiivis tõsiselt kahjustab; arvestades, et vangla juhtkond on väidetavalt sihilikult sekkunud tema ravisse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et halvad kinnipidamistingimused on põhjustanud Nabeel Rajabile kannatusi ja kahjustanud tõsiselt tema füüsilist tervist; arvestades, et tema perekonna andmetel karistatakse teda täiendavalt sellega, et ta veedab iga päev 23 tundi ööpäevast oma kongis, mis tema tervist pikemas perspektiivis tõsiselt kahjustab; arvestades, et vangla juhtkond on väidetavalt sihilikult sekkunud tema ravisse;

| E. | arvestades, et Nabeel Rajabi juhtum on saanud Bahreini inimõiguste kaitsjate ja sõnavabaduse olukorra sümboliks ning tema juhtum on vastuolus Bahreini valitsuse võetud kohustustega; arvestades, et ta on vaid üks paljudest, keda sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamise eest meelevaldselt kinni peetakse ning süüdi mõistetakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Nabeel Rajabi juhtum on saanud Bahreini inimõiguste kaitsjate ja sõnavabaduse olukorra sümboliks ning tema juhtum on vastuolus Bahreini valitsuse võetud kohustustega; arvestades, et ta on vaid üks paljudest, keda sõna- ja kogunemisvabaduse kasutamise eest meelevaldselt kinni peetakse ning süüdi mõistetakse;

| F. | arvestades, et 2017. aasta mais reageeris ÜRO piinamisvastane komitee paljudele samasisulistele süüdistustele, mis puudutavad kinnipeetute ja eriti terrorismisüüdistuste alusel vahistatud inimeste massilist piinamist ja väärkohtlemist, ning väljendas sügavat muret Nabeel Rajabi, Abdulhadi al-Khawaja, Naji Fateeli, Hussain Jawadi, Abdulwahab Hussaini ja Abduljalil al-Singace juhtumite pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2017. aasta mais reageeris ÜRO piinamisvastane komitee paljudele samasisulistele süüdistustele, mis puudutavad kinnipeetute ja eriti terrorismisüüdistuste alusel vahistatud inimeste massilist piinamist ja väärkohtlemist, ning väljendas sügavat muret Nabeel Rajabi, Abdulhadi al-Khawaja, Naji Fateeli, Hussain Jawadi, Abdulwahab Hussaini ja Abduljalil al-Singace juhtumite pärast;

| G. | arvestades, et pärast seitse aastat kehtinud surmanuhtluse moratooriumi kaotamist 2017. aasta veebruaris on hukkamised märkimisväärselt sagenenud ning surmanuhtlusi määratakse tihedamini, samas kui piinamis- ja väärkohtlemissüüdistused jätkuvad; arvestades, et pärast põhiseaduse muutmist 2017. aasta aprillis saab Bahreinis jälle tsiviilisikute üle kohut mõista sõjaväekohtutes; arvestades, et ametivõimud taastasid riikliku julgeolekuasutuse vahistamis- ja uurimisõigused, kuigi see on minevikus pannud toime piinamisi ja kuritarvitusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast seitse aastat kehtinud surmanuhtluse moratooriumi kaotamist 2017. aasta veebruaris on hukkamised märkimisväärselt sagenenud ning surmanuhtlusi määratakse tihedamini, samas kui piinamis- ja väärkohtlemissüüdistused jätkuvad; arvestades, et pärast põhiseaduse muutmist 2017. aasta aprillis saab Bahreinis jälle tsiviilisikute üle kohut mõista sõjaväekohtutes; arvestades, et ametivõimud taastasid riikliku julgeolekuasutuse vahistamis- ja uurimisõigused, kuigi see on minevikus pannud toime piinamisi ja kuritarvitusi;

| H. | arvestades, et väljendus- ja ühinemisvabaduse ning rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise seisukohast on olukord Bahreinis muutunud kriitiliseks; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid ja rahumeelse opositsiooni esindajaid rünnatakse üha jõulisemalt – rahumeelse töö tegemise eest võib neid oodata vanglakaristus, eksiilisaatmine, reisimise keelamine, kodakondsuse äravõtmine või karm ähvardamine ja hirmutamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väljendus- ja ühinemisvabaduse ning rahumeelse kogunemise vabaduse kasutamise seisukohast on olukord Bahreinis muutunud kriitiliseks; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid ja rahumeelse opositsiooni esindajaid rünnatakse üha jõulisemalt – rahumeelse töö tegemise eest võib neid oodata vanglakaristus, eksiilisaatmine, reisimise keelamine, kodakondsuse äravõtmine või karm ähvardamine ja hirmutamine;

| I. | arvestades, et Bahreini parlamendi mõlemad kojad on kiitnud heaks poliitiliste õiguste kasutamise seaduse muudatuse, millega keelatakse sõltumatu poliitiline osalemine 2018. aastal toimuvatel valimistel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bahreini parlamendi mõlemad kojad on kiitnud heaks poliitiliste õiguste kasutamise seaduse muudatuse, millega keelatakse sõltumatu poliitiline osalemine 2018. aastal toimuvatel valimistel;

| J. | arvestades, et 2016. aastal peatas Bahreini valitsus poliitilise opositsiooni kõige suurema erakonna Al-Wefaqi tegevuse, selle vara külmutati ning erakonna veebisait ei ole enam Bahreinis juurdepääsetav; arvestades, et erakonna peakorter otsiti läbi ning seejärel esitati erakonnale süüdistused kuningriigi põhiseaduse kroonilises eiramises, riigi legitiimsuse kahtluse alla seadmises, välise sekkumise taotlemises, vägivalla õhutamises ja terroristlike rühmituste toetamises; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2016. aastal peatas Bahreini valitsus poliitilise opositsiooni kõige suurema erakonna Al-Wefaqi tegevuse, selle vara külmutati ning erakonna veebisait ei ole enam Bahreinis juurdepääsetav; arvestades, et erakonna peakorter otsiti läbi ning seejärel esitati erakonnale süüdistused kuningriigi põhiseaduse kroonilises eiramises, riigi legitiimsuse kahtluse alla seadmises, välise sekkumise taotlemises, vägivalla õhutamises ja terroristlike rühmituste toetamises;

| K. | arvestades, et 31. mail 2017 saadeti Bahreini kohtu otsusega laiali opositsioonierakond Wa'ad (National Democratic Action Society ehk demokraatliku tegevuse riiklik organisatsioon); arvestades, et 26. oktoobril 2017 otsustas Bahreini kõrgem apellatsioonikohus seda otsust mitte tühistada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 31. mail 2017 saadeti Bahreini kohtu otsusega laiali opositsioonierakond Wa'ad (National Democratic Action Society ehk demokraatliku tegevuse riiklik organisatsioon); arvestades, et 26. oktoobril 2017 otsustas Bahreini kõrgem apellatsioonikohus seda otsust mitte tühistada;

| L. | arvestades, et 15. mail 2018 võttis Bahreini kriminaalkohus ebaõiglase ja mittenõuetekohase kollektiivse kohtuprotsessi tulemusena ning piinamissüüdistuste saatel kodakondsuse 115 inimeselt; arvestades, et kodakondsuse äravõtmisega ähvardamist ja kodakondsuse äravõtmist kasutatakse poliitilise survevahendina; arvestades, et Bahreinis on paljudelt, peamiselt šiiitide sekka kuuluvatelt elanikelt ja muu hulgas lastelt kodakondsus ära võetud ning see on vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15 ja lapse õiguste konventsiooni artikliga 7; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 15. mail 2018 võttis Bahreini kriminaalkohus ebaõiglase ja mittenõuetekohase kollektiivse kohtuprotsessi tulemusena ning piinamissüüdistuste saatel kodakondsuse 115 inimeselt; arvestades, et kodakondsuse äravõtmisega ähvardamist ja kodakondsuse äravõtmist kasutatakse poliitilise survevahendina; arvestades, et Bahreinis on paljudelt, peamiselt šiiitide sekka kuuluvatelt elanikelt ja muu hulgas lastelt kodakondsus ära võetud ning see on vastuolus inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 15 ja lapse õiguste konventsiooni artikliga 7;

| M. | arvestades, et pärast 2011. aasta meeleavaldusi ja Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) järeldusi on loodud küll mitmeid riigisiseseid organeid valitsusepoolsete rikkumiste jälgimiseks, kuid need ei ole piisavalt tõhusad ega sõltumatud; arvestades, et nende organite vähene sõltumatus on teadaolevalt kaasa toonud aruandekohustuse puudumise Bahreini valitsuses ja julgeolekujõududes; arvestades, et see on tekitanud karistamatuse kultuuri, mis õõnestab demokraatlikke reformipüüdlusi ning destabiliseerib riiki veelgi enam; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et pärast 2011. aasta meeleavaldusi ja Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni (BICI) järeldusi on loodud küll mitmeid riigisiseseid organeid valitsusepoolsete rikkumiste jälgimiseks, kuid need ei ole piisavalt tõhusad ega sõltumatud; arvestades, et nende organite vähene sõltumatus on teadaolevalt kaasa toonud aruandekohustuse puudumise Bahreini valitsuses ja julgeolekujõududes; arvestades, et see on tekitanud karistamatuse kultuuri, mis õõnestab demokraatlikke reformipüüdlusi ning destabiliseerib riiki veelgi enam;

| N. | arvestades, et EL peab tihedat koostööd kolmandate riikide kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjatega üheks oma peamiseks prioriteediks inimõiguste toetamisel ja inimõiguste rikkumisega võitlemisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL peab tihedat koostööd kolmandate riikide kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjatega üheks oma peamiseks prioriteediks inimõiguste toetamisel ja inimõiguste rikkumisega võitlemisel;

| 1. | nõuab kõikide üksnes rahumeelse inimõiguste alase ja poliitilise tegevuse eest kinni peetud isikute vabastamist; nõuab, et riigi võimud, julgeolekujõud ja -teenistused lõpetaksid kõik vägivallateod inimõiguste kaitsjate, poliitiliste vastaste, kodanikuühiskonna esindajate ja nende sugulaste vastu ning nende ahistamise, hirmutamise (sh kohtutasandil) ja tsenseerimise nii riigis kui ka väljaspool; mõistab hukka demokraatlike põhiõiguste, sealhulgas väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse, poliitilise pluralismi, rahumeelse teisitimõtlemise ja õigusriigi põhimõtte jätkuva allasurumise Bahreinis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab Nabeel Rajabi viivitamatut ja tingimusteta vabastamist, kõikide tema vastu esitatud süüdistuste tühistamist ning Bahreini ametivõimudelt hoolitsemist selle eest, et kuni tema vabastamiseni teda ei piinata ega väärkohelda muul viisil, et tal on regulaarne võimalus kohtuda oma pere ja tema enda valitud advokaatidega ning talle on tagatud piisav arstiabi; mõistab hukka Nabeel Rajabi kinnipidamise, millega muu hulgas rikutakse tema väljendus- ja liikumisvabadust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub Bahreini võimudel täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja lubadusi austada inimõigusi ja põhivabadusi ning tagada inimõiguslastele ja võimude suhtes kriitilistele isikutele ohutu ja nende tegevust võimaldav keskkond, sealhulgas seoses 2018. aasta valimistega, mille käigus oleks tagatud väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadus; tuletab Bahreini valitsusele meelde tema kohustust tagada kõigi kodanike julgeolek ja turvalisus, olenemata nende poliitilistest vaadetest, kuuluvusest või usutunnistusest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka halvad tingimused riigi vanglates ning piinamise kasutamise Bahreini julgeoleku- ja vanglatöötajate poolt; palub Bahreini võimudel hoiduda kinnipeetavate igasugusest piinamisest ja julmast ja inimväärikust alandavast kohtlemisest, uurida täielikult kõiki süüdistusi vangide põhiõiguste rikkumise ja piinamise kohta ning anda nende toimepanijad kohtu alla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab Bahreini ametivõimudele meelde, et piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni artikliga 15 on keelatud kasutada piinamise teel saadud tunnistusi tõendina mis tahes menetluse läbiviimisel; nõuab, et Bahrein ratifitseeriks viivitamata piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab jõuliselt hukka määratud surmanuhtluste suure arvu riigis ja nõuab, et kõikidele hukkamistele kehtestataks ametlik moratoorium; nõuab kõikide surmanuhtluse määramise otsuste läbivaatamist, et tagada rahvusvaheliste standardite järgmine kõnealustel kohtuprotsessidel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub Bahreini võimudel muuta põhiseadust, et lõpetada sõjaväekohtute kasutamine kohtumõistmisel tsiviilisikute üle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka massilise kodakondsuse äravõtmise, mida kasutatakse survevahendina, ning palub Bahreinil see otsus tühistada ning pidada kinni rahvusvahelistest kohustustest ja normidest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub Bahreini ametivõimudel viivitamata tühistada inimõiguste kaitsjate reisikeeld ning nõuab, et võimud tagaksid igas olukorras, et neil oleks võimalik oma seaduslikku inimõiguste kaitse alast tegevust nii riigis kui ka rahvusvahelisel tasandil ilma takistuste, hirmutamise ja ahistamiseta ellu viia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ergutab Bahreini valitsust seadma eesmärgiks stabiilsuse saavutamine reformide ja kaasava lepitamise teel keskkonnas, kus õiguspäraseid ja rahumeelseid poliitilisi nõudmisi on võimalik vabalt väljendada, eriti eelseisvate, 2018. aasta oktoobriks kavandatud esindajatekoja valimiste valguses; mõistab sellega seoses hukka rünnakud Bahreini opositsiooni ja kodanikuühiskonna vastu, sealhulgas opositsioonilise ühenduse Al-Wefaq tegevuse peatamise ja opositsioonilise rühmituse Waad laialisaatmise, samuti nende laialisaadetud rühmituste liikmete eelseisvatel valimistel osalemise keelustamise; peab neid samme demokraatliku pluralismi ning vabade ja õiglaste valimiste põhimõtete, rahvusvaheliste kokkulepete ja Bahreini põhiseadusega vastuolus olevaks; kutsub kõiki pooli üles astuma tõelises rahvuslikus dialoogis, et käivitada uuesti rahumeelne ja sisuline rahvusliku leppimise protsess; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, Euroopa välisteenistusel, nõukogul ja liikmeriikidel tõstatada süstemaatiliselt Bahreini inimõiguste rikkumise küsimust ning kaaluda sihipäraste meetmete kehtestamist nende suhtes, kes vastutavad inimõiguste ränkade rikkumiste eest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub ELil ja liikmesriikidel jätkata Bahreinile viitamist ELi ja liikmesriikide seisukohavõttudes ÜRO Inimõiguste Nõukogu järgmisel istungjärgul päevakorrapunkti 4 raames; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Bahreini valitsust üles tegema koostööd ÜRO eriraportööridega (sealhulgas piinamise, kogunemisvabaduse, usu- ja veendumusvabaduse, kohtunike ja advokaatide sõltumatuse ning inimõiguste kaitsjate eriraportööriga) ning väljastama neile alalise kutse; palub Bahreini võimudel võimaldada rahvusvahelistele valitsusvälistele organisatsioonidele ja ajakirjanikele takistamatu pääs Bahreini, sealhulgas kontakti saamiseks kinnipeetavate inimõiguslastega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kahetseb, et Euroopa ettevõtted ekspordivad Bahreini jälgimistehnoloogiat, ning rõhutab, et ELi ekspordikontrolliorganid peavad enne kolmandasse riiki ekspordiks litsentsi väljastamist võtma arvesse inimõiguste kriteeriumeid; palub kõikidel ELi liikmesriikidel rangelt järgida Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendit ja eelkõige peatada igasugune selliste relvade ning jälgimis- ja luureseadmete ja vahendite üleandmine, mida Bahrein võib kasutada jätkuval inimõiguste allasurumisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks Bahreini korduvat keeldumist võtta vastu Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni ametlik delegatsioon; palub Bahreini ametivõimudel võimaldada Euroopa Parlamendi liikmete ametlikul delegatsioonil külastada riiki lähetuse raames, mille eesmärk on kohtuda ametiasutuste ja kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi delegatsiooni Chaillot’ auhind inimõiguste edendamise eest Pärsia lahe koostöönõukogu riikides anti 2014. aastal Bahreini riiklikule inimõiguste ametile, mis on korduvalt õigustanud inimõiguste rikkumist Bahreini valitsuse poolt, sealhulgas Nabeel Rajabi vangistamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele; nõuab selle resolutsiooni tõlkimist araabia keelde. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 93, 24.3.2017, lk 154.

(2)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 151.

(3)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 42.

(4)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 130.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0044.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0365.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/80 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/80

---

P8_TA(2018)0261

Rohingja põgenike olukord ning rohingja laste kannatused

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon rohingja pagulaste ja eelkõige laste raske olukorra kohta (2018/2756(RSP))

(2020/C 28/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingjade olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingjade olukorra kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2016. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi ELi Myanmari/Birma-strateegia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 6. märtsil 2017 vastu võetud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 6. märtsil 2017 vastu võetud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 30. märtsi 2016. aasta avaldust Myanmari Liidu Vabariigi uue valitsuse ametisse astumise puhul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 30. märtsi 2016. aasta avaldust Myanmari Liidu Vabariigi uue valitsuse ametisse astumise puhul,

| — | võttes arvesse 5. märtsi 2018. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari neljanda inimõigustealase dialoogi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. märtsi 2018. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari neljanda inimõigustealase dialoogi kohta,

| — | võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta ÜRO pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2014. aasta novembri ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2014. aasta novembri ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni 2017. aasta augusti lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni 2017. aasta augusti lõpparuannet,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) põhikirja,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri aruannet konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla kohta, mis avaldati 23. märtsil 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri aruannet konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla kohta, mis avaldati 23. märtsil 2018,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Bangladeshis ja Myanmaris on 720 000 rohingja last, kes vajavad hädasti humanitaarabi ja kaitset; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bangladeshis ja Myanmaris on 720 000 rohingja last, kes vajavad hädasti humanitaarabi ja kaitset;

| B. | arvestades, et Myanmari Arakani osariik on olnud koduks ligikaudu 1,3 miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast kannatav valdavalt moslemivähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kellele ei anta õigust tervishoiule ega haridusele ning keda ähvardab sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine; arvestades, et rohingja moslemeid peetakse maailmas kõige enam tagakiusatuks vähemuseks ja suurimaks kodakondsuseta rühmaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Myanmari Arakani osariik on olnud koduks ligikaudu 1,3 miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast kannatav valdavalt moslemivähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kellele ei anta õigust tervishoiule ega haridusele ning keda ähvardab sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine; arvestades, et rohingja moslemeid peetakse maailmas kõige enam tagakiusatuks vähemuseks ja suurimaks kodakondsuseta rühmaks;

| C. | arvestades, et alates 2017. aasta augustist on enam kui 900 000 rohingjat – neist 534 000 lapsed – põgenenud nende vastu suunatud vägivalla eest ja otsinud varjupaika Bangladeshis, kartes oma elu pärast; arvestades, et hinnanguliselt tapeti Myanmaris toimunud vägivalla käigus ligikaudu 1 000 alla viieaastast rohingja last; arvestades, et inimõigustega tegelevate ASEANi parlamendiliikmete andmetel on 28 300 rohingja last kaotanud vähemalt ühe vanema, samas kui veel 7 700 last on kaotanud mõlemad vanemad, mis teeb kadunud lapsevanemate arvuks vähemalt 43 700; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 2017. aasta augustist on enam kui 900 000 rohingjat – neist 534 000 lapsed – põgenenud nende vastu suunatud vägivalla eest ja otsinud varjupaika Bangladeshis, kartes oma elu pärast; arvestades, et hinnanguliselt tapeti Myanmaris toimunud vägivalla käigus ligikaudu 1 000 alla viieaastast rohingja last; arvestades, et inimõigustega tegelevate ASEANi parlamendiliikmete andmetel on 28 300 rohingja last kaotanud vähemalt ühe vanema, samas kui veel 7 700 last on kaotanud mõlemad vanemad, mis teeb kadunud lapsevanemate arvuks vähemalt 43 700;

| D. | arvestades, et enam kui 14 000 alla viieaastast last kannatab raske akuutse alatoitluse all; arvestades, et rohingja lapsed on kogenud või pealt näinud traumaatilisi sündmusi, sealhulgas paljudel juhtudel ühe või mõlema vanema kaotust, perekonnast eraldamist, füüsilist väärkohtlemist, psühholoogilist stressi, alatoitlust, haigusi, seksuaalset ärakasutamist, ning olnud Arakani osariigis toimunud inimsusevastaste kuritegude tunnistajaks, sealhulgas rohingjade kodude süstemaatiline põletamine, nende vastu suunatud füüsilised rünnakud ja vägistamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et enam kui 14 000 alla viieaastast last kannatab raske akuutse alatoitluse all; arvestades, et rohingja lapsed on kogenud või pealt näinud traumaatilisi sündmusi, sealhulgas paljudel juhtudel ühe või mõlema vanema kaotust, perekonnast eraldamist, füüsilist väärkohtlemist, psühholoogilist stressi, alatoitlust, haigusi, seksuaalset ärakasutamist, ning olnud Arakani osariigis toimunud inimsusevastaste kuritegude tunnistajaks, sealhulgas rohingjade kodude süstemaatiline põletamine, nende vastu suunatud füüsilised rünnakud ja vägistamine;

| E. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad al-Hussein on kirjeldanud Myanmari valitsuse operatsioone kui „õpikunäidet etnilisest puhastusest“ja „küünilist trikki arvukate inimeste sunniviisiliseks eemaldamiseks ilma naasmisvõimaluseta“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad al-Hussein on kirjeldanud Myanmari valitsuse operatsioone kui „õpikunäidet etnilisest puhastusest“ja „küünilist trikki arvukate inimeste sunniviisiliseks eemaldamiseks ilma naasmisvõimaluseta“;

| F. | arvestades, et kriisid mõjutavad sageli naisi ja tütarlapsi rängemalt ja teistmoodi kui mehi ja poisse, kinnistades, jätkates ja süvendades olemasolevat püsivat soolist ebavõrdsust, soopõhist vägivalda ja diskrimineerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kriisid mõjutavad sageli naisi ja tütarlapsi rängemalt ja teistmoodi kui mehi ja poisse, kinnistades, jätkates ja süvendades olemasolevat püsivat soolist ebavõrdsust, soopõhist vägivalda ja diskrimineerimist;

| G. | arvestades, et Myanmari sõjavägi kasutab vägistamist vahendina Arakani osariigis toimuvas etnilise puhastuse kampaanias; arvestades, et seksuaalset vägivalda kasutatakse selleks, et lüüa lõhe tervetesse kogukondadesse ning takistada naistel ja tütarlastel koju naasta; arvestades, et laagrites võivad kogukonnad vägistamisohvreid sotsiaalselt tõrjuda; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu on taotlenud teavet Myanmari sõjaväe vastutuse kohta seoses rohingja naiste ja tütarlaste massilise vägistamisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Myanmari sõjavägi kasutab vägistamist vahendina Arakani osariigis toimuvas etnilise puhastuse kampaanias; arvestades, et seksuaalset vägivalda kasutatakse selleks, et lüüa lõhe tervetesse kogukondadesse ning takistada naistel ja tütarlastel koju naasta; arvestades, et laagrites võivad kogukonnad vägistamisohvreid sotsiaalselt tõrjuda; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu on taotlenud teavet Myanmari sõjaväe vastutuse kohta seoses rohingja naiste ja tütarlaste massilise vägistamisega;

| H. | arvestades, et paljud pagulased on naised, kes on kas rasedad või kellel on väikesed lapsed ning kes on pidanud jalgsi läbima pikki vahemaid, jõudes ümberasustatute laagritesse haigusseisundis, mis tuleneb vaimsest ja füüsilisest stressist, nälgimisest ja vigastustest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud pagulased on naised, kes on kas rasedad või kellel on väikesed lapsed ning kes on pidanud jalgsi läbima pikki vahemaid, jõudes ümberasustatute laagritesse haigusseisundis, mis tuleneb vaimsest ja füüsilisest stressist, nälgimisest ja vigastustest;

| I. | arvestades, et abiorganisatsioonide prognooside kohaselt on üheksa kuud pärast seda, kui rohingjasid hakkasid ründama Myanmari sõdurid ja relvastatud rühmitused, pagulaslaagrites oodata vähemalt 48 000 lapse sündi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et abiorganisatsioonide prognooside kohaselt on üheksa kuud pärast seda, kui rohingjasid hakkasid ründama Myanmari sõdurid ja relvastatud rühmitused, pagulaslaagrites oodata vähemalt 48 000 lapse sündi;

| J. | arvestades, et Bangladeshi pagulaslaagrites on naistel ja lastel väga piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele; arvestades, et rasedad ja emad peaksid saama äärmiselt olulisi ja neile hädavajalikke emade tervishoiuteenuseid, sealhulgas sünnituseelset hooldust, abi ohutuks sünnituseks, vastsündinute hooldust, rinnaga toitmise tuge ja jätkuvaid reproduktiivtervishoiu teenuseid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Bangladeshi pagulaslaagrites on naistel ja lastel väga piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele; arvestades, et rasedad ja emad peaksid saama äärmiselt olulisi ja neile hädavajalikke emade tervishoiuteenuseid, sealhulgas sünnituseelset hooldust, abi ohutuks sünnituseks, vastsündinute hooldust, rinnaga toitmise tuge ja jätkuvaid reproduktiivtervishoiu teenuseid;

| K. | arvestades, et rohingja naiste ja laste puhul varitseb suur oht, et nad satuvad inimkaubanduse ohvriks ja sunnitakse prostitutsioonile, samuti ohustab neid Bangladeshi pagulaslaagrites seksuaalne ahistamine ja vägivald; arvestades, et pagulaslaagrites kaduma läinud rohingja lapsed on kõige kaitsetumas olukorras ning neist saavad tõenäoliselt inimkaubanduse ohvrid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rohingja naiste ja laste puhul varitseb suur oht, et nad satuvad inimkaubanduse ohvriks ja sunnitakse prostitutsioonile, samuti ohustab neid Bangladeshi pagulaslaagrites seksuaalne ahistamine ja vägivald; arvestades, et pagulaslaagrites kaduma läinud rohingja lapsed on kõige kaitsetumas olukorras ning neist saavad tõenäoliselt inimkaubanduse ohvrid;

| L. | arvestades, et rohingja lastel ei ole piisavat juurdepääsu formaalharidusele; arvestades, et vaid väga noored rohingja lapsed saavad pagulaslaagrites alusharidust informaalsetes klassides, samas kui vanematel lastel ei ole formaalõppele juurdepääsu üldse või on see väga piiratud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rohingja lastel ei ole piisavat juurdepääsu formaalharidusele; arvestades, et vaid väga noored rohingja lapsed saavad pagulaslaagrites alusharidust informaalsetes klassides, samas kui vanematel lastel ei ole formaalõppele juurdepääsu üldse või on see väga piiratud;

| M. | arvestades, et Bangladeshis on alanud mussoonvihmade hooaeg ning olukord halveneb eeldatavasti olulisel määral; arvestades, et pagulaslaagrites varitseb vähemalt 200 000 inimest vahetu üleujutuste ja maalihete oht; arvestades, et on olemas tõsine oht eludele, peavarjule ning toidu- ja joogivarudele; arvestades, et mussoonvihmadest põhjustatud üleujutuste tõttu võivad levida haigused, sealhulgas koolera ja hepatiit; arvestades, et väga vähestel rohingja pagulastel oli enne Bangladeshi saabumist juurdepääs arstiabile või vaktsineerimisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Bangladeshis on alanud mussoonvihmade hooaeg ning olukord halveneb eeldatavasti olulisel määral; arvestades, et pagulaslaagrites varitseb vähemalt 200 000 inimest vahetu üleujutuste ja maalihete oht; arvestades, et on olemas tõsine oht eludele, peavarjule ning toidu- ja joogivarudele; arvestades, et mussoonvihmadest põhjustatud üleujutuste tõttu võivad levida haigused, sealhulgas koolera ja hepatiit; arvestades, et väga vähestel rohingja pagulastel oli enne Bangladeshi saabumist juurdepääs arstiabile või vaktsineerimisele;

| N. | arvestades, et Myanmar ei ole seni lubanud riiki ÜRO inimõiguste nõukogu teabekogumismissiooni ning on keelanud sissesõidu ÜRO eriraportöörile Yanghee Leele, kes tegeleb inimõiguste olukorraga Myanmaris, lükates tagasi peaaegu kõik väited oma julgeolekujõudude poolt Arakani osariigis toime pandud metsikuste kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Myanmar ei ole seni lubanud riiki ÜRO inimõiguste nõukogu teabekogumismissiooni ning on keelanud sissesõidu ÜRO eriraportöörile Yanghee Leele, kes tegeleb inimõiguste olukorraga Myanmaris, lükates tagasi peaaegu kõik väited oma julgeolekujõudude poolt Arakani osariigis toime pandud metsikuste kohta;

| O. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis kinnitatakse, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele tervikuna muret tekitavad kuriteod, eelkõige genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod, ei tohi jääda karistamata; arvestades, et aprillis 2018 palus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör kohtul otsustada, kas rohingjade väidetav küüditamine Myanmarist Bangladeshi võib kuuluda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni kinnitav otsus võib sillutada teed Myanmari inimsusevastaste kuritegude ja küüditamise kohtulikule uurimisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudis kinnitatakse, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele tervikuna muret tekitavad kuriteod, eelkõige genotsiid, inimsusevastased kuriteod ja sõjakuriteod, ei tohi jääda karistamata; arvestades, et aprillis 2018 palus Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör kohtul otsustada, kas rohingjade väidetav küüditamine Myanmarist Bangladeshi võib kuuluda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni; arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni kinnitav otsus võib sillutada teed Myanmari inimsusevastaste kuritegude ja küüditamise kohtulikule uurimisele;

| P. | arvestades, et Hiina ja Venemaa blokeerisid 2017. aasta märtsis ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmise rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hiina ja Venemaa blokeerisid 2017. aasta märtsis ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni vastuvõtmise rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris;

| Q. | arvestades, et realistlikke väljavaateid ohutuks ja vabatahtlikuks naasmiseks pole ning Myanmari kriisi lahendamisel pole tehtud poliitilisi edusamme, võib oletada, et see olukord lähitulevikus ei lahene ning seepärast on vaja kestlikku lähenemist, eelkõige sellist, mis käsitleb laste õigusi ja vajadusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et realistlikke väljavaateid ohutuks ja vabatahtlikuks naasmiseks pole ning Myanmari kriisi lahendamisel pole tehtud poliitilisi edusamme, võib oletada, et see olukord lähitulevikus ei lahene ning seepärast on vaja kestlikku lähenemist, eelkõige sellist, mis käsitleb laste õigusi ja vajadusi;

| R. | arvestades, et Myanmar, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja ÜRO Arenguprogramm sõlmisid 6. juunil 2018 kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvolinik on nentinud, et vabatahtlikuks naasmiseks ei ole tingimused veel soodsad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Myanmar, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja ÜRO Arenguprogramm sõlmisid 6. juunil 2018 kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvolinik on nentinud, et vabatahtlikuks naasmiseks ei ole tingimused veel soodsad;

| S. | arvestades, et komisjon eraldas 2018. aasta mais 40 miljonit eurot humanitaarabi, et pakkuda kaitsetus olukorras rohingja tsiviilisikutele ja vastuvõtvatele kogukondadele Bangladeshis ja Arakani osariigis elutähtsat toetust; arvestades, et see lisandub 2017. aastal kasutusele võetud 51 miljonile eurole; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon eraldas 2018. aasta mais 40 miljonit eurot humanitaarabi, et pakkuda kaitsetus olukorras rohingja tsiviilisikutele ja vastuvõtvatele kogukondadele Bangladeshis ja Arakani osariigis elutähtsat toetust; arvestades, et see lisandub 2017. aastal kasutusele võetud 51 miljonile eurole;

| T. | arvestades, et 2018. aasta märtsis esitas ÜRO palve anda rohingja pagulaste toetuseks 951 miljonit USA dollarit kogu ülejäänud 2018. aasta jooksul, kuid seni on sellest summast laekunud vaid umbes 20 %; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2018. aasta märtsis esitas ÜRO palve anda rohingja pagulaste toetuseks 951 miljonit USA dollarit kogu ülejäänud 2018. aasta jooksul, kuid seni on sellest summast laekunud vaid umbes 20 %;

| 1. | mõistab karmilt hukka Myanmaris rohingjade vastu toimuvad rünnakud, mis kujutavad endast ÜRO inimõiguste ülemvoliniku hinnangul etnilist puhastust; on sügavalt mures, et inimõiguste rikkumised muutuvad üha rängemaks ja ulatuslikumaks, sealhulgas toimub tapmisi, vägivaldseid kokkupõrkeid, tsiviilisikute vara hävitamist ja sadade tuhandete tsiviilelanike sundränne; nõuab tungivalt, et Myanmari sõjavägi ja julgeolekujõud lõpetaksid viivitamata rohingjade tapmise, ahistamise ja vägistamise ning nende kodude põletamise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus lubaks takistamatult Arakani osariiki rahvusvahelised vaatlejad ning inimõiguste ja humanitaarabi organisatsioonid, sealhulgas ÜRO ja rahvusvahelised vabaühendused ning eelkõige ÜRO teabekogumismissiooni, mille ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet 2017. aasta märtsis moodustas, et tagada kõigi osaliste poolt toime pandud väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste sõltumatu ja erapooletu uurimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et põgenikelaagrites on vaja osutada psühholoogilist abi ja arstiabi, mis on kohandatud kaitsetutele inimestele, sealhulgas naistele ja lastele; nõuab, et vägistamise ja seksuaalse vägivalla ohvritele pakutaks rohkem tugiteenuseid; nõuab tungivalt, et kõigil naistel ja tütarlastel oleks juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, kaasa arvatud rasestumisvastastele vahenditele ja ohutule abordile, ning vastavale teabele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt, et asutused ja organisatsioonid pakuvad sünnituseelset ja -järgset abi; tuletab meelde, kui tähtis on seada sisse vastsündinute registreerimine ja tunnistused, et tagada neile dokumendid, seaduslikud õigused ja juurdepääs põhiteenustele ning toetada pereliikmete otsimist, kooskõlas Bangladeshi valitsuse lubadusega tagada, et kõik sünnid nende territooriumil registreeritakse; tuletab meelde, et perekonna ühtsuse säilitamine on hädavajalik, et lapsed saaksid oma õigusi kasutada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib murega, et põgenikelaagrites ei pakuta rohingja lastele piisavalt haridust; palub Bangladeshi ametivõimudel tagada rohingja lastele täielik ja piisav juurdepääs kvaliteetsele haridusele nende emakeeles; juhib tähelepanu, et kui ei võeta vajalikke meetmeid lastele piisava hariduse tagamiseks, ähvardab tervet kogukonda kadunud põlvkonna oht; toonitab, kui oluline on võimaldada täielik juurdepääs haridusele, mida võidakse pakkuda ÜRO ametite ja vabaühenduste koolides, nii et kõik lapsed saaksid oma potentsiaali arendada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on äärmiselt mures selle pärast, et laagrites esineb väga sageli sundprostitutsiooni, inimkaubandust ja seksuaalset vägivalda, kaasa arvatud lapsega sõlmitud abielusid, partnerite vahelist vägivalda ning seksuaalset ärakasutamist ja kuritarvitamist; nõuab tungivalt, et Bangladeshi ja Myanmari ametivõimud tagaksid koostöös ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga oma territooriumil rohingja pagulaste turvalisuse, eeskätt tugevdades võitlust inimkaubanduse ja lasteprostitutsiooni vastu ning lõhkudes olemasolevaid võrgustikke; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnustab Bangladeshi valitsuse ja rahva jõupingutusi pakkuda rohingja pagulastele varjupaika ja turvalisust ning julgustab neid andma Myanmarist saabuvatele pagulastele jätkuvalt humanitaarabi; nõuab, et pagulasi vastuvõtvad kogukonnad saaksid täiendavat rahvusvahelist toetust, sealhulgas riigisiseste sotsiaalsete, haridus-, majandus- ja tervishoiuprobleemidega tegelemiseks; rõhutab, et kõik sidusrühmad peaksid humanitaarabi ja vastupanuvõime tugevdamise meetmete kavandamisel kuulama naisi ja neid kaasama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Myanmari valitsus peab tagama neile, kes soovivad oma maale tagasi minna, turvalise, vabatahtliku ja inimväärse tagasipöördumise täielikult ÜRO järelevalve all; nõuab tungivalt, et nii Myanmari kui ka Bangladeshi valitsus austaksid täielikult mittetagasisaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb heameelt Myanmari, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja ÜRO Arenguprogrammi vahel 6. juunil 2018 kokku lepitud vastastikuse mõistmise memorandumi üle, mis on esimene konkreetne samm ÜRO ametite täielikuks kaasamiseks repatrieerimisprotsessi; rõhutab siiski, et on tähtis teha see kokkulepe võimalikult kiiresti üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, kui oluline on tagada, et humanitaarabi andjad saaksid osutada ka hädaabiteenuseid, sealhulgas suguhaiguste ja seksuaalse vägivalla korral; nõuab tungivalt, et kõik abiandjad suurendaksid rahastamist, et teha emade tervishoiuteenus täies mahus kättesaadavaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunneb heameelt ÜRO kampaania üle, mille eesmärk on kaotada kodakondsusetus 2024. aastaks; tuletab meelde, et rohingjad on Myanmari rahvastiku lahutamatu osa ning seepärast tuleb neid sellisena ka seadusega tunnustada, nagu nõuandekomisjon soovitas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et pagulaste toetamise rahaline kohustus ei saa jääda ebaproportsionaalselt Bangladeshi kanda; palub, et rahvusvaheline kogukond ja rahvusvahelised rahastajad suurendaksid kiiresti abi ja teeksid vajalikud vahendid kättesaadavaks, et jätkata vajaliku humanitaarabi andmist ja toetada tõhusalt rohingja naisi ja lapsi, eelkõige rasedaid naisi, lapsi ja vägistamisohvreid, samuti toetada Bangladeshi kohalikke vastuvõtvaid kogukondi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt, et nõukogu võttis 26. aprillil 2018 vastu raamistiku sihipäraste meetmete kohaldamiseks ametnike vastu, kes vastutavad inimõiguste tõsiste rikkumiste eest, ning ELi relvaembargo tugevdamiseks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid jõustaksid viivitamata kõik meetmed; kutsub lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu üles kehtestama Myanmari suhtes ülemaailmse laiaulatusliku relvaembargo ning peatama kõikide relvade, laskemoona ning muu sõjalise ja julgeolekuvarustuse kõik otsesed või kaudsed tarned, müügi ja üleandmise, sealhulgas transiidi ja ümberlaadimise, samuti koolituse ning muu sõjalise ja julgeolekuabi andmise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub veel kord komisjoni üles kaaluma tagajärgi Myanmarile antud kaubandussoodustuste kontekstis, sealhulgas kaaluma uurimise alustamist algatuses „Kõik peale relvade“ette nähtud mehhanismide raames; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles seisma mitmepoolsetel foorumitel selle eest, et Myanmaris kuritegusid toime pannud isikud võetaks vastutusele; võtab teadmiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu peaprokuröri taotluse kinnitada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni rohingjade kuritegeliku küüditamise küsimuses Myanmarist Bangladeshi; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid ÜRO Julgeolekunõukogus juhtrolli ja esitaksid Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule resolutsiooni kogu olukorra kohta Myanmaris ja Arakani osariigis; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võtaksid ÜRO Peaassambleel ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus juhtrolli ning tagaksid rahvusvahelise erapooletu ja sõltumatu mehhanismi loomise, et toetada väidetavate jõhkrate kuritegude uurimist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Myanmari valitsusele ja parlamendile, riiginõunik Aung San Suu Kyile, Bangladeshi valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriraportöörile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ning ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

16.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/85

---

P8_TA(2018)0262

Kultuurile juurdepääsu struktuurilised ja rahalised takistused

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon kultuurile juurdepääsu struktuuriliste ja rahaliste takistuste kohta (2017/2255(INI))

(2020/C 28/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 22 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 22 ja 25,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (4),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni koolide ja koolihariduse rolli kohta kultuurile juurdepääsu parandamisel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2004. aasta resolutsiooni koolide ja koolihariduse rolli kohta kultuurile juurdepääsu parandamisel (7),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (8),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (10),

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (11),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ raamatute, ajalehtede ja perioodikaväljaannete suhtes kohaldatavate käibemaksumäärade kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ raamatute, ajalehtede ja perioodikaväljaannete suhtes kohaldatavate käibemaksumäärade kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni teatise „Europeana – järgmised sammud“kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni teatise „Europeana – järgmised sammud“kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 30. novembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa puuetega inimeste strateegia elluviimise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. novembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa puuetega inimeste strateegia elluviimise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa”(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa”(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (16),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 30 „Osalemine kultuurielus, virgestus-, puhke- ja sporditegevuses“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 30 „Osalemine kultuurielus, virgestus-, puhke- ja sporditegevuses“,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris allkirjastatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 esitatud 11. eesmärki, milles tehakse ettepanek muuta linnad ja asulad kaasavaks, turvaliseks, vastupidavaks ja kestlikuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris allkirjastatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas 2030 esitatud 11. eesmärki, milles tehakse ettepanek muuta linnad ja asulad kaasavaks, turvaliseks, vastupidavaks ja kestlikuks,

| — | võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mis võeti vastu 20. oktoobril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsioon (UNESCO) kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mis võeti vastu 20. oktoobril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 27. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 27. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“(2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 2014. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 2014. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta (19),

| — | võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava aastateks 2015–2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava aastateks 2015–2018,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust (20),

| — | võttes arvesse nõukogu 31. mai 2016. aasta järeldusi Europeana rolli kohta seoses digitaalse juurdepääsuga Euroopa kultuuripärandile ning selle nähtavuse ja kasutamisega (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2016. aasta järeldusi Europeana rolli kohta seoses digitaalse juurdepääsuga Euroopa kultuuripärandile ning selle nähtavuse ja kasutamisega (21),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooni puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooni puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ja kultuuritegevusele (22),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia kohta (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia kohta (JOIN(2016)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (COM(2010)0390),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine“(COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut „Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine“(COM(2010)0183),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (COM(2016)0543),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“(COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“(COM(2012)0537),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“(COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“(COM(2014)0477),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruannet kultuurile juurdepääsu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruannet kultuurile juurdepääsu kohta,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri uuringute nr 399 „Juurdepääs kultuurile ja osalus“ja nr 466 „Kultuuripärand“tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri uuringute nr 399 „Juurdepääs kultuurile ja osalus“ja nr 466 „Kultuuripärand“tulemusi,

| — | võttes arvesse Eurostati 2016. aasta statistiliste uuringute tulemusi (statistilised andmed kultuuri valdkonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati 2016. aasta statistiliste uuringute tulemusi (statistilised andmed kultuuri valdkonnas),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0169/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0169/2018),

| A. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 27 tõdetakse, et „igaühel on õigus vabalt osa võtta ühiskonna kultuurielust, nautida kunsti ja saada osa teaduse edusammudega kaasnevatest hüvedest“, ning arvestades, et juurdepääs kultuurile ja loomingulise eneseväljenduse võimalustele on tähtis sõnavabadusel ja võrdõiguslikkusel rajaneva demokraatliku ühiskonna olemasoluks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 27 tõdetakse, et „igaühel on õigus vabalt osa võtta ühiskonna kultuurielust, nautida kunsti ja saada osa teaduse edusammudega kaasnevatest hüvedest“, ning arvestades, et juurdepääs kultuurile ja loomingulise eneseväljenduse võimalustele on tähtis sõnavabadusel ja võrdõiguslikkusel rajaneva demokraatliku ühiskonna olemasoluks;

| B. | arvestades, et Faro konventsioonis tunnustatakse õigust kultuuripärandile ja nõutakse pärandi haldamiseks uuenduslike võimaluste väljatöötamist, et avaliku sektori asutused saaksid teha koostööd teiste osalejatega, sh ühenduste ja eraisikutega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Faro konventsioonis tunnustatakse õigust kultuuripärandile ja nõutakse pärandi haldamiseks uuenduslike võimaluste väljatöötamist, et avaliku sektori asutused saaksid teha koostööd teiste osalejatega, sh ühenduste ja eraisikutega;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 22 nõutakse kultuurilise mitmekesisuse austamist ning artiklis 25 tunnustatakse eakate õigust osaleda kultuurielus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 22 nõutakse kultuurilise mitmekesisuse austamist ning artiklis 25 tunnustatakse eakate õigust osaleda kultuurielus;

| D. | arvestades, et kultuur mõjutab tugevasti Euroopa ja üleeuroopaliste kogukondade vahelise solidaarsuse edendamist, mõistmist ja arengut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuur mõjutab tugevasti Euroopa ja üleeuroopaliste kogukondade vahelise solidaarsuse edendamist, mõistmist ja arengut;

| E. | arvestades, et enamikus ELi liikmesriikide põhiseadustest viidatakse otseselt või kaudselt kultuurile ja selle juurdepääsetavusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamikus ELi liikmesriikide põhiseadustest viidatakse otseselt või kaudselt kultuurile ja selle juurdepääsetavusele;

| F. | arvestades, et EL saab kultuuripoliitikat täiendada ja soodustada ning et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 167 kohaselt ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastutavad ELis kultuuripoliitika eest peamiselt riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL saab kultuuripoliitikat täiendada ja soodustada ning et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 167 kohaselt ja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastutavad ELis kultuuripoliitika eest peamiselt riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused;

| G. | arvestades, et iga tegur, mis tõkestab üksikisikute või kogukondade juurdepääsu kultuuriprotsessidele ja kultuuri ökosüsteemidele ning piirab neis täieõiguslikku osalemist, pärsib tõeliselt demokraatliku ja kaasava ühiskonna arengut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et iga tegur, mis tõkestab üksikisikute või kogukondade juurdepääsu kultuuriprotsessidele ja kultuuri ökosüsteemidele ning piirab neis täieõiguslikku osalemist, pärsib tõeliselt demokraatliku ja kaasava ühiskonna arengut;

| H. | arvestades, et kultuur pakub Euroopa kodanikele paremaid võimalusi isiklike, sotsiaalsete, loominguliste ja kultuuridevahelise suhtluse oskuste arendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kultuur pakub Euroopa kodanikele paremaid võimalusi isiklike, sotsiaalsete, loominguliste ja kultuuridevahelise suhtluse oskuste arendamiseks;

| I. | arvestades, et ÜRO hinnangul elab praegu linnades pool maailma rahvastikust ehk 3,5 miljardit inimest; arvestades, et 2030. aastaks elab linnapiirkondades peaaegu 60 % maailma rahvastikust; arvestades, et seetõttu tuleb koostada tõhusaid poliitikameetmeid hõlmavad strateegiad, et lahendada siiani esinevad probleemid ja tagada piisav aeg, et teha muudatusi tõeliselt kaasava linnaruumi loomiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO hinnangul elab praegu linnades pool maailma rahvastikust ehk 3,5 miljardit inimest; arvestades, et 2030. aastaks elab linnapiirkondades peaaegu 60 % maailma rahvastikust; arvestades, et seetõttu tuleb koostada tõhusaid poliitikameetmeid hõlmavad strateegiad, et lahendada siiani esinevad probleemid ja tagada piisav aeg, et teha muudatusi tõeliselt kaasava linnaruumi loomiseks;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ elukestva õppimise põhipädevuste kohta (23) liigitatakse kultuuriline teadlikkus ja väljendusoskus selliste põhipädevuste hulka, mis on vajalikud eneseteostuse ja isikliku arengu, aktiivseks kodanikuks olemise, sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive seisukohalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses 2006/962/EÜ elukestva õppimise põhipädevuste kohta (23) liigitatakse kultuuriline teadlikkus ja väljendusoskus selliste põhipädevuste hulka, mis on vajalikud eneseteostuse ja isikliku arengu, aktiivseks kodanikuks olemise, sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive seisukohalt;

| K. | arvestades, et komisjon rõhutas 10. mai 2007. aasta teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (COM(2007)0242), et kultuur ja kultuuriteosed tuleb teha kättesaadavamaks ning edendada tuleb kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon rõhutas 10. mai 2007. aasta teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (COM(2007)0242), et kultuur ja kultuuriteosed tuleb teha kättesaadavamaks ning edendada tuleb kultuurilist mitmekesisust;

| L. | arvestades, et ELi kultuuriinnovatsiooni tulevik sõltub investeeringutest loomeressurssidesse, teadmistesse ja andesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi kultuuriinnovatsiooni tulevik sõltub investeeringutest loomeressurssidesse, teadmistesse ja andesse;

| M. | arvestades, et nõukogu poolt 2014. aasta detsembris vastu võetud kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2015–2018 seatakse esmatähtsaks kättesaadav ja kaasav kultuur ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõukogu poolt 2014. aasta detsembris vastu võetud kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2015–2018 seatakse esmatähtsaks kättesaadav ja kaasav kultuur ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine;

| N. | arvestades, et üks ELi ja selle liikmesriikide eesmärke peaks olema vähendada sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust, et edendada kaasavat ühiskonda, milles võib osaleda igaüks; arvestades, et kaasavas ühiskonnas on kesksel kohal tugev, dünaamiline ja mitmekesine kultuurivaldkond; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üks ELi ja selle liikmesriikide eesmärke peaks olema vähendada sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust, et edendada kaasavat ühiskonda, milles võib osaleda igaüks; arvestades, et kaasavas ühiskonnas on kesksel kohal tugev, dünaamiline ja mitmekesine kultuurivaldkond;

| O. | arvestades, et kultuuritegevuses osalemine aitab tunda end ühiskonna osana; arvestades, et kultuuris osalemisega on tihedalt seotud sotsiaalse identiteedi loomine; arvestades, et osalemine kultuuritegevuses võib suurendada enesekindlust ja parandada elukvaliteeti, eeskätt isikutel, keda tõrjutakse nende töötuse või haiguse tõttu või muul põhjusel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kultuuritegevuses osalemine aitab tunda end ühiskonna osana; arvestades, et kultuuris osalemisega on tihedalt seotud sotsiaalse identiteedi loomine; arvestades, et osalemine kultuuritegevuses võib suurendada enesekindlust ja parandada elukvaliteeti, eeskätt isikutel, keda tõrjutakse nende töötuse või haiguse tõttu või muul põhjusel;

| P. | arvestades, et kaasav kultuurisektor on selline, kus kõigil on samasugused võimalused osaleda ja arendada oma loomingulisi oskusi, hoolimata sotsiaal-majanduslikust, kultuurilisest ja usulisest taustast või puudest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kaasav kultuurisektor on selline, kus kõigil on samasugused võimalused osaleda ja arendada oma loomingulisi oskusi, hoolimata sotsiaal-majanduslikust, kultuurilisest ja usulisest taustast või puudest;

| Q. | arvestades, et paljudes piirkondades külastavad kodanikud sageli avalikke raamatukogusid ja kogukonna kultuuriasutusi ning tihtipeale on need ainsad teabe- ja kultuurikeskused, eriti maapiirkondades või äärealadel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et paljudes piirkondades külastavad kodanikud sageli avalikke raamatukogusid ja kogukonna kultuuriasutusi ning tihtipeale on need ainsad teabe- ja kultuurikeskused, eriti maapiirkondades või äärealadel;

| R. | arvestades, et uued digitehnoloogiad võivad mõjutada kultuurisektori juhtimist, arutelu, uue publiku loomist ja kultuuritegevuse levitamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uued digitehnoloogiad võivad mõjutada kultuurisektori juhtimist, arutelu, uue publiku loomist ja kultuuritegevuse levitamist;

| S. | arvestades, et uued digitehnoloogiad ja veebiplatvormid loovad tähelepanuväärseid võimalusi osalemismäära ja kultuuriloome kasvuks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uued digitehnoloogiad ja veebiplatvormid loovad tähelepanuväärseid võimalusi osalemismäära ja kultuuriloome kasvuks;

| T. | arvestades, et kolmandatest riikidest pärit inimesed on ELi mitmesugustes kultuurivaldkondades alaesindatud; arvestades, et alaesindatud on ka puuetega inimesed; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kolmandatest riikidest pärit inimesed on ELi mitmesugustes kultuurivaldkondades alaesindatud; arvestades, et alaesindatud on ka puuetega inimesed;

| U. | arvestades, et liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruandes kultuurile juurdepääsu kohta (24) määratletakse juurdepääs kui uuele publikule antav võimalus kasutada olemasolevaid kultuurilisi pakkumisi; arvestades, et see tähendab jõudmist uue publiku või uute kodanikeni ning neile kultuuripärandi ja muude kultuuriressursside tutvustamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruandes kultuurile juurdepääsu kohta (24) määratletakse juurdepääs kui uuele publikule antav võimalus kasutada olemasolevaid kultuurilisi pakkumisi; arvestades, et see tähendab jõudmist uue publiku või uute kodanikeni ning neile kultuuripärandi ja muude kultuuriressursside tutvustamist;

| V. | arvestades, et digitehnoloogiad on muutnud viise, kuidas inimesed kultuurile juurde pääsevad, seda loovad, levitavad ja kasutavad; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et digitehnoloogiad on muutnud viise, kuidas inimesed kultuurile juurde pääsevad, seda loovad, levitavad ja kasutavad;

| W. | arvestades, et 2008. aastal käivitatud Europeana platvormist on saanud üleeuroopaline kultuuriprojekt, mis võimaldab digitaalset juurdepääsu Euroopa kultuuripärandile; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2008. aastal käivitatud Europeana platvormist on saanud üleeuroopaline kultuuriprojekt, mis võimaldab digitaalset juurdepääsu Euroopa kultuuripärandile;

| X. | arvestades, et programmi „Loov Euroopa“üks erieesmärk on jõuda uue ja laiema publikuni ning parandada juurdepääsu kultuuri- ja loometeostele liidus ja mujal, keskendudes eelkõige lastele, noortele, puudega inimestele ja alaesindatud rühmadele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et programmi „Loov Euroopa“üks erieesmärk on jõuda uue ja laiema publikuni ning parandada juurdepääsu kultuuri- ja loometeostele liidus ja mujal, keskendudes eelkõige lastele, noortele, puudega inimestele ja alaesindatud rühmadele;

| Y. | arvestades ELi tasandil ja liikmesriikides tehtud algatusi, mille eesmärk on tagada puuetega inimestele parem juurdepääs kultuuritaristule ja kultuuritegevusele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades ELi tasandil ja liikmesriikides tehtud algatusi, mille eesmärk on tagada puuetega inimestele parem juurdepääs kultuuritaristule ja kultuuritegevusele;

| Z. | arvestades, et ELis kehtivad erinevad maksustamiskorrad ja -süsteemid raskendavad loominguliste töötajate ja kultuuritöötajate liikuvust, tekitades liiast halduskoormust, mis ei ole sageli proportsionaalne nende tegevusest saadava reaalse tagasihoidliku tuluga; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELis kehtivad erinevad maksustamiskorrad ja -süsteemid raskendavad loominguliste töötajate ja kultuuritöötajate liikuvust, tekitades liiast halduskoormust, mis ei ole sageli proportsionaalne nende tegevusest saadava reaalse tagasihoidliku tuluga;

| AA. | arvestades, et usaldusväärse, võrreldava ja ajakohase kultuurivaldkonna statistika koostamine, mis on kultuuripoliitika tõhusa kujundamise alustala, on kultuurivaldkonna töökavas (2015–2018) üks valdkondadevahelisi prioriteete, mis toetab kultuuri- ja loomemajanduse majanduslikku potentsiaali ja mõju sotsiaalsele heaolule; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et usaldusväärse, võrreldava ja ajakohase kultuurivaldkonna statistika koostamine, mis on kultuuripoliitika tõhusa kujundamise alustala, on kultuurivaldkonna töökavas (2015–2018) üks valdkondadevahelisi prioriteete, mis toetab kultuuri- ja loomemajanduse majanduslikku potentsiaali ja mõju sotsiaalsele heaolule;

| AB. | arvestades, et juurdepääs kvalitatiivsetele uuringutele ja võrdlevad andmeressursid võimaldavad kultuuripoliitika kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset mõju tulemuslikult jälgida ja analüüsida; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et juurdepääs kvalitatiivsetele uuringutele ja võrdlevad andmeressursid võimaldavad kultuuripoliitika kultuurilist, majanduslikku ja sotsiaalset mõju tulemuslikult jälgida ja analüüsida;

| AC. | arvestades, et kultuur aitab edendada teadmistepõhist ühiskonda ning kogemuste ja maailma ajaloo jagamist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kultuur aitab edendada teadmistepõhist ühiskonda ning kogemuste ja maailma ajaloo jagamist;

| AD. | arvestades, et ELis töötab kultuurisektoris ligikaudu 8,4 miljonit inimest (moodustades 3,7 % kogu tööjõust) (25), ja arvestades, et nende majanduskasvu potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ELis töötab kultuurisektoris ligikaudu 8,4 miljonit inimest (moodustades 3,7 % kogu tööjõust) (25), ja arvestades, et nende majanduskasvu potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud;

| AE. | arvestades, et need, kes püüavad kultuuriloomega kaasa aidata oma identiteedi väljendamisele ning laiendada ja süstemaatiliselt arendada juurdepääsu kultuurile, seisavad silmitsi raskuste ja probleemidega; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et need, kes püüavad kultuuriloomega kaasa aidata oma identiteedi väljendamisele ning laiendada ja süstemaatiliselt arendada juurdepääsu kultuurile, seisavad silmitsi raskuste ja probleemidega;

Juurdepääs kultuurile ja osalemine kultuurielus

| 1. | rõhutab, et juurdepääs kultuurile on inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 27 kohaselt kõigi inimeste põhiõigus ja kultuurielus osalemine on inimõiguste ülddeklaratsiooni kohaselt üks peamistest inimõigustest; märgib lisaks, et see õigus on sätestatud Faro konventsioonis, milles tunnustatakse kultuurielus osalemise õigust ja tähtsustatakse kultuuripärandi rolli rahumeelse ja demokraatliku ühiskonna ülesehitamises; palub seetõttu konventsiooni allkirjastanud liikmesriikidel ratifitseerimisprotsessi kiirendada ning konventsioon allkirjastada riikidel, kes ei ole seda veel teinud, kasutades nii ära Euroopa kultuuripärandiaasta pakutavat ainulaadset võimalust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et juurdepääsetavuse kontseptsiooni on tähtis kohaldada kõikehõlmavalt, sest tegemist on väärtusliku vahendiga, millega tagada, et iga kultuuri tarbivat ning kultuuriväärtusega paiku ja algatusi külastavat isikut võetakse arvesse kõige laialdasemal ja täielikumal määral ning et selle tulemusel arvestatakse puuetega inimeste erivajadusi eesmärgiga tagada neile võrdväärsed võimalused, tõeline sotsiaalne kaasatus ja aktiivne osalemine ühiskonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et aktiivne ja kättesaadav kultuurisektor on vaieldamatult oluline kaasava ühiskonna arenguks ning üldiste väärtuste ühise tuumiku ja aktiivse Euroopa kodanikuühiskonna tugevdamiseks, mis on põhjapaneva tähtsusega, et võimaldada kodanikel osaleda avalikus elus viljakalt ja mõttekalt, ning edendab samal ajal Euroopa kultuuripärandit ja arendab Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; palub seetõttu liikmesriikidel ja liidul nende pädevuse piires välja töötada ja ellu viia vajalikud konkreetsed meetmed, et tagada juurdepääs kultuurielule ja kultuurielus osalemine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | soovitab käsitada kaasamist ja mitmekesisust kultuurisektori kavade, korraldusliku arengu ja töölevõtmise lahutamatu osana Euroopa, riigi ja piirkondlikul tasandil; ühtlasi innustab liikmesriike süstemaatiliselt jälgima selle eesmärgi täitmisele suunatud meetmeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, kui oluline on ELi roll kultuuripoliitika edendamises ja selle koordineerimise lihtsustamises kõigil tasanditel; leiab, et ainult nii saavad osalised üle kogu ELi töötada välja tervikliku ja tõhusa poliitika, mis edendab juurdepääsu kultuurile ja kultuurielus osalemist, samuti positsioneerida kultuuri Euroopa integratsiooniprojekti väga olulise elemendina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | leiab, et juurdepääs kultuurile ja kultuurielus osalemine on valdkondadeülene teema ja rõhutab seetõttu, kui oluline on koordineerida kultuuripoliitikat ja muid poliitikavaldkondi, näiteks haridus-, sotsiaal-, regionaal-, välis-, digitaalset ja meediapoliitikat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab liikmesriikidel välja töötada lapsi ja noori käsitleva kultuuritegevuse strateegia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kultuurile kaasava ja mõtteka juurdepääsu edendamist ja saavutamist üheks poliitilise päevakorra prioriteediks ning nõuab, et kultuuri juurdepääsetavuse ja kultuurielus osalemise küsimusi peavoolustataks teistes poliitikavaldkondades, sest see annaks positiivse panuse ka teistesse valdkondadesse ja mõjutaks positiivselt sünergilist valdkondadevahelist koostööd ELi toimimise lepingu artikli 167 vaimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kinnitab, et Euroopa Nõukogu ja ekspertide platvormi välja töötatud ja hallatav riikide kultuuripoliitika kogum on olnud väga kasulik kultuuripoliitika vahend nii Euroopas kui ka väljaspool; peab siiski kahetsusväärseks, et alates 2011. aastast on tehtud väga vähe edusamme seoses andmete kogumise ja eriti analüüsimisega, ning soovitab seetõttu nõukogul jätkata praeguse sisu läbivaatamist, lisades sinna ka kohaliku ja piirkondliku tasandi kultuuripoliitika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et juurdepääs kultuurile ja kultuurielus osalemine on omavahel tihedalt seotud; märgib, et kultuurile juurdepääsu ja kultuurielus osalemise parandamise strateegiate realiseerimiseks tuleb teha kindlaks alaesindatud rühmad, kavandada ja juurutada algatused või programmid, mille eesmärk oleks suurendada nende rühmade osalust, ja kõrvaldada olemasolevad takistused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et puuetega inimeste osalemise kohta kultuuritegevuses tuleb koguda teavet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kahetsusväärseks, et rahalised takistused ei võimalda ikka veel kodanikel, eriti neil, kes kuuluvad kõige ebasoodsamas olukorras elanikkonnarühmadesse, täielikult kasutada oma põhiõigust kultuurielus osaleda ja kultuurile juurde pääseda, ning et see takistab asjaomase põhiõiguse tulemuslikku kasutamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, kui tähtis on töötada välja platvormid kogemuste jagamiseks ja vahetamiseks piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, kui tähtis on kvaliteetsete kultuuriliste valikute tagamine kõigile kodanikele, sest see on aktiivse, demokraatliku ja kaasava kodanikkonna edendamise alus; |
| --- | --- |

14.

Rahalised takistused

| 15. | rõhutab, et kindel ja järjepidev avaliku sektori rahastamine on põhjapaneva tähtsusega elava kultuurimiljöö tagamisel ning asendamatu vahend kultuuritegevuse toetamisel ELis, et aidata saavutada kultuuritegevuse majanduslikku potentsiaali, jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel ning kultuuritaristu rahastamisel; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles eraldama nende pädevuse raames asjakohase osa oma eelarvetest avaliku sektori toetuseks kultuuripoliitikale ning tugevdama koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondi ja teiste kultuuri toetavate fondidega, sealhulgas programmidega, mis soodustavad teadusuuringuid ja innovatsiooni, ning kättesaadavate ühtekuuluvuspoliitika vahenditega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et avaliku sektori vahendeid kultuuri rahastamiseks ei kärbita, olenemata majanduslikest raskustest, millesse liikmesriik võib tulevikus sattuda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab kahetsusväärseks, et harilikult on majanduslanguste tagajärjel kärbitud ja kärbitakse ka praegu pahatihti esmalt avaliku sektori kulutusi kultuurivaldkonnas ning et see avaldab negatiivset mõju kultuuritegevuse eelarvele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et investeeringud kultuuri ja loovmajanduse valdkonda võimaldavad avada nende valdkondade olulise, aga ikka veel alahinnatud potentsiaali kultuurilise mitmekesisuse ja sotsiaalse innovatsiooni soodustamisel, luues samal ajal kestlikku majanduslikku jõukust ja kvaliteetseid töökohti, ning et sellisel investeeringul on otsene mõju uute oskuste arendamisele, digiteerimisele, ettevõtlusele, innovatsioonile ja uute ärimudelite väljatöötamisele, ning tugevdab Euroopa kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet, kasutades ära võimalusi ja omandades juurdepääsu uutele rahvusvahelistele väljavaadetele ja turgudele ning uuele publikule; leiab seetõttu, et erasektoril on avalike investeeringute täiendamisel tähtis roll, ja palub liikmesriikidel kaaluda selliste seadusandlike meetmete rakendamist, millega nähakse eraettevõtjatele ette maksuvähendus kultuuri toetamiseks tehtud rahalise panuse eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osutab asjaolule, et loomesektori killustatus, väike lisandväärtus ja paljude füüsilisest isikust ettevõtjate tegevus - tuletades meelde, et seda peetakse tavaliselt huvitavaks tööks - ei tohi kaasa tuua olukorda, kus kultuuri- ja loovmajandust iseloomustab halvasti tasustatud või puuduliku sotsiaalkaitsega töö; teeb seepärast ettepaneku töötada välja usaldusväärne läbivaatamisprotsess loomesektoris hea töö tagamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et üldsuse juurdepääs kultuurikaupadele ja -teenustele ning kultuuriloome ja kultuurilise eneseväljenduse toetamine tugevdavad loovmajandust, aidates kaasa riigi arengule; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et kultuurimajanduse rahastamise nappust oleks võimalik vähendada erasponsoritele maksusoodustuste kehtestamise abil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu rahvusvahelise tulu maksustamisega seotud probleemidele, millega puutuvad kokku loovmajanduse töötajad kogu Euroopas, ja soovitab seepärast võtta kasutusele standardmudeli, mis oleks kasulik nii töötajatele kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatele ja hoiaks ära topeltmaksustamise; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab investeerimist mikroettevõtjatesse, et soodustada loomingulisust ja innovatsiooni, edendades seeläbi piirkondlikku ja kohalikku arengut; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kultuurikaupade ja -teenuste kõrge hind on üks takistusi kultuurielus osalemisel, mille vastajad on Eurobaromeetri ja Eurostati uuringutes esile toonud (26); soovitab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid ja piirkonnad võtaksid meetmeid, mis on suunatud konkreetsele publikule, eelkõige õpilastele, suurtele perekondadele ja eakatele, seades eesmärgiks kõrvaldada juurdepääsu rahalised takistused; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et näituseeksponaatide ja tegevuskunstiga seotud suured kindlustuskulud on samuti põhjus, miks muuseumide, teatrite ja galeriide piletid on nii kallid ning tihti ei saa väiksemad kultuuriüksused just seetõttu kavasid välja töötada oma publikut ja eesmärke silmas pidades, mille tagajärjel suureneb lõhe oma publikule lähemal asuvate väiksemate kultuuriüksuste ja rahvusvaheliselt tunnustatud suuremate institutsioonide vahel veelgi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et adekvaatne rahanduspoliitika võib mängida kultuurile juurdepääsu parandamisel ja kultuurielus osalemise suurendamisel väga olulist rolli; märgib aga, et kultuuripärandi kaudne toetamine madalamate käibemaksumäärade kasutuselevõtu abil ei saa asendada otsetoetusi; nõuab liikmesriikide kultuuripoliitika ja käibemaksumäärade kui kultuurielus osalemise stimuleerimise vahendite paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuletab meelde, kui oluline on see, et liikmesriigid uuriksid võimalust kujundada sidusam maksupoliitika seoses nende kultuuri- ja loominguliste töötajate tuludega, kes reisivad lühiajaliselt eri riikides, kuid kelle suhtes kohaldatakse iga üksiku soorituse, õpikoja või riigis viibimise puhul erinevaid eeskirju ja erinevat halduskorda; soovitab käsitada minimaalset ühtlustamist loominguliste ja kultuuritöötajate mobiilsuse toetamiseks esmatähtsana, et kultuuritööga teenitava reaalse tuluga võrreldes ebaproportsionaalselt suure halduskoormuse tekitamise asemel ergutada loovtöö ja kultuuri mitmekesisust nii ELis kui ka sellest väljaspool; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ergutab liikmesriike ja avaliku sektori asutusi kas äärealadele taristu loomise või erinevate ajutiste kultuurisündmuste korraldamise kaudu investeerima kultuuritegevuse esitamise detsentraliseerimisse; ergutab erasektori kultuuriasutusi samuti investeerima geograafilisse detsentraliseerimisse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt ettepaneku üle muuta käibemaksudirektiivi, mis võimaldaks liikmeriikidel kohaldada e-väljaannete ja trükiste suhtes sama käibemaksumäära; on arvamusel, et füüsiliste ja e-väljaannete eristamine on iganenud ja digiajastul jätkusuutmatu; palub, et nõukogu võtaks selleteemalise komisjoni ettepaneku vastu põhjendamatu viivituseta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab era- ja tööelu ühitamise tähtsust erinevatele kultuuriüritustele juurdepääsemisel, nende nautimisel ja neil osalemisel; |
| --- | --- |

30.

Hariduslikud takistused ja probleemid

| 31. | rõhutab, et haridustase on üks olulisemaid tegureid, mis mõjutab kultuurielus osalemise taset; rõhutab, et kõrgem haridustase kajastub aktiivsemas osalemises kultuuriüritustel (27); rõhutab, et humanitaarained, koolides pakutav keeleõpe ja kultuuriõpetus on üldhariduse lahutamatu osa, sest need aitavad vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, ja seega vajavad need alad teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnaga samaväärseid investeeringuid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et teadmised tekivad kultuurilise vastasmõju tulemusena, mis mõjutavad ja kajastavad inimesi, kes osalevad kultuurilise jalajälje loomisel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ergutab interaktiivse ja kaasava kogukonnapõhise käsituse kasutamist kultuuri- ja hariduspoliitika kujundamisel, et suurendada kultuurihuvi ja kultuuris osalemist, edendada Euroopa kultuuripärandit ning arendada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et huvipuudus on üks sagedasemaid kultuurielus osalemise takistusi, mida mainivad Eurostati ja Eurobaromeetri uuringutes osalejad (28); märgib selles kontekstis, et nõudluse suurendamine ehk kultuurihuvi suurendamine ja kultuuri mõistmise parandamine koolihariduse, mitteformaalse hariduse ja informaalse õppimise kaudu peab olema prioriteetne ülesanne kultuurile juurdepääsu parandamisel ja kultuurielus osalemise suurendamisel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab peavoolustada Euroopa üliõpilaspileti kasutuselevõttu ning rõhutab, et selle eelistele tuleks lisada tasuta juurdepääs ELi kultuuriasutustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et koolidel ja perekondadel on esmane roll noorte jaoks kultuuriga kontakti loomisel ning kultuurivajaduste ja -pädevuste kujundamisel; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et koolide õppekavadesse jõuaks laiaulatuslikum kultuuri- ja kunstiharidus nii koolihariduses kui ka informaalse õppimise puhul; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab liikmesriikide olulist rolli tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike avaliku sektori asutustega ning rahastuse ja/või toetuste abil riigikoolides muusikatundide pakkumise tagamisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab liikmesriikidel käsitada haridust ühe tähtsaima kultuuritegevusena, sest selle nõudluse edendamine tähendab eelkõige inimestele oskuste ja teadmiste pakkumist kunstide väärtustamiseks; tuletab meelde, et kultuuri vastu huvi tekitamine on tõhusam, kui seda tehakse noores eas, ja et seetõttu tuleks kultuurile koolide õppekavades eraldada rohkem ruumi ning et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks teha kättesaadavaks rohkem inimressursse ja vahendeid; nõuab koolidele rahastamise eraldamist muuseumide ja muude kultuuriasutuste külastamiseks, sest see soodustab samaaegselt huvi kultuuri vastu ja noorte osalemist ning annab lisavahendeid kultuuriasutustele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab riiklike haridussüsteemide olulist rolli lastele kultuurimaailma mitmekesisuse tutvustamisel, aidates sellega kaasa uue publiku väljakoolitamisele ja kultuuri levitamisele; toonitab ühtlasi, kui oluline on, et eri kultuuriasutused arendaksid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil partnerlussuhteid kohalike koolidega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ergutab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi toetama kõigile mõeldud kooliväliseid kultuurihariduse programme, mõeldes eeskätt ebasoodsas olukorras olevatele laste ja noortele, võttes selleks kasutusele kavad, mille eesmärk on tutvustada neile erinevaid kunstilisi väljendusvahendeid või aidata neil olemasolevast kultuuripärandist teadlikumaks saada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab kohalike kultuuriasutuste, sealhulgas kultuurikeskuste ja raamatukogude olulist rolli kultuurile juurdepääsu ja kultuurielus osalemise takistuste ületamisel; kutsub seetõttu liikmesriike üles selliseid kultuuriasutusi aktiivselt toetama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab avalike raamatukogude ja kogukondlike kultuuriasutuste sotsiaalse rolli suuremat tunnustamist ja mõistmist, eelkõige maapiirkondades või äärealadel, mitte üksnes riiklikest vahenditest rahastamise suurendamise, vaid ka partnerluste loomise abil, varustades neid asjakohaste IKT-vahendite ja inimressurssidega ning pakkudes juurdepääsu koolitusele, muutes need asutusteks, mis võivad parandada inimeste elu ja hoogustada kohalikku arengut; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et kunstiüritustele potentsiaalse publiku ligimeelitamiseks on esmatähtis partnerluste loomine ning et seda on võimalik saavutada näiteks koostöös üliõpilasi, rändajaid või puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega, et asjakohaselt vastata nende huvidele ja vajadustele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, kui oluline on toetada riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil selliseid algatusi, mis soodustavad kontakti, koostööd ja kogemuste vahetamist traditsiooniliste kunstide, kultuuriasutuste ja eri mitmekultuuriliste või vähemuste organisatsioonide vahel ning ühtlasi ka professionaalide ja harrastajate kultuurisektorite vahel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovitab töötada välja sidusa strateegia kultuuriasutuste väljapakutud haridusprojektide toetamiseks; rõhutab, et need projektid on vahendiks, mis toetab ja loob kultuurialast teadlikkust, pädevust ja kultuuridevahelisi teadmisi ning on lähtepunktiks publiku pikaajalisel kaasamisel kultuuritegevusse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ergutab liikmesriike käivitama kultuuriasutustes noortele mõeldud vabaajaprogramme; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et tagada laiem juurdepääs kultuuriasutustele ning töötada välja terviklik Euroopa strateegia, mis käsitleb juurdepääsu avalikule ruumile, eelkõige seoses kultuuriga linnalises tehiskeskkonnas, näiteks muuseumides, teatrites, kinodes, raamatukogudes, kontserdisaalides jne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub liikmesriike üles ergutama looma kultuuri- või kultuurikorraldusasutustes õppe- või praktikatoetusi riiklike või erasektori haridusvõrgustike õpilaste jaoks; |
| --- | --- |

48.

Struktuurilised takistused

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et maaelanike kulltuuris osalemise määr on sageli madalam, mis on struktuuriliselt tingitud (29), ja sellega seoses väikeste, kohalike kultuurikeskuste, transporditaristu ja säästva kultuuriturismi toetamise olulisele rollile kultuuriasutustele juurdepääsu lihtsustamisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et Euroopa kultuuripärand on maailmas ainulaadne oma mitmekesisuse ja rikkalikkuse poolest, ning juhib tähelepanu kultuuriturismi ülisuurele potentsiaalile kestliku majanduse toetamisel ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kaasamise edendamisel; palub seetõttu liikmesriikidel suurendada oma jõupingutusi ja investeeringuid, et välja töötada kestlik ja pikaajaline kultuuriturismi poliitika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab suuremaid investeeringuid kultuurivaldkonda, et hoogustada kohalikku majandust ja edendada kultuuriturismi; täheldab, et kultuuriturism, koostoimes teaduse, primaarsektori, käsitöönduslike ja tööstuskeskustega, ning mobiilsus on lähedasema ja humanistlikuma Euroopa loomiseks otsustavad tegurid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | soovitab suunata rohkem investeeringuid kultuurile juurdepääsu tagamiseks äärepoolseimates ja mägipiirkondades ning äärealadel, et luua detsentraliseeritud kultuurialaseid võimalusi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et on vaja lisameetmeid, et parandada puuetega inimeste jaoks tehnoloogiliste ja füüsiliste takistusteta juurdepääsu kultuuritaristule ning kultuuritegevusele ja meediakanalitele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama oma pädevuse raames tööd puuetega inimeste integreerimisel kultuuri kaudu ja tegema jõupingutusi olemasolevate takistuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnistab vajadust osalemist soodustavate meetmete järele kultuuripärandi haldamisel, mis põhineksid kohalikele kogukondadele suunatud lähenemisviisil, et tabada nõudlust ja kaasata laiemat publikut, võttes eelkõige arvesse noori, puuetega inimesi ning alaesindatud ja tõrjutud inimrühmi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub liikmesriikidel ja nendest sõltuvatel kultuuriasutustel tagada, et kultuuri pakkumine oleks kättesaadav kõigile, võttes erimeetmeid teatavate elanikkonnarühmade jaoks, nagu muu hulgas lapsed ja noored, eakad, puuetega inimesed või rändajad; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid eraldama rohkem vahendeid puudutusel põhineva universaalse lugemis- ja kirjakoodi (Braille kirjasüsteemi) rakendamiseks paljudes eri kultuuritaristutes ja -tehnoloogiates; nõuab suuremaid investeeringuid heliraamatute, -ajakirjade ja -ajalehtede tootmiseks ning viipekeele kasutamiseks teatrietendustel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | juhib tähelepanu vajadusele kõrvaldada eelkõige maksudega seotud tõkked kunstnike ja kultuuriala spetsialistide liikuvuses; rõhutab nende meetmete mõju kultuuriliste valikute laiendamisele Euroopas; tunnustab programmi „Loov Euroopa“kultuurilise liikuvuse ja valdkondlike spetsialistide edule kaasaaitamise eest ning kvaliteetsete kultuurisündmuste ja -projektide levitamise ergutamise eest; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuletab meelde, et kultuurile juurdepääsu takistavad tõkked on nähtavamad kohalikul tasandil, mistõttu tuleks teha rohkem investeeringuid erinevatesse kultuurilise liikuvuse projektidesse, et võimaldada kohalike kogukondade arengut ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles pidama Euroopa ja kolmandate riikide artistide liikuvust eeliseks, mille abil edendada rahu, jagada arusaamu ning lammutada sotsiaalseid ja kultuurilisi stereotüüpe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tuletab meelde, et keelebarjäärid võivad kultuuri nõudlust negatiivselt mõjutada ning nõuab seetõttu, et kultuuriloomes kasutataks laialdasemalt mitmekeelsust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | soovitab liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, et soodustada transporti kultuuriasutustesse ja nendele juurdepääsu puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute jaoks; |
| --- | --- |

61.

Digitaalsed takistused ja probleemid

| 62. | on veendunud, et digitaalsed vahendid võivad õigesti kasutamise korral ja koos digikirjaoskuse ühtse tasemega aidata ületada takistusi kultuurile juurdepääsul, mis on tingitud sellistest teguritest nagu muu hulgas ebasoodne geograafiline asukoht, puue, sotsiaalne taust, keel ja aja- või rahanappus; osutab asjaolule, et ilma investeerimise lõpetamiseta kultuuritegevuse geograafilisse detsentraliseerimisse võivad ka digitaalsed vahendid olla sotsiaalsete või vaimsete takistuste ületamise vahendiks; on seetõttu seisukohal, et sellega seoses peaks digiõpe olema juba alates varajasest noorusest osa õppimisprotsessist, et arendada asjaomaseid teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | soovitab komisjonil töötada välja tervikliku, kultuuritaristutele ja -tegevusele suunatud digitaalse strateegia, et tugevdada nende suutlikkust; |
| --- | --- |

63.

| 64. | juhib tähelepanu digitaalsele tõrjutusele ja rõhutab sellega võitlemise vajadust; tuletab sellega seoses meelde, et digiteerimine nõuab kultuuri- ja haridusasutustelt ning kultuuritarbijatelt endilt uute pädevuste, teadmiste ja oskuste omandamist; rõhutab eriti vajadust luua suutlikkust uute digitaalsete tehnoloogiate kasutamiseks kultuuriasutustes ja kultuuriasutuste kohanemiseks tehnoloogilistest muudatustest tingitud probleemidega; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et digiteerimine ja kultuurialaste materjalide kättesaadavaks tegemine internetis peaks Euroopas toimuma loovisikuid ja intellektuaalomandi õigusi täielikult austades; on sellega seoses siiski arvamusel, et intellektuaalomandi õigused ei tohiks takistada üldist ühiskondlikku eesmärki seoses loomesisu, teabe ja teadmiste kättesaadavuse parandamise ning levitamise soodustamisega; rõhutab lisaks tungivat vajadust luua turvaline digikeskkond, mis võimaldaks loomingulistel töötajatel ja loovisikutel saada oma töö eest õiglast tasu, ning tagada õiglane tasu piiriülese juurdepääsu eest sisule; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni üles ka edaspidi pidama ELi programmide raames, sh programmi „Loov Euroopa“ja selle järglaste raames prioriteetseteks uuenduslikke lähenemisviise publiku arendamisele ja kultuuritarbijate kaasamisele, sh uute tehnoloogiate vahendusel; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub liikmesriike üles võtma oma kultuurilistes ja digitaalsetes strateegiates arvesse publiku väljakujundamist ning toetama digitaalsete tehnoloogiate kasutamist, et lihtsustada juurdepääsu kultuurisisule; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunnustab Europeana platvormi ja liikmesriikide institutsioonide panust kultuurisisu digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise valdkonnas; nõuab seoses Euroopa kultuuripärandi aastaga, et seda projekti jätkuvalt toetataks ja eraldataks sellele rohkem vahendeid ning edendataks avalikku juurdepääsu digitaalsetele kultuuripärandi ressurssidele ja teenustele; nõuab veebisaidi põhjalikku ümberkujundamist, et see ühilduks paremini arenenud tehnoloogiaga, ning tõelist kommunikatsioonipoliitikat, mis vastaks saidile kogutud rikkalikule sisule; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab vajadust koguda ja hallata andmeid kultuuri kohta, et kultuuriorganisatsioonid oleksid võimelised paremini mõistma tarbijate vajadusi ja töötama välja ühtse lähenemisviisi digitaalse publiku jaoks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et kultuurisisul on oluline osa nende uute tehnoloogiate vastuvõtmisel laiema publiku poolt ning Euroopa kodanike digitaaloskuste ja meediapädevuse taseme arendamisel; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 142.

(2)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 95.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0486.

(4)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 25.

(5)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 223.

(6)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 135.

(7)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 179.

(8)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 55.

(9)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 88.

(10)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 16.

(11)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 32.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0233.

(13)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 16.

(14)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0474.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0062.

(17)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 221.

(18)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(19)  ELT C 463, 23.12.2014, lk 4.

(20)  ELT C 172, 27.5.2015, lk 13.

(21)  ELT C 212, 14.6.2016, lk 9.

(22)  ELT C 134, 7.6.2003, lk 7.

(23)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(24)  Aruanne „Policies and good practices in the public arts and cultural institutions to promote better access to and wider participation in culture“, oktoober 2012.

(25)  Eurostat, „Culture statistics – cultural employment“(kultuuristatistika – kultuurivaldkonna tööhõive) (2017), http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Culture_statistics_-_cultural_employment.

(26)  Eurobaromeeter 399.

(27)  Eurostat Culture statistics, 2016. aasta väljaanne, lk 116–136. Eurostat (2015. aasta andmed – EU Survey on Income and Living Conditions (EU-SILC)).

(28)  Eurobaromeeter 399, Eurostat (2015. aasta andmed – EU Survey on Income and Living Conditions (EU-SILC)).

(29)  Eurostat (2015. aasta andmed – EU Survey on Income and Living Conditions (EU-SILC)).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/97

---

P8_TA(2018)0266

Gruusia okupeeritud alad kümme aastat pärast Venemaa sissetungi

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (2018/2741(RSP))

(2020/C 28/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet, mille sõlmimist vahendas EL ning millele kirjutasid alla Gruusia ja Venemaa Föderatsioon, ning 8. septembri 2008. aasta rakenduskokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet, mille sõlmimist vahendas EL ning millele kirjutasid alla Gruusia ja Venemaa Föderatsioon, ning 8. septembri 2008. aasta rakenduskokkulepet,

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (1),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2),

| — | võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi, eriti 2017. aastal Brüsselis kokku lepitud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi, eriti 2017. aastal Brüsselis kokku lepitud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisteatisi Euroopa naabruspoliitika (ENP) kohta, eriti 18. mai 2017. aasta aruannet läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta (JOIN(2017)0018), komisjoni talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“(SWD(2017)0300) ning 2016. aasta teatist Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisteatisi Euroopa naabruspoliitika (ENP) kohta, eriti 18. mai 2017. aasta aruannet läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika rakendamise kohta (JOIN(2017)0018), komisjoni talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 20 tulemust 2020. aastaks: keskendumine peamistele prioriteetidele ja konkreetsetele tulemustele“(SWD(2017)0300) ning 2016. aasta teatist Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta ELi idanaabruses ja eriti oma 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta ELi idanaabruses ja eriti oma 15. novembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel (3),

| — | võttes arvesse ELi vaatlusmissiooni (EUMM) lähetamist Gruusiasse 15. septembril 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi vaatlusmissiooni (EUMM) lähetamist Gruusiasse 15. septembril 2008. aastal,

| — | võttes arvesse Gruusia konflikti käsitleva ja Heidi Tagliavini juhitud 2009. aasta sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gruusia konflikti käsitleva ja Heidi Tagliavini juhitud 2009. aasta sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni aruannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Gruusia tähistab 1918. aastal asutatud esimese Gruusia demokraatliku vabariigi 100. aastapäeva ja on õigustatult uhke oma viimase aja saavutuste üle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gruusia tähistab 1918. aastal asutatud esimese Gruusia demokraatliku vabariigi 100. aastapäeva ja on õigustatult uhke oma viimase aja saavutuste üle;

| B. | arvestades, et EL toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides;

| C. | arvestades, et kümme aastat pärast Venemaa sõjalist agressiooni Gruusia vastu 2008. aasta augustis jätkab Venemaa Föderatsioon endiselt Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade ebaseaduslikku okupeerimist, õõnestades sellega rahvusvahelist õigust ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist süsteemi; arvestades, et Venemaa ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia vahel 2014. ja 2015. aastal sõlmitud nn integratsiooni- ja liidulepingud rikkusid selgelt rahvusvahelist õigust, OSCE põhimõtteid ja Venemaa rahvusvahelisi kohustusi; arvestades, et Euroopa Liit ei tunnusta nn valimiste raamistikku ning rahvahääletust, mille korraldasid Venemaa toetatud separatistid Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladel 2016. ja 2017. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kümme aastat pärast Venemaa sõjalist agressiooni Gruusia vastu 2008. aasta augustis jätkab Venemaa Föderatsioon endiselt Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade ebaseaduslikku okupeerimist, õõnestades sellega rahvusvahelist õigust ja reeglitel põhinevat rahvusvahelist süsteemi; arvestades, et Venemaa ning Abhaasia ja Lõuna-Osseetia vahel 2014. ja 2015. aastal sõlmitud nn integratsiooni- ja liidulepingud rikkusid selgelt rahvusvahelist õigust, OSCE põhimõtteid ja Venemaa rahvusvahelisi kohustusi; arvestades, et Euroopa Liit ei tunnusta nn valimiste raamistikku ning rahvahääletust, mille korraldasid Venemaa toetatud separatistid Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladel 2016. ja 2017. aastal;

| D. | arvestades, et EL tegutseb endiselt kindlalt selle nimel, et leida Venemaa-Gruusia konfliktile rahumeelne lahendus, mis on täielikus vastavuses rahvusvahelise õiguse alusnormide ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL tegutseb endiselt kindlalt selle nimel, et leida Venemaa-Gruusia konfliktile rahumeelne lahendus, mis on täielikus vastavuses rahvusvahelise õiguse alusnormide ja põhimõtetega;

| E. | arvestades, et Venemaa tugevdab pidevalt oma ebaseaduslikku sõjalist kohalolekut okupeeritud Gruusia aladel, rajades uusi baase, tuues kohale uusi vägesid ja varustust ning viies läbi sõjalisi õppusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa tugevdab pidevalt oma ebaseaduslikku sõjalist kohalolekut okupeeritud Gruusia aladel, rajades uusi baase, tuues kohale uusi vägesid ja varustust ning viies läbi sõjalisi õppusi;

| F. | arvestades, et Venemaa rikub endiselt oma rahvusvahelisi kohustusi ja keeldub täielikult rakendamast ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa rikub endiselt oma rahvusvahelisi kohustusi ja keeldub täielikult rakendamast ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet;

| G. | arvestades, et Venemaa jätkab Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia isoleerimist ülejäänud riigist, sulgedes täiendavaid piiripunkte, paigaldades administratiivpiirile füüsilisi tõkkeid ja viies läbi kampaaniat gruusia kultuuri väljajuurimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa jätkab Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia isoleerimist ülejäänud riigist, sulgedes täiendavaid piiripunkte, paigaldades administratiivpiirile füüsilisi tõkkeid ja viies läbi kampaaniat gruusia kultuuri väljajuurimiseks;

| H. | arvestades, et administratiivpiiri nihutatakse tasapisi, kuid järjekindlalt nn piiristamise raames sügavamale Thbilisi kontrolli all olevale territooriumile ning mõnes kohas on see jõudnud väga lähedale elutähtsale taristule, näiteks kiirteedele ja gaasi torujuhtmetele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et administratiivpiiri nihutatakse tasapisi, kuid järjekindlalt nn piiristamise raames sügavamale Thbilisi kontrolli all olevale territooriumile ning mõnes kohas on see jõudnud väga lähedale elutähtsale taristule, näiteks kiirteedele ja gaasi torujuhtmetele;

| I. | arvestades, et sajad tuhanded riigisisesed põgenikud ja pagulased, kes on mitme etnilise puhastuse laine tagajärjel Gruusiale kuuluvatelt Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladelt vägisi välja saadetud, on endiselt jäetud ilma põhiõigusest turvaliselt ja väärikalt koju tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sajad tuhanded riigisisesed põgenikud ja pagulased, kes on mitme etnilise puhastuse laine tagajärjel Gruusiale kuuluvatelt Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladelt vägisi välja saadetud, on endiselt jäetud ilma põhiõigusest turvaliselt ja väärikalt koju tagasi pöörduda;

| J. | arvestades, et okupeeritud Gruusia aladel rikutakse põhilisi inimõigusi, sealhulgas liikumis- ja elukohavabadust, õigust omandile ja õigust saada emakeelset haridust; arvestades, et jätkuvalt pannakse toime ebaseaduslikke kinnipidamisi ja inimrööve; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et okupeeritud Gruusia aladel rikutakse põhilisi inimõigusi, sealhulgas liikumis- ja elukohavabadust, õigust omandile ja õigust saada emakeelset haridust; arvestades, et jätkuvalt pannakse toime ebaseaduslikke kinnipidamisi ja inimrööve;

| K. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui tegeliku kontrolli teostaja Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade üle on täielikult vastutav inimõiguste tõsiste rikkumiste ja kohapealse humanitaarolukorra eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon kui tegeliku kontrolli teostaja Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade üle on täielikult vastutav inimõiguste tõsiste rikkumiste ja kohapealse humanitaarolukorra eest;

| L. | arvestades, et 2008. aasta sissetung oli Venemaa esimene suur avalik rünnak Euroopa korra vastu; arvestades, et hiljem järgnesid sellele teised, sealhulgas Krimmi annekteerimine ja sõda Ida-Ukrainas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2008. aasta sissetung oli Venemaa esimene suur avalik rünnak Euroopa korra vastu; arvestades, et hiljem järgnesid sellele teised, sealhulgas Krimmi annekteerimine ja sõda Ida-Ukrainas;

| M. | arvestades, et Gruusia riigisisesed põgenikud Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoria ja Davit Basharuli tapeti ebaseaduslikult Venemaa okupatsioonirežiimi poolt Suhhumis ja Tshinvalis toime pandud jõhkrate meetmete käigus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Gruusia riigisisesed põgenikud Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoria ja Davit Basharuli tapeti ebaseaduslikult Venemaa okupatsioonirežiimi poolt Suhhumis ja Tshinvalis toime pandud jõhkrate meetmete käigus;

| N. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus (ICC) on alustanud väidetavate konflikti käigus toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude uurimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus (ICC) on alustanud väidetavate konflikti käigus toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude uurimist;

| O. | arvestades, et 12. augustil 2008toimunud Kesk- ja Ida-Euroopa juhtide (Poola presidendi Lech Kaczyński, Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Leedu presidendi Valdas Adamkuse, Läti peaministri Ivars Godmanise ja Ukraina presidendi Viktor Juštšenko) ühist erakorralist külastust Gruusiasse peetakse üldiselt peamiseks teguriks, mis peatas Venemaa edasiliikumise Thbilisi peale, kui väed olid Gruusia pealinnast ainult 50 km kaugusel, ning aitas ELi nõukogu eesistujal Prantsusmaal relvarahu vahendada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 12. augustil 2008toimunud Kesk- ja Ida-Euroopa juhtide (Poola presidendi Lech Kaczyński, Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Leedu presidendi Valdas Adamkuse, Läti peaministri Ivars Godmanise ja Ukraina presidendi Viktor Juštšenko) ühist erakorralist külastust Gruusiasse peetakse üldiselt peamiseks teguriks, mis peatas Venemaa edasiliikumise Thbilisi peale, kui väed olid Gruusia pealinnast ainult 50 km kaugusel, ning aitas ELi nõukogu eesistujal Prantsusmaal relvarahu vahendada;

| P. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon keeldub endiselt võimaldamast ELi vaatlusmissioonile juurdepääsu Gruusiale kuuluvatele Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladele, mis kujutab endast ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppe rikkumist, ning takistab seeläbi missiooni suutlikkust oma mandaati täies ulatuses ellu viia; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon keeldub endiselt võimaldamast ELi vaatlusmissioonile juurdepääsu Gruusiale kuuluvatele Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladele, mis kujutab endast ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppe rikkumist, ning takistab seeläbi missiooni suutlikkust oma mandaati täies ulatuses ellu viia;

| 1. | kordab oma sõnaselget toetust Gruusia suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; kinnitab, et ÜRO põhikirjas, 1975. aasta Helsingi lõppaktis ja OSCE 1990. aasta Pariisi hartas sätestatud põhimõtted moodustavad Euroopa mandril rahu tagamise nurgakivi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab, et suveräänsus, sõltumatus ja vaidluste rahumeelne lahendamine on Euroopa julgeolekukorra peamised põhimõtted; rõhutab, et Gruusia konfliktide lahendamine on ülimalt oluline kogu Euroopa mandri julgeoleku ja stabiilsuse suurendamiseks; on seisukohal, et need konfliktid ja Gruusia alade jätkuv okupeerimine võivad endiselt ohustada teiste Euroopa riikide suveräänsust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon tühistaks otsuse tunnustada Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade nn iseseisvust; mõistab hukka Venezuela, Nicaragua, Süüria ja Nauru otsuse tunnustada Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat ning nõuab selle tunnustamise tagasivõtmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Venemaa Föderatsioon peab tingimusteta täitma kõiki 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppe sätteid, eelkõige kohustust viia kõik oma relvajõud Gruusia territooriumilt välja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade okupatsiooni, austaks täielikult Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning selle rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust ning lõpetaks mõlema piirkonna de factointegreerimise Venemaa haldusse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab ELi otsusekindlust aidata kaasa Venemaa-Gruusia konflikti rahumeelsele lahendamisele ning kasutada selleks kõiki tervikliku lähenemisviisi raames tema käsutuses olevaid vahendeid, kaasa arvatud Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud ELi eriesindajat, tegevust Genfi rahvusvaheliste kõneluste kaaseesistujana, ELi vaatlusmissiooni Gruusias ning mittetunnustamis- ja osalemispoliitikat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Gruusia valitsus teeks ICCga jätkuvalt koostööd, hõlbustades ICC prokuratuuri uurimisi ning tagades, et ICC sekretariaat saab täita oma ülesandeid inimeste teavitamise ja ohvrite kaasamise vallas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles võimaldama ELi vaatlusmissioonile tema mandaadi kohane tingimusteta juurdepääs Gruusiale kuuluvatele Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladele; tuletab meelde, et ELi vaatlusmissioon on ainuke püsivalt kohapeal viibiv rahvusvaheline esindus, kes annab erapooletut teavet olukorra kohta administratiivpiiril, ning nõuab tema mandaadi pikendamist ka ajaks pärast 14. detsembrit 2018; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles peatama administratiivpiiri edasine nn piiristamine, mida ta püüab saavutada okastraataedade ja muude kunstlike tõkete paigaldamisega; nõuab samuti, et lõpetataks Gruusia valitsuse kontrollitavale territooriumile sissetungimine ja administratiivpiiri edasine laiendamine, sest sellega takistatakse tahtlikult inimestevahelisi kontakte ja isoleeritakse kahe okupeeritud piirkonna elanikke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka kümnete gruusia külade ja gruusia kirikute tahtliku hävitamise Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladel ning tahtliku katse kustutada okupeeritud aladel gruusia kultuuri ja ajaloo jäljed ning mõistab hukka ka vastandlikud ja vaenulikkust tekitavad algatused, nagu 2017. aasta nn rahvahääletus, millega kiideti heaks Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia nimemuutus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles järgima konflikti rahumeelse lahendamise põhimõtet ning vastama Gruusia ühepoolselt võetud kohustusele loobuda jõu kasutamisest, mida kinnitas Gruusia president 23. novembril 2010Euroopa Parlamendis peetud kõnes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt Gruusia valitsuse uue rahualgatuse „Samm parema tuleviku suunas“üle, mille eesmärk on parandada Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladel elavate inimeste humanitaar- ja sotsiaal-majanduslikke tingimusi ning edendada inimestevahelisi kontakte ja usalduse suurendamist eraldatud kogukondade vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab Venemaa Föderatsioonile kui okupeerivale võimule meelde tema kohustusi elanikkonna ees ning et ta peab lõpetama okupeeritud Gruusia aladel inimõiguste rikkumised, liikumis- ja elukohavabaduse piiramise, diskrimineerimise etnilise päritolu alusel ning omandiõiguse ja emakeelse hariduse saamise õiguse rikkumise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub lisaks Venemaa Föderatsiooni üles tegema lõpu karistamatusele ja etniliste motiividega kuritegudele Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia aladel ning kõrvaldama kõik tõkked, mis takistavad Gruusia riigisiseste põgenike Archil Tatunashvili, Giga Otkhozoria ja Davit Basharuli ebaseadusliku tapmise toimepanijate vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et Gruusia parlament võttis kaheparteilise toetusega vastu resolutsiooni, millega seati sisse selliste rikkumiste toimepanijate ja nende varjamise eest vastutavate isikute must nimekiri (Otkhozoria-Tatunashvili nimekiri), ning kutsub liikmesriike ja nõukogu üles kandma musta nimekirja need isikud, kes on või võivad olla Otkhozoria-Tatunashvili nimekirjas, ning kehtestama neile riiklikke ja ELi-üleseid sanktsioone; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon võimaldaks riigisisestel põgenikel ja pagulastel turvaliselt ja väärikalt koju tagasi pöörduda ning tagaks kohapeal rahvusvaheliste inimõiguste olukorra jälgimise mehhanismidele takistamatu juurdepääsu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab taas hukka propaganda, desinformatsiooni ja sotsiaalmeediasse imbumise õõnestava poliitika, mille eesmärk on nõrgestada Gruusias demokraatiat ja ühiskonda, vähendades institutsioonide usaldust, manipuleerides avaliku arvamusega, levitades alusetuid kuulujutte, õhutades sotsiaalseid pingeid ja suurendades üldist usaldamatust meedia vastu; mõistab sellega seoses hukka Venemaa peetava infosõja, milles ta kasutab oma riigi kontrolli all olevaid meediakanaleid libauudiste tahtlikuks levitamiseks, et mõjutada sisepoliitikat ja õõnestada Euroopa integratsiooni protsesse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et rahvusvaheline kogukond peab võtma Venemaa okupatsiooni- ja anneksioonipoliitika vastu järjepideva, kooskõlastatud, ühise ja kindla seisukoha, kuna see on ainuke vahend, millega tagada Gruusias konflikti rahumeelne lahendamine ja naabruses sarnaste konfliktide tekke ennetamine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi institutsioone üles võtma vastu lähenemisviisi, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi lähenemisviisiga ning liikmesriikide parlamentide poliitikaga, ning kasutama seejuures selgemaid ja täpsemaid termineid, et määratleda Venemaa agressioon Gruusias Venemaa Föderatsiooni poolse Gruusiale kuuluvate Abhaasia ja Tshinvali piirkonna / Lõuna-Osseetia alade okupeerimisena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, idapartnerlusriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 82.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0493.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0440.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/101

---

P8_TA(2018)0267

ELi ja AKV uue partnerluslepingu läbirääkimised

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (2018/2634(RSP))

(2020/C 28/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (1),

| — | võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (2),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (3),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. detsembril 2017 vastu võetud soovitust nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise partnerluslepingu üle (COM(2017)0763), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. detsembril 2017 vastu võetud soovitust nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise partnerluslepingu üle (COM(2017)0763),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. novembri 2016. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega“(JOIN(2018)0052), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. novembri 2016. aasta ühisteatist „Uuendatud partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega“(JOIN(2018)0052),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“(JOIN(2015)0033), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“(JOIN(2015)0033),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ning 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ning 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ja komisjoni 7. juuni 2017. aasta ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu, nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ja komisjoni 7. juuni 2017. aasta ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembril 2017 vastu võetud arvamust uuendatud partnerluse kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega ning 12. mail 2016 vastu võetud arvamust ELi ja AKV riikide suhete tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. detsembril 2017 vastu võetud arvamust uuendatud partnerluse kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega ning 12. mail 2016 vastu võetud arvamust ELi ja AKV riikide suhete tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse 13.–14. detsembril 2012 Malabos ja 4. mail 2016 Port Moresbys toimunud AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide seitsmendat ja kaheksandat tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–14. detsembril 2012 Malabos ja 4. mail 2016 Port Moresbys toimunud AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide seitsmendat ja kaheksandat tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 26.–27. aprillil 2016 Dakaris ja 3.–4. mail 2017 Brüsselis toimunud 103. ja 105. AKV–ELi ministrite ühisnõukogu kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. aprillil 2016 Dakaris ja 3.–4. mail 2017 Brüsselis toimunud 103. ja 105. AKV–ELi ministrite ühisnõukogu kohtumist,

| — | võttes arvesse 29.–30. novembril 2017 Abidjanis toimunud ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. novembril 2017 Abidjanis toimunud ELi ja Aafrika Liidu tippkohtumist,

| — | võttes arvesse AKV riikide silmapaistvate isikute töörühma 2016. aasta märtsi aruannet AKV riikide tuleviku kohta pärast 2020. aastat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide silmapaistvate isikute töörühma 2016. aasta märtsi aruannet AKV riikide tuleviku kohta pärast 2020. aastat,

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni arenguriikide kohalike omavalitsuste rolli kohta arengukoostöös (5),

| — | võttes arvesse 1. juunil 2016 AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kaheksandal tippkohtumisel tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juunil 2016 AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kaheksandal tippkohtumisel tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (6) ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta (6) ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsioone,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta (7),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV ja ELi suhete tuleviku kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV ja ELi suhete tuleviku kohta (8),

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 208 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 208 ja 218,

| — | võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet,

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (O-000043/2018 – B8-0025/2018 ja O-000044/2018 – B8-0026/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi eelseisvate läbirääkimiste kohta Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma uue partnerluslepingu üle (O-000043/2018 – B8-0025/2018 ja O-000044/2018 – B8-0026/2018),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu tugevus ja õigustik põhinevad mitmel ainulaadsel omadusel, nagu lepingu siduv olemus, laiaulatuslikkus, mida kannavad kolm sammast – arengukoostöö, poliitiline koostöö ning majandus- ja kaubanduskoostöö –, ning suured rahalised vahendid Euroopa Arengufondi kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu tugevus ja õigustik põhinevad mitmel ainulaadsel omadusel, nagu lepingu siduv olemus, laiaulatuslikkus, mida kannavad kolm sammast – arengukoostöö, poliitiline koostöö ning majandus- ja kaubanduskoostöö –, ning suured rahalised vahendid Euroopa Arengufondi kaudu;

| B. | arvestades, et AKV ja ELi partnerlusel on olnud tähtis osa aastatuhande arengueesmärkide täitmise pürgimustes, hoolimata sellest, et Euroopa Liit ei ole suutnud saavutada eesmärki eraldada 0,7 % oma kogurahvatulust ametlikku arenguabisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et AKV ja ELi partnerlusel on olnud tähtis osa aastatuhande arengueesmärkide täitmise pürgimustes, hoolimata sellest, et Euroopa Liit ei ole suutnud saavutada eesmärki eraldada 0,7 % oma kogurahvatulust ametlikku arenguabisse;

| C. | arvestades, et AKV ja ELi partnerlus on aidanud märkimisväärselt kaasa vaesuse kaotamisele, AKV riikide integreerimisele maailmamajandusse ning mitmepoolsetel kaubandus- ja kliimaalastel läbirääkimistel tõhusamaks ülemaailmseks osalejaks muutumisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et AKV ja ELi partnerlus on aidanud märkimisväärselt kaasa vaesuse kaotamisele, AKV riikide integreerimisele maailmamajandusse ning mitmepoolsetel kaubandus- ja kliimaalastel läbirääkimistel tõhusamaks ülemaailmseks osalejaks muutumisele;

| D. | arvestades, et AKV ja ELi partnerlus on parandanud AKV riikide ja ELi liikmesriikide jaoks turulepääsu ning edendanud poliitilise dialoogi abil seisukohtade, väärtuste ja normide vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV ja ELi partnerlus on parandanud AKV riikide ja ELi liikmesriikide jaoks turulepääsu ning edendanud poliitilise dialoogi abil seisukohtade, väärtuste ja normide vastastikust mõistmist;

| E. | arvestades, et kuigi AKV ja ELi partnerlus on aidanud oluliselt kaasa aastatuhande arengueesmärkide täitmisele, on AKV riikides vaesuse kaotamise ja nende riikide maailmamajandusse lõimimise eesmärkide täitmise tulemused seni olnud ebapiisavad, kuna pooled AKV liikmesriigid kuuluvad endiselt maailma vähim arenenud riikide hulka ning AKV riigid annavad kokku vähem kui 5 % maailma kaubavahetusest ja umbes 2 % ülemaailmsest SKPst; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi AKV ja ELi partnerlus on aidanud oluliselt kaasa aastatuhande arengueesmärkide täitmisele, on AKV riikides vaesuse kaotamise ja nende riikide maailmamajandusse lõimimise eesmärkide täitmise tulemused seni olnud ebapiisavad, kuna pooled AKV liikmesriigid kuuluvad endiselt maailma vähim arenenud riikide hulka ning AKV riigid annavad kokku vähem kui 5 % maailma kaubavahetusest ja umbes 2 % ülemaailmsest SKPst;

| F. | arvestades, et Aafrika Liidu loomine, Aafrika ja ELi ühisstrateegia, Kariibi mere piirkonna ja ELi ühise partnerlusstrateegia ning ELi ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia on näide ELi üha enam piirkondlikust lähenemisest, et lahendada ühiseid huvi- ja mureküsimusi, nagu rahu ja julgeolek, terrorismivastane võitlus ja ränne; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Aafrika Liidu loomine, Aafrika ja ELi ühisstrateegia, Kariibi mere piirkonna ja ELi ühise partnerlusstrateegia ning ELi ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia on näide ELi üha enam piirkondlikust lähenemisest, et lahendada ühiseid huvi- ja mureküsimusi, nagu rahu ja julgeolek, terrorismivastane võitlus ja ränne;

| G. | arvestades, et rahu, julgeolek ja poliitiline stabiilsus on kestliku arengu eeltingimused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahu, julgeolek ja poliitiline stabiilsus on kestliku arengu eeltingimused;

| H. | arvestades, et ühises aluses ja piirkondlikes kokkulepetes tuleb arvesse võtta piirkondlikke ja mandrilisi eripärasid, kooskõlas subsidiaarsuse ja täiendavuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühises aluses ja piirkondlikes kokkulepetes tuleb arvesse võtta piirkondlikke ja mandrilisi eripärasid, kooskõlas subsidiaarsuse ja täiendavuse põhimõtetega;

| I. | arvestades, et AKV riigid on läbirääkimisteks kindlaks määranud kolm sammast, nimelt:






  — | kaubandus, investeeringud ja teenused; |
| --- | --- | --- |

I.

arvestades, et AKV riigid on läbirääkimisteks kindlaks määranud kolm sammast, nimelt:

—

kaubandus, investeeringud ja teenused;

| — | arengukoostöö, teadus ja tehnoloogia, teadusuuringud ja innovatsioon, ning |
| --- | --- |

—

arengukoostöö, teadus ja tehnoloogia, teadusuuringud ja innovatsioon, ning

| — | poliitiline dialoog ja edendamistegevus; |
| --- | --- |

—

poliitiline dialoog ja edendamistegevus;

| J. | arvestades, et Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 osutatud poliitiline dialoog olulistes küsimustes on konkreetne ja õiguspärane vahend AKV–ELi partnerluse ühiste väärtuste toetamiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, mis on kestliku arengu seisukohast väga olulised; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 osutatud poliitiline dialoog olulistes küsimustes on konkreetne ja õiguspärane vahend AKV–ELi partnerluse ühiste väärtuste toetamiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks, mis on kestliku arengu seisukohast väga olulised;

| K. | arvestades, et uues lepingus on kindlalt vaja tagada inimõigustega seotud tingimuslikkuse säilimine ja poliitilise dialoogi tugevdamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uues lepingus on kindlalt vaja tagada inimõigustega seotud tingimuslikkuse säilimine ja poliitilise dialoogi tugevdamine;

| L. | arvestades, et kuigi pärast 2010. aastal toimunud Cotonou lepingu läbivaatamist tunnustatakse lepingus selgelt riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori rolli, on nende osalemine AKV–ELi poliitika ja tegevuse teemalistes aruteludes, sh kavandamises, järelmeetmetes ja hindamisprotsessis olnud piiratud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuigi pärast 2010. aastal toimunud Cotonou lepingu läbivaatamist tunnustatakse lepingus selgelt riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna ja erasektori rolli, on nende osalemine AKV–ELi poliitika ja tegevuse teemalistes aruteludes, sh kavandamises, järelmeetmetes ja hindamisprotsessis olnud piiratud;

| M. | arvestades, et poliitilist dialoogi on peamiselt kasutatud poliitiliste kriiside hilises etapis ja mitte ennetava meetmena; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et poliitilist dialoogi on peamiselt kasutatud poliitiliste kriiside hilises etapis ja mitte ennetava meetmena;

| N. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb tegemist teha aina piiravamate õigusnormide ja muude takistustega, mis piiravad nende tegevust ja tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb tegemist teha aina piiravamate õigusnormide ja muude takistustega, mis piiravad nende tegevust ja tegutsemisruumi;

| O. | arvestades, et paljudes AKV riikides ei ole keeruliste maksustamisküsimustega tegelemiseks piisavalt tehnilist suutlikkust ning see takistab riigi oma tulude kasutuselevõtmist, samuti osavõttu rahvusvahelisest maksualasest koostööst; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljudes AKV riikides ei ole keeruliste maksustamisküsimustega tegelemiseks piisavalt tehnilist suutlikkust ning see takistab riigi oma tulude kasutuselevõtmist, samuti osavõttu rahvusvahelisest maksualasest koostööst;

| P. | arvestades, et Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatakse ELi liikmesriikide otsetoetustest ja see ei allu ELi tavapärastele eelarvereeglitele; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole EAFi eelarve suhtes muid volitusi kui juba tehtud väljamaksetele heakskiidu andmine, samuti puudub tal ametlik järelevalveõigus EAFi programmitöö üle; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatakse ELi liikmesriikide otsetoetustest ja see ei allu ELi tavapärastele eelarvereeglitele; arvestades, et Euroopa Parlamendil ei ole EAFi eelarve suhtes muid volitusi kui juba tehtud väljamaksetele heakskiidu andmine, samuti puudub tal ametlik järelevalveõigus EAFi programmitöö üle;

| Q. | arvestades, et AKV–ELi uue partnerluse üks olulisi osi peaks olema ELi ja AKV riikide rühma vahel parlamentaarse mõõtme ja selle nõuandva rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et AKV–ELi uue partnerluse üks olulisi osi peaks olema ELi ja AKV riikide rühma vahel parlamentaarse mõõtme ja selle nõuandva rolli tugevdamine;

| R. | arvestades, et AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee (parlamentaarne ühisassamblee) kohtumiste sagedus ja mitmekesisus on võimaldanud Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamendiliikmetel olla pidevas dialoogis, mis on kindlustanud ühisassamblee legitiimsust ja tugevdanud parlamentaarset diplomaatiat; arvestades, et parlamentaarset ühisassambleed on mitmesugustel poliitilistel foorumitel kasutatud parlamentaarse diplomaatia mudelina; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee (parlamentaarne ühisassamblee) kohtumiste sagedus ja mitmekesisus on võimaldanud Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamendiliikmetel olla pidevas dialoogis, mis on kindlustanud ühisassamblee legitiimsust ja tugevdanud parlamentaarset diplomaatiat; arvestades, et parlamentaarset ühisassambleed on mitmesugustel poliitilistel foorumitel kasutatud parlamentaarse diplomaatia mudelina;

| 1. | tunnustab AKV riikide rühma ja Euroopa Liidu edaspidise koostöö peamisi aspekte ja üldstruktuuri, mille komisjon on esitanud soovituses nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi tulevase partnerluslepingu üle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kestliku arengu tegevuskava 2030, kestliku arengu eesmärgid ning Euroopa arengukonsensus peab olema AKV–ELi uuendatud partnerluse keskmes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kestliku arengu eesmärkide saavutamist peetakse oluliseks eesmärgiks, kuid peab kahetsusväärseks konkreetsete meetmete puudumist kavandatud lepingutes; rõhutab vajadust integreerida sellised valdkondadevahelised küsimused nagu keskkonnasäästlikkus, kliimamuutuste alased eesmärgid, sooline võrdõiguslikkus ja sotsiaalne õiglus kõikidesse tulevase lepingu poliitikavaldkondadesse, kavadesse ja sekkumismeetmetesse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni ettepanek võtta vastu uus partnerlusleping on avatud välispartneritele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et esmane kestliku arengu eesmärk on vaesuse kaotamine, mis on endiselt peamine probleem enamikus AKV riikides; rõhutab seepärast, et võitlus vaesuse vastu peab jääma tulevase lepingu keskseks elemendiks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et komisjon on suures osas arvesse võtnud Euroopa Parlamendi seisukohta ning et ühine alus ja piirkondlikud kokkulepped on võrdsel määral õiguslikult siduvad, nagu parlament on nõudnud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et tulevane leping sisaldab võrdõiguslikkuse, vastastikuse austuse ja vastastikuse huvi põhimõtteid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Cotonou lepingu olulised elemendid – inimõiguste ja põhivabaduste austamine, demokraatia ja õigusriigi põhimõtted ning hea valitsemistava – peavad jääma 2020. aasta järgse koostöö aluseks ning põhilepingu ja piirkondlike kokkulepete ja protokollide lahutamatuks osaks; palub komisjonil ja nõukogul üles lisada volituste inimõigusi käsitlevasse osasse diskrimineerimise keelu soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi tõttu, samuti seksuaal- ja reproduktiivtervise ja sellega seonduvad õigused, mis on sätestatud 1995. aasta Pekingi tegevusprogrammis ja selle läbivaatamiskonverentside tulemustes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust käsitleda inimõiguste ja valitsemistava küsimusi lähtudes olemasolevatest rahvusvahelistest õigusaktidest ning põhimõtetest ja mehhanismidest, mida rakendavad piirkondlikud ja üleaafrikalised juhtorganid, et suurendada omavastutust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et tulevasse AKV riikide ja ELi liikmesriikide vahelisse partnerlusse tuleb kaasata kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle rakendamisele tuleks kaasa aidata kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi ja AKV läbirääkijad üles lisama lepingu ühisesse alusesse selge sätte, et kõik lepingu osalised rakendavad täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust tagada kooskõla ühises aluses sätestatud põhimõtetega ja kokkulepetes määratletud piirkondlike prioriteetidega, ning rõhutab, et lepingu alus peaks sisaldama selget viidet aruandlus-, järelevalve- ja läbivaatamismehhanismidele lepingu rikkumise korral; rõhutab, et lisaks tuleks tagada lepinguosaliste aruandekohustus kodanike ja kodanikuühiskonna ees ning ühised institutsioonid peaksid ette nägema mehhanismid, mille abil kodanikuühiskond ja kodanikud saavad teatada inimõigusalaste kohustuste ja lepingu muude oluliste elementide rikkumistest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kinnitab kõigile läbirääkimistel osalejatele, et poliitiline dialoog on Cotonou lepingu ülimalt tähtis osa ning peab jääma keskseks ja seaduslikuks tugisambaks ka uue lepingu üldraamistikus ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et poliitiline dialoog on partnerluse lahutamatu osa ja väärtuslik alus partnerriikide inimeste olukorra parandamiseks; nõuab seetõttu, et inimõiguste olukorda nendes riikides paremini jälgitaks, ning rõhutab, et jälgimine peab olema kaasav, läbipaistev ja osalust võimaldav; rõhutab, kui tähtis on tagada kodanikuühiskonna sisuline dialoogi kaasamine kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et poliitiline dialoog peab olema tasakaalustatud ja põhinema vastastikusel austusel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et ELi ja AKV riikide koostöö jaoks tuleks ette näha vastastikuse järelevalve mehhanism, mis võimaldaks korrapäraselt jälgida saavutusi ja puudujääke kestliku arengu eesmärkide täitmisel ning millesse oleksid kaasatud parlamendid, kohalikud asutused ja kodanikuühiskond, samuti tuleks korrapäraselt hinnata inimõiguste ja lepingu muude oluliste elementide järgimist ning selle kohta avalikult aru anda; on veendunud, et kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkide rakendamine eeldab tulemuste saavutamiseks õiguspärasust, kodanikulähedust, subsidiaarsust ning kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate ulatuslikku osalemist; nõuab paremat suhtlust ja dialoogi, et süvendada suhteid AKV ja ELi riikide vahel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab, et majanduspartnerluslepingud on piirkondliku koostöö alus ning arengut ja piirkondlikku integratsiooni edendav vahend; nõuab seetõttu nende täielikku integreerimist uude AKV riikide ja ELi partnerluslepingusse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab AKV–ELi partnerluse poliitilise mõjuvõimu tugevdamist rahvusvahelisel areenil, et partnerid saaksid olla tõhusamad ülemaailmsed toimijad; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tulevasse lepingusse selgeid sätteid, millega reguleeritakse erasektori rolli ja vastutust; rõhutab eelkõige, et arengupartnerlustes osalevatel ettevõtjatel tuleb järgida ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtet projektide kogu kestuse vältel, järgides sealhulgas ÜRO algatust Global Compact, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööõiguse põhireegleid, keskkonnanorme ja ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni; rõhutab, et nii ELi kui ka AKV riikidel tuleb koostada riiklikud tegevuskavad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ning eelkõige nõuetekohase hoolsuse sätete rakendamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et riigi enda vahendite kasutuselevõtmine maksustamise kaudu on säästva arengu rahastamisel kõige olulisem tuluallikas; peab kahetsusväärseks, et ebaseaduslike rahavoogude ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise meetmed ei ole volituste andmise eelnõus väärinud olulist kohta; kutsub läbirääkimiste osapooli üles lisama uude kokkuleppesse ambitsioonikaid sätteid arenguriikidele finants- ja tehnilise abi andmiseks, et need riigid tuleksid toime uute ülemaailmsete standarditega, mis puudutavad võitlust maksudest kõrvalehoidmisega, sealhulgas automaatset teabevahetust, teavet ettevõtetest tegelikult kasu saavate omanike kohta ning G20 ja OECD mudelitel põhinevaid avalikke riigipõhiseid aruandeid hargmaiste ettevõtete kohta, et takistada maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist; palub osapooltel võtta endale kohustus toetada ÜRO õiguslikult siduva valitsustevahelise maksualase koostööorgani loomist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et läbirääkimisvolituste eelnõus ei ole ette nähtud ühtegi sätet põllumajanduse säästva arengu tagamise kohta, hoolimata sellest, et AKV riikide põllumajandustootjad puutuvad kokku kliimamuutustest tingitud tohutute probleemidega; kutsub läbirääkivaid pooli üles lisama uude lepingusse säästva põllumajandustegevuse toetuskavad; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et suurendataks kodanikuühiskonna kaasamist poliitilisse dialoogi, programmide kavandamisse ja rakendamisse ning toetataks kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamist; rõhutab, kui oluline on kaasata poliitilisse dialoogi kodanikuühiskond, eriti need kohalikud rühmad, keda poliitika otseselt mõjutab; rõhutab sellega seoses, et mõnes riigis on kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise oht ning et vaja on kaasata ka sellised rühmad nagu vähemused, noored ja naised, kes ei suuda oma huvide eest seista või keda valitsus nende õigustatud demokraatlikele huvidele vaatamata ei tunnusta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kodanikuühiskonna aktiivne kaasatõmbamine peaks lähtuma kodanikuühiskonna eri rollide tunnustamisest ning et kodanikuühiskonna kui täieõigusliku toimija rolli tuleks lepingus tugevdada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et AKV–ELi uude partnerluslepingusse tuleb täiel määral integreerida tulemusliku arengukoostöö põhimõtted ning lepingu ja piirkondlike kokkulepete nurgakiviks peavad olema sätted, millega tagatakse riikide isevastutus, tulemustele orienteeritus, arenguprotsessi kaasavus, läbipaistvus ja vastastikune aruandekohustus; rõhutab vajadust tagada geograafiliselt tasakaalustatud lähenemisviis abi andmisele, keskendudes vähim arenenud ja ebakindlatele riikidele; on seisukohal, et abi andmise sõltuvusse seadmine koostööst ELiga rände küsimustes ei ole kooskõlas kokkulepitud arengutõhususe põhimõtetega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et uuenenud ELi ja AKV riikide koostöö ja partnerlus peaks aitama tagada tõhusamaid ühismeetmeid, et tegeleda täna maailma ees seisvate probleemidega, nagu võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et tulevase lepinguga tuleks anda võimalus parandada poliitikavaldkondade arengusidususe kohustusi ja arengusidususe järgimist ning selles tuleks ette näha poliitikavaldkondade arengusidususe süstemaatilise jälgimise mehhanismid; tuletab sellega seoses meelde ELi delegatsioonide rolli poliitikavaldkondade arengusidususe edendamisel ja rõhutab, et delegatsioonidel tuleks pidada korrapäraselt dialoogi riikide tasandil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui tähtis on erasektori investeeringute rahastamine, soodustades kohalike kapitaliturgude pikaajalist arengut ja võimendades ametliku arenguabi piiratud eelarveid, et maksimeerida nende mõju ja rahastada kestliku arengu eesmärke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et tähtis on tugevdada tulevase lepingu parlamentaarset mõõdet – tagada tulevasele üldisele parlamentaarsele ühisassambleele tegelikud nõuandevolitused ning avatud, demokraatlik ja põhjalik parlamentaarne dialoog; nõuab, et ühisassambleele tagataks õiguslik ja tegevuslik sõltumatus; nõuab, et ühisassamblee oleks tihedalt seotud lepingu rakendamisega ja et assambleega konsulteeritaks regulaarselt kõigis partnerluse jaoks olulistes küsimustes; on arvamusel, et parlamentaarne ühisassamblee peaks olema täielikult kaasatud tulevase partnerluse läbirääkimistesse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab lisapingutusi, et parandada parlamentaarse ühisassamblee kontrolli arengu programmitöö üle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et vaja on vähemalt kord aastas toimuvaid regulaarseid kohtumisi AKV–ELi tasandil, et tagada partnerluse järjepidevus ja stabiilsus ning võimaldada korrapärast aruandlust ja vastastikusi eksperdihinnanguid kestliku arengu ning inimõiguste ja lepingu muude oluliste elementide järgimisel, nagu Euroopa Parlament on nõudnud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab seetõttu, et parlamentaarne ühisassamblee ühitataks uue piirkondliku struktuuriga, kusjuures põhirõhk jääks tööle piirkondlikes foorumites ning tagada tuleks tihe koostöö riikide ja piirkondlike parlamentidega; on seisukohal, et AKV–ELi nõukogu ja parlamentaarse ühisassamblee täiskogu kohtumised toimuksid regulaarselt, kuid harvemini kui praegu, vaheldumisi Euroopa Liidus ja mõnes AKV riigis, ilma et assamblee sõltuks nõukogu kokkukutsumisest; kutsub iga Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigina toimivat ELi liikmesriiki üles tihedamalt osalema parlamentaarse ühisassamblee istungjärkude ettevalmistamises, korraldamises ja võõrustamises; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et Euroopa Parlamendi ja AKV riikide parlamendiliikmete kohtumised piirkondlike kokkulepete tasandil toimuksid igas piirkonnas vähemalt kord aastas ning neid täiendaks eri sidusrühmi kaasav foorum, kus osalevad valitsusvälised toimijad, sh kodanikuühiskonna esindajad, noored ja erasektor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et Aafrikaga sõlmitava lepingu üheks tugisambaks, eriti ELi–Aafrika nõukogu kõrval, peab saama Üleaafrikaline Parlament; sellega seoses kutsub komisjoni ja vastavaid AKV riikide esindajaid üles avaldama läbirääkimiste varajases etapis tekstiettepanekud Üleaafrikalise Parlamendi parlamentaarse mõõtme ja rolli kohta ning konsulteerima neis küsimustes vastavalt Üleaafrikalise Parlamendi ja Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb Euroopa Parlamenti kõigil läbirääkimiste etappidel viivitamata ja täielikult teavitada, ning kordab, et vaja on kokku leppida koostöö ja teabevahetuse parandatud praktiline kord, mis hõlmaks rahvusvaheliste lepingute kogu elutsüklit; palub peale selle nõukogul ja komisjonil parlamentaarset ühisassambleed läbirääkimistest täiel määral ja õigeaegselt informeerida; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub Euroopa Liidu Nõukogul enda vastuvõetud volitused avaldada ning palub ka AKV riikide rühmal oma volitused avaldada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, EKV nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidu komisjonile, Üleaafrikalisele Parlamendile ja AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee juhatusele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/03_01/pdf/mn3012634_en.pdf

(2)  http://www.wipo.int/edocs/trtdocs/en/acp/trt_acp_3.pdf

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0371.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0437.

(5)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 11.

(6)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 19.

(7)  ELT C 170, 30.5.2017, lk 36.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/108

---

P8_TA(2018)0268

ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2016

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta 2016. aastal (2017/2273(INI))

(2020/C 28/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 1, 2 ja 3,

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 33. aastaaruannet (2015) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 33. aastaaruannet (2015) (COM(2016)0463),

| — | võttes arvesse komisjoni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 34. aastaaruannet (2016) (COM(2017)0370), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 34. aastaaruannet (2016) (COM(2017)0370),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“hindamise aruanne“(COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“hindamise aruanne“(COM(2010)0070),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“teine hindamisaruanne“(COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“teine hindamisaruanne“(COM(2011)0930),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“(C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“(C(2016)8600),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“(COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“(COM(2012)0154),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“(COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“(COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“(COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“(COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (4),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (7) ja oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (7) ja oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2016. aasta teatist „ELi keskkonnaalaste poliitikameetmete tulemuslikkuse tagamine keskkonnapoliitika rakendamise regulaarse läbivaatamise kaudu“(COM(2016)0316) ja 3. veebruari 2017. aasta teatist „ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine. Ühised probleemid ja ühised jõupingutused paremate tulemuste saavutamiseks“(COM(2017)0063), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2016. aasta teatist „ELi keskkonnaalaste poliitikameetmete tulemuslikkuse tagamine keskkonnapoliitika rakendamise regulaarse läbivaatamise kaudu“(COM(2016)0316) ja 3. veebruari 2017. aasta teatist „ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine. Ühised probleemid ja ühised jõupingutused paremate tulemuste saavutamiseks“(COM(2017)0063),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0197/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põhiseaduskomisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0197/2018),

| A. | arvestades, et ELi lepingu artiklis 17 on sätestatud komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artiklis 17 on sätestatud komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 sätestatakse, et liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane rakendamine on seepärast tähtis aluslepingutes ja teisestes õigusaktides sõnastatud ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 8 tehakse liidule ülesandeks kaotada meeste ja naiste ebavõrdsus ning edendada võrdõiguslikkust kõigi oma meetmete puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 sätestatakse, et liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane rakendamine on seepärast tähtis aluslepingutes ja teisestes õigusaktides sõnastatud ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 8 tehakse liidule ülesandeks kaotada meeste ja naiste ebavõrdsus ning edendada võrdõiguslikkust kõigi oma meetmete puhul;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt on naiste ja meeste võrdõiguslikkus üks põhiväärtusi, millel EL rajaneb, ning arvestades, et kogu oma tegevuses püüab liit võidelda diskrimineerimise kõigi vormide vastu, kaotada ebavõrdsuse ning edendada võrdseid võimalusi ja võrdset kohtlemist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt on naiste ja meeste võrdõiguslikkus üks põhiväärtusi, millel EL rajaneb, ning arvestades, et kogu oma tegevuses püüab liit võidelda diskrimineerimise kõigi vormide vastu, kaotada ebavõrdsuse ning edendada võrdseid võimalusi ja võrdset kohtlemist;

| D. | arvestades, et ELi lepingu artikli 3 kohaselt on liidu eesmärgid muu hulgas edendada rahu, oma väärtusi ja kodanike hüvangut ning tegutseda Euroopa säästva arengu nimel, mis põhineb tasakaalustatud majandusarengul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastasel võitlusel, sotsiaalse õigluse ja kaitse edendamisel, naiste ja meeste võrdõiguslikkusel, põlvkondade solidaarsusel ning lapse õiguste kaitsel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi lepingu artikli 3 kohaselt on liidu eesmärgid muu hulgas edendada rahu, oma väärtusi ja kodanike hüvangut ning tegutseda Euroopa säästva arengu nimel, mis põhineb tasakaalustatud majandusarengul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ning sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastasel võitlusel, sotsiaalse õigluse ja kaitse edendamisel, naiste ja meeste võrdõiguslikkusel, põlvkondade solidaarsusel ning lapse õiguste kaitsel;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik andma komisjonile selget ja täpset teavet selle kohta, kuidas ELi direktiivid võetakse üle siseriiklikku õigusesse; arvestades, et 28. septembril 2011. aastal komisjoni ja liikmesriikide vahel sõlmitud ühise poliitilise deklaratsiooni (9) ning 27. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud ühise poliitilise deklaratsiooni (10) kohaselt võib liikmesriikidelt, kui nad teavitavad komisjoni oma ülevõtmismeetmest, nõuda samuti selgitavate dokumentide esitamist selle kohta, kuidas nad on direktiive siseriiklikku õigusse üle võtnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik andma komisjonile selget ja täpset teavet selle kohta, kuidas ELi direktiivid võetakse üle siseriiklikku õigusesse; arvestades, et 28. septembril 2011. aastal komisjoni ja liikmesriikide vahel sõlmitud ühise poliitilise deklaratsiooni (9) ning 27. oktoobril 2011. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud ühise poliitilise deklaratsiooni (10) kohaselt võib liikmesriikidelt, kui nad teavitavad komisjoni oma ülevõtmismeetmest, nõuda samuti selgitavate dokumentide esitamist selle kohta, kuidas nad on direktiive siseriiklikku õigusse üle võtnud;

| F. | arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3, ELi toimimise lepingu artikli 288 lõike 3 ja artikli 291 lõike 1 kohaselt on liikmesriikidel esmane vastutus ELi õigusaktide nõuetekohase ja kindlaksmääratud aja jooksul ülevõtmise, kohaldamise ja rakendamise eest, samuti piisavate õiguskaitsevahendite rakendamise eest, et tagada ELi õigusega hõlmatud valdkondades tulemuslik õiguskaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3, ELi toimimise lepingu artikli 288 lõike 3 ja artikli 291 lõike 1 kohaselt on liikmesriikidel esmane vastutus ELi õigusaktide nõuetekohase ja kindlaksmääratud aja jooksul ülevõtmise, kohaldamise ja rakendamise eest, samuti piisavate õiguskaitsevahendite rakendamise eest, et tagada ELi õigusega hõlmatud valdkondades tulemuslik õiguskaitse;

| G. | arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine tagab selle, et liidu poliitikast on kasu kõigile Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele luuakse võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine tagab selle, et liidu poliitikast on kasu kõigile Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele luuakse võrdsed tingimused;

| H. | arvestades, et pärast 2016. aasta detsembris teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“vastuvõtmist otsustas komisjon keskenduda juhtumitele, kui liikmesriigid jätavad ülevõtmismeetmetest teatamata, kui nende meetmetega võetakse direktiivid valesti üle või kui liikmesriigid ei täida Euroopa Liidu Kohtu otsust (ELi toimimise lepingu artikli 260 lõige 2), kahjustavad tõsiselt ELi finantshuve või riivavad ELi ainupädevust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast 2016. aasta detsembris teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“vastuvõtmist otsustas komisjon keskenduda juhtumitele, kui liikmesriigid jätavad ülevõtmismeetmetest teatamata, kui nende meetmetega võetakse direktiivid valesti üle või kui liikmesriigid ei täida Euroopa Liidu Kohtu otsust (ELi toimimise lepingu artikli 260 lõige 2), kahjustavad tõsiselt ELi finantshuve või riivavad ELi ainupädevust;

| I. | arvestades, et ELi lepingu artikli 6 lõike 1 kohaselt on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi lepingu artikli 6 lõike 1 kohaselt on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1);

| J. | arvestades, et EU Piloti menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis kahepoolse dialoogi abil ja seeläbi võimaluse korral vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EU Piloti menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis kahepoolse dialoogi abil ja seeläbi võimaluse korral vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi;

| K. | arvestades, et vastuseks praegusele demokraatia defitsiidile ja viidates oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonile soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta on tarvis luua uus mehhanism, millega nähakse ette ühtne ja sidus raamistik, mille vundamendiks on olemasolevad vahendid ja mehhanismid ning mida tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ELi institutsioonides ja kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastuseks praegusele demokraatia defitsiidile ja viidates oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonile soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta on tarvis luua uus mehhanism, millega nähakse ette ühtne ja sidus raamistik, mille vundamendiks on olemasolevad vahendid ja mehhanismid ning mida tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ELi institutsioonides ja kõigis liikmesriikides;

| L. | arvestades samas, et komisjoni vastu võetud uue poliitika kohaselt, mille eesmärk on tagada vastavus ELi õigusele, ei ole EU Piloti eesmärk pikendada rikkumismenetlust, mis iseenesest on vahend liikmesriigiga probleemide lahendamise dialoogi alustamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades samas, et komisjoni vastu võetud uue poliitika kohaselt, mille eesmärk on tagada vastavus ELi õigusele, ei ole EU Piloti eesmärk pikendada rikkumismenetlust, mis iseenesest on vahend liikmesriigiga probleemide lahendamise dialoogi alustamiseks;

| M. | arvestades, et eesmärgiga tagada strateegilisem ja tulemuslikum lähenemisviis ELi õigusnormide täitmise tagamisele rikkumiste käsitlemisel otsustas komisjon, nagu on märgitud teatises „Parema kohaldamisega paremad tulemused“, algatada rikkumismenetlused ilma EU Piloti mehhanismi kasutamata, kui just ei leita, et konkreetsel juhtumil oleks EU Pilotist kasu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eesmärgiga tagada strateegilisem ja tulemuslikum lähenemisviis ELi õigusnormide täitmise tagamisele rikkumiste käsitlemisel otsustas komisjon, nagu on märgitud teatises „Parema kohaldamisega paremad tulemused“, algatada rikkumismenetlused ilma EU Piloti mehhanismi kasutamata, kui just ei leita, et konkreetsel juhtumil oleks EU Pilotist kasu;

| N. | arvestades, et 2016. aastal sai komisjon 3 783 uut kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Itaalia (753), Hispaania (424) ja Prantsusmaa (325) vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2016. aastal sai komisjon 3 783 uut kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Itaalia (753), Hispaania (424) ja Prantsusmaa (325) vastu;

| O. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul;

| P. | arvestades, et 2016. aastal algatas komisjon 847 uut rikkumismenetlust direktiivide hilinenud ülevõtmise tõttu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2016. aastal algatas komisjon 847 uut rikkumismenetlust direktiivide hilinenud ülevõtmise tõttu;

| Q. | arvestades, et 2016. aastal oli ikka veel pooleli 95 rikkumismenetlust, mille kohta Euroopa Liidu Kohus tegi otsuse, et asjaomased liikmesriigid olid oma kohustuse täitmata jätnud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2016. aastal oli ikka veel pooleli 95 rikkumismenetlust, mille kohta Euroopa Liidu Kohus tegi otsuse, et asjaomased liikmesriigid olid oma kohustuse täitmata jätnud;

| R. | arvestades, et oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta palus parlament komisjonil esitada ELi toimimise lepingu artikli 295 alusel 2017. aasta septembriks ettepaneku sõlmida demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlev liidu pakt („ELi pakt“) institutsioonidevahelise kokkuleppe vormis, millega kehtestatakse liidu institutsioonide ja liikmesriikide koostööd hõlbustav kord ELi lepingu artikli 7 raames; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta palus parlament komisjonil esitada ELi toimimise lepingu artikli 295 alusel 2017. aasta septembriks ettepaneku sõlmida demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlev liidu pakt („ELi pakt“) institutsioonidevahelise kokkuleppe vormis, millega kehtestatakse liidu institutsioonide ja liikmesriikide koostööd hõlbustav kord ELi lepingu artikli 7 raames;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes nähakse ette kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid see ei hõlma mitteametlikku menetlust EU Pilot, mis eelneb ametliku rikkumismenetluse algatamisele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes nähakse ette kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid see ei hõlma mitteametlikku menetlust EU Pilot, mis eelneb ametliku rikkumismenetluse algatamisele;

| T. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus;

| U. | arvestades, et komisjon väidab oma 3. veebruari 2017. aasta teatises ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise kohta, et peab liikmesriikidega struktureeritud ja ulatuslikku dialoogi ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta ning on valmis toetama liikmesriikide jõupingutusi uue sihtotstarbelise raamistiku abil, ilma et see piiraks ELi aluslepingutest tulenevaid täidesaatvaid volitusi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon väidab oma 3. veebruari 2017. aasta teatises ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise kohta, et peab liikmesriikidega struktureeritud ja ulatuslikku dialoogi ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta ning on valmis toetama liikmesriikide jõupingutusi uue sihtotstarbelise raamistiku abil, ilma et see piiraks ELi aluslepingutest tulenevaid täidesaatvaid volitusi;

| V. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklid 157 ja 19 võimaldavad võidelda õigusaktide abil kõigi diskrimineerimise vormide, kaasa arvatud soo alusel diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklid 157 ja 19 võimaldavad võidelda õigusaktide abil kõigi diskrimineerimise vormide, kaasa arvatud soo alusel diskrimineerimise vastu;

| W. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 19 kohustuse „tõkestada igasugust perevägivalda [...], et hoida ära selliseid kuritegusid, karistada nende toimepanemise eest ning toetada ja kaitsta nende ohvreid“; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 19 kohustuse „tõkestada igasugust perevägivalda [...], et hoida ära selliseid kuritegusid, karistada nende toimepanemise eest ning toetada ja kaitsta nende ohvreid“;

| X. | arvestades, et ELi õigusaktid inimkaubandusevastaseks ning eriti naiste ja lastega kauplemise vastaseks võitluseks on võetud vastu ELi toimimise lepingu artiklite 79 ja 83 alusel; arvestades, et õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames rahastatakse muu hulgas naistevastase vägivalla kaotamist toetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ELi õigusaktid inimkaubandusevastaseks ning eriti naiste ja lastega kauplemise vastaseks võitluseks on võetud vastu ELi toimimise lepingu artiklite 79 ja 83 alusel; arvestades, et õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi raames rahastatakse muu hulgas naistevastase vägivalla kaotamist toetavaid meetmeid;

| Y. | arvestades, et mitmeid ELi direktiive, sh just soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid direktiive ei kohaldata mitmes liikmesriigis nõuetekohaselt, mis jätab eri soost inimesed kaitseta diskrimineerimise eest töö saamisel ning kaupadele ja teenustele juurdepääsul; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mitmeid ELi direktiive, sh just soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid direktiive ei kohaldata mitmes liikmesriigis nõuetekohaselt, mis jätab eri soost inimesed kaitseta diskrimineerimise eest töö saamisel ning kaupadele ja teenustele juurdepääsul;

| Z. | arvestades, et sooline diskrimineerimine ristub teiste diskrimineerimise vormidega, sealhulgas diskrimineerimisega rassi ja etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, tervise, sooidentiteedi, seksuaalse sättumuse, vanuse ja/või sotsiaal-majanduslike olude alusel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sooline diskrimineerimine ristub teiste diskrimineerimise vormidega, sealhulgas diskrimineerimisega rassi ja etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, tervise, sooidentiteedi, seksuaalse sättumuse, vanuse ja/või sotsiaal-majanduslike olude alusel;

| AA. | arvestades, et 33 % ELi naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ning 55 % naistest on seksuaalselt ahistatud, sealhulgas 32 % töökohal; arvestades, et naised on eriti kaitsetud seksuaalse, füüsilise ja internetivägivalla, küberkiusamise ja jälitamise ees; arvestades, et enam kui poolte mõrvatud naiste puhul on tapjaks naise partner või sugulane; arvestades, et naistevastane vägivald on üks kõige enam levinud inimõiguste rikkumisi maailmas, mis ei sõltu ohvri vanusest, rahvusest, usutunnistusest, haridusest, varalisest ega ühiskondlikust seisundist, ning see on oluline takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et naiste tapmine kui nähtus ei näita liikmesriikides kahanemise märke; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 33 % ELi naistest on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda ning 55 % naistest on seksuaalselt ahistatud, sealhulgas 32 % töökohal; arvestades, et naised on eriti kaitsetud seksuaalse, füüsilise ja internetivägivalla, küberkiusamise ja jälitamise ees; arvestades, et enam kui poolte mõrvatud naiste puhul on tapjaks naise partner või sugulane; arvestades, et naistevastane vägivald on üks kõige enam levinud inimõiguste rikkumisi maailmas, mis ei sõltu ohvri vanusest, rahvusest, usutunnistusest, haridusest, varalisest ega ühiskondlikust seisundist, ning see on oluline takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel; arvestades, et naiste tapmine kui nähtus ei näita liikmesriikides kahanemise märke;

| AB. | arvestades, et LGBT-inimesi käsitlevast ELi uuringust selgus, et lesbilisi, biseksuaalseid ja transsoolisi naisi ähvardab väga suur oht sattuda oma seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu diskrimineerimise ohvriks; arvestades, et 23 % lesbidest ja 35 % transsoolistest inimestest on viimase viie aasta jooksul vähemalt üks kord kodus või mujal (tänaval, ühistranspordis, töökohal jne) füüsiliselt/seksuaalselt rünnatud või vägivallaga ähvardatud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et LGBT-inimesi käsitlevast ELi uuringust selgus, et lesbilisi, biseksuaalseid ja transsoolisi naisi ähvardab väga suur oht sattuda oma seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi tõttu diskrimineerimise ohvriks; arvestades, et 23 % lesbidest ja 35 % transsoolistest inimestest on viimase viie aasta jooksul vähemalt üks kord kodus või mujal (tänaval, ühistranspordis, töökohal jne) füüsiliselt/seksuaalselt rünnatud või vägivallaga ähvardatud;

| AC. | arvestades, et on ilmnenud, et ELi soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide kohaldamine ja jõustamine liikmesriikides toob kaasa eriprobleeme, mis on seotud asjakohaste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamisega, näiteks märkimisväärsed puudujäägid õigusaktides ja nende ebajärjepidev kohaldamine liikmesriikide kohtutes; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on ilmnenud, et ELi soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide kohaldamine ja jõustamine liikmesriikides toob kaasa eriprobleeme, mis on seotud asjakohaste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamisega, näiteks märkimisväärsed puudujäägid õigusaktides ja nende ebajärjepidev kohaldamine liikmesriikide kohtutes;

| AD. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse asutused ja mehhanismid on liikmesriikide valitsemisstruktuurides tihti alatähtsustatud, kuna need on jagatud eri poliitikavaldkondade vahel, takistuseks on keerukad mandaadid, samuti on puudu asjakohastest töötajatest, väljaõppest, andmetest ja piisavatest vahenditest ning toetus poliitilistelt juhtidelt on ebapiisav; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse asutused ja mehhanismid on liikmesriikide valitsemisstruktuurides tihti alatähtsustatud, kuna need on jagatud eri poliitikavaldkondade vahel, takistuseks on keerukad mandaadid, samuti on puudu asjakohastest töötajatest, väljaõppest, andmetest ja piisavatest vahenditest ning toetus poliitilistelt juhtidelt on ebapiisav;

| AE. | arvestades, et Euroopa diskrimineerimisvastaste õigusaktide võrdleva analüüsi kohaselt, mille 2017. aastal avaldas soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õigusekspertide Euroopa võrgustik, on enamikus riikides jätkuvalt probleeme märkamise ja teadlikkusega, kuna sageli ei teavitata inimesi nende õigusest kaitsele diskrimineerimise vastu ega kaitsemehhanismide olemasolust; arvestades, et seoses ELi diskrimineerimisvastaste direktiivide jõustamisega on kõnealuse analüüsi kohaselt ilmnenud lisaprobleeme, nagu organisatsioonide ja ühingute puuduv (või liialt piiratud) õiguslik staatus diskrimineerimisohvrite nimel menetluse algatamiseks või nende toetamiseks, tõendamiskohustuse ülekandumise piiratud kohaldamine ning mitmed takistused õiguskaitsele juurdepääsul, mis ei võimalda kodanikel oma diskrimineerimisvastaste õigusaktide sätetest tulenevaid õigusi reaalselt ja täiel määral teostada ja kaitsta; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Euroopa diskrimineerimisvastaste õigusaktide võrdleva analüüsi kohaselt, mille 2017. aastal avaldas soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise õigusekspertide Euroopa võrgustik, on enamikus riikides jätkuvalt probleeme märkamise ja teadlikkusega, kuna sageli ei teavitata inimesi nende õigusest kaitsele diskrimineerimise vastu ega kaitsemehhanismide olemasolust; arvestades, et seoses ELi diskrimineerimisvastaste direktiivide jõustamisega on kõnealuse analüüsi kohaselt ilmnenud lisaprobleeme, nagu organisatsioonide ja ühingute puuduv (või liialt piiratud) õiguslik staatus diskrimineerimisohvrite nimel menetluse algatamiseks või nende toetamiseks, tõendamiskohustuse ülekandumise piiratud kohaldamine ning mitmed takistused õiguskaitsele juurdepääsul, mis ei võimalda kodanikel oma diskrimineerimisvastaste õigusaktide sätetest tulenevaid õigusi reaalselt ja täiel määral teostada ja kaitsta;

| AF. | arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab vaid vähest paranemist ja sellest selgub, et ELil on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseni käia veel pikk tee, sest praegu on kogutud 66,2 punkti 100-st, s.o ainult neli punkti rohkem kui kümme aastat tagasi; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks näitab vaid vähest paranemist ja sellest selgub, et ELil on soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseni käia veel pikk tee, sest praegu on kogutud 66,2 punkti 100-st, s.o ainult neli punkti rohkem kui kümme aastat tagasi;

| AG. | arvestades, et otsustamisvaldkonnas näitasid eelnimetatud soolise võrdõiguslikkuse andmed viimase kümnendi jooksul pea kümnepunktilist paranemist, jõudes 48,5 punktini, kuid selle valdkonna punktisumma on ikka veel kõige väiksem; arvestades, et see ebasoodne arv peegeldab eelkõige naiste ja meeste ebavõrdset esindatust poliitikas ning osutab demokraatia defitsiidile ELi valitsemises; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et otsustamisvaldkonnas näitasid eelnimetatud soolise võrdõiguslikkuse andmed viimase kümnendi jooksul pea kümnepunktilist paranemist, jõudes 48,5 punktini, kuid selle valdkonna punktisumma on ikka veel kõige väiksem; arvestades, et see ebasoodne arv peegeldab eelkõige naiste ja meeste ebavõrdset esindatust poliitikas ning osutab demokraatia defitsiidile ELi valitsemises;

| AH. | arvestades, et Eurofoundi soolist tööhõivelõhet käsitleva aruande hinnangul läheb see lõhe ELile maksma ligikaudu 370 miljardit eurot aastas, s.o 2,8 % ELi SKPst; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Eurofoundi soolist tööhõivelõhet käsitleva aruande hinnangul läheb see lõhe ELile maksma ligikaudu 370 miljardit eurot aastas, s.o 2,8 % ELi SKPst;

| AI. | arvestades, et Eurofoundi töötingimuste uuringu andmetel näitab tasustatud ja tasustamata tööaja koondnäitaja, et kui tasustatud ja tasustamata töötunnid kokku liita, töötavad naised kauem; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Eurofoundi töötingimuste uuringu andmetel näitab tasustatud ja tasustamata tööaja koondnäitaja, et kui tasustatud ja tasustamata töötunnid kokku liita, töötavad naised kauem;

| AJ. | arvestades, et hoolimata ELi võetud kohustusest edendada otsuste tegemisel soolist võrdõiguslikkust, on ELi ametite haldusnõukogude koosseisus soolise tasakaaluga suuri probleeme ja neis püsib jätkuvalt sooline segregatsioon; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et hoolimata ELi võetud kohustusest edendada otsuste tegemisel soolist võrdõiguslikkust, on ELi ametite haldusnõukogude koosseisus soolise tasakaaluga suuri probleeme ja neis püsib jätkuvalt sooline segregatsioon;

| AK. | arvestades, et vaesuse feminiseerumine on ELis tõsiasi, ning arvestades, et ELi võrdsuse ja soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide nõuetekohase ja täieliku rakendamise ja järgimisega peaksid kaasnema poliitikameetmed, mille eesmärk on võidelda naiste väga kõrge töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määraga; arvestades, et võrdõiguslikkuse poliitikameetmete puudumine ning soo ja võrdõiguslikkusega seotud õigusaktide puudulik rakendamine seab naised veelgi enam ohtu ning suurendab nende vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski, tõrjudes neid tööturult välja; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et vaesuse feminiseerumine on ELis tõsiasi, ning arvestades, et ELi võrdsuse ja soolise võrdõiguslikkuse õigusaktide nõuetekohase ja täieliku rakendamise ja järgimisega peaksid kaasnema poliitikameetmed, mille eesmärk on võidelda naiste väga kõrge töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse määraga; arvestades, et võrdõiguslikkuse poliitikameetmete puudumine ning soo ja võrdõiguslikkusega seotud õigusaktide puudulik rakendamine seab naised veelgi enam ohtu ning suurendab nende vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski, tõrjudes neid tööturult välja;

| AL. | arvestades, et kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks väga oluline; arvestades, et kuigi uuesti sõnastatud direktiiviga 2006/54/EÜ keelatakse selgelt nii otsene kui ka kaudne diskrimineerimine, ja hoolimata sellest, et naistel on üldiselt kõrge haridustase, oli sooline palgalõhe 2015. aastal ikka veel 16,3 %; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks väga oluline; arvestades, et kuigi uuesti sõnastatud direktiiviga 2006/54/EÜ keelatakse selgelt nii otsene kui ka kaudne diskrimineerimine, ja hoolimata sellest, et naistel on üldiselt kõrge haridustase, oli sooline palgalõhe 2015. aastal ikka veel 16,3 %;

| AM. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõttel peab olema oluline osa kehtivate ELi õigusaktide kohaldamise järelevalves; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõttel peab olema oluline osa kehtivate ELi õigusaktide kohaldamise järelevalves;

| AN. | arvestades, et andmete kogumine, võimaluse korral sugupoolte lõikes, on väga oluline selleks, et hinnata seniseid saavutusi ELi õiguse rakendamisel; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et andmete kogumine, võimaluse korral sugupoolte lõikes, on väga oluline selleks, et hinnata seniseid saavutusi ELi õiguse rakendamisel;

| 1. | tunnustab komisjoni otsust (11) rikkumistele viivitamata reageerida ja toetab komisjoni püüdlusi lahendada rakendamisega seotud probleeme mitteametlikult; kutsub komisjoni üles täiustama probleemilahendussüsteemi EU Pilot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab muret rikkumismenetluste koguarvu suurenemise pärast 2016. aastal, mis näitab rikkumisjuhtumite arvu suurenemist viimase viie aasta suurimaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks komisjoni 2016. aasta aruande ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta ja nendib, et selle aruande kohaselt algatati 2016. aastal liikmesriikide vastu kõige rohkem ülevõtmisega seotud rikkumismenetlusi keskkonna, õigus- ja tarbijaküsimuste, maksustamise ja siseturu valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks Euroopa kodakondsuse alussambaid, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 20 ja 227 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 44, ning on vastavalt hiljutistele uuringutele kodanike jaoks tähtsuselt teisel kohal; rõhutab, et petitsioonid on tähtis vahend, mille kaudu kodanikud ja residendid saavad tunda end kaasatuna liidu tegevusse ja väljendada oma muret ELi õiguse ebaõige kohaldamise või rikkumise ning võimalike seaduselünkade pärast, juhtides samal ajal neile puudustele tähelepanu lootuses leida tõstatatud probleemidele õigeaegne ja tõhus lahendus; jagab komisjoni seisukohta, et kehtivate ELi õigusaktide tulemuslikuks järgimiseks tehtud töö on sama oluline kui uute õigusaktide väljatöötamiseks tehtud töö; palub komisjonil parandada sellega seoses petitsioonide käsitlemist ning vastata neile õigeaegselt ja põhjalikult; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu uuringule „Monitoring the implementation of EU law: tools and challenges“(ELi õiguse rakendamise jälgimise vahendid ja probleemid), mille Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon tellis poliitikaosakonnalt C, ning kiidab heaks Euroopa Parlamendile esitatud konkreetsed soovitused meetmete võtmiseks; juhib tähelepanu poliitikaosakonnalt C tellitud ja hiljuti avaldatud uuringule „Effective Access to Justice“(Toimiv juurdepääs õiguskaitsele), milleks andsid alust mitme petitsiooni käsitlemisel esitatud väited; toetab komisjoni ettepanekut soodustada liikmesriikidele ELi õiguse valdkonnas antavat õigusalast koolitust, et tagada tehtavate otsuste järjepidevus ja seeläbi õiguste ühetaoline järgimine kõikjal liidus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustab komisjoni 2016. aasta aruande suuremat läbipaistvust ja põhjalikumaid statistilisi andmeid võrreldes varasemate aruannetega; peab aga kahetsusväärseks, et aruandes puudub täpne teave nende petitsioonide arvu kohta, mille põhjal algatati EU Piloti menetlused või rikkumismenetlused, ja palub komisjonil sellekohane teave esitada; märgib kahetsusega, et ei Euroopa Parlamenti ega petitsiooni esitajaid ei ole neisse menetlustesse kaasatud; kordab oma üleskutset komisjonile: jagada Euroopa Parlamendiga teavet kõigi algatatud EU Piloti menetluste ja rikkumismenetluste kohta, et parandada läbipaistvust, kiirendada vaidluste lahendamist petitsioonikomisjoni kaudu, suurendada usaldust ELi projekti vastu ning lõppkokkuvõttes tugevdada EU Piloti menetluse õiguspärasust, eriti rikkumismenetluste korral; palub komisjonil esitada süstemaatiliselt teavet oma otsuste ja volinike kolleegiumi võetud mitmesuguste meetmete kohta ning avalikustada pakettkohtumiste päevakorra ja peamised tulemused; tunnustab Euroopa Liidu Kohtu 2017. aasta mais kohtuasjades C-39/05, C-52/05 P ja C-562/14 P langetatud otsust, mille kohaselt EU Piloti menetlusega seotud dokumente ei tohiks üldsusele teatavaks teha, kui on oht, et avalikustamine võib mõjutada rikkumismenetluse laadi, muuta selle käiku või kahjustada selle eesmärke; palub komisjonil avalikustada liikmesriikidega vahetatud dokumendid, kui ohtu enam ei ole – konkreetsemalt pärast EU Piloti menetluste lõpetamist; toetab sellega seoses Euroopa Ombudsmani soovitust EU Piloti rikkumiseelsete juhtumite õigeaegsuse ja läbipaistvuse kohta; rõhutab, kui oluline on hoida kõiki asjaomaseid osalejaid kursis ja muuta EU Piloti protsessid läbipaistvamaks; peab kahetsusväärseks komisjoni vähest pühendumist küsimustele, mida Euroopa Parlamendi liikmed on tõstatanud EU Piloti menetluste raames, ning palub komisjonil teavitada petitsioonikomisjoni kõikidest uutest olulistest sammudest uurimismenetlustes ja jätkuvas dialoogis liikmesriikidega, kui need on seotud petitsioonidega, mille käsitlemine on pooleli; kordab üleskutset komisjonile: komisjon lisagu oma aastaaruandesse andmed ELi määruste ja direktiivide rakendamise määra kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et rikkumismenetluste suur arv näitab, et ELi õigusaktide õigeaegse ja nõuetekohase rakendamise tagamine liikmesriikides on endiselt tõsine probleem ja prioriteet, pidades silmas komisjoni 2016. aastal heakskiidetud uut, strateegilisemat ja tulemuslikumat lähenemisviisi õigusaktide järgimisele; on seisukohal, et osa neist rikkumistest võib olla tingitud avaliku halduse jaoks ette nähtud vahendite puudusest mõnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et uute kaebuste arv on suurim alates 2011. aastast, kasv oli nimetatud aastal 67,5 %, kusjuures laekus rekordiline arv uusi kaebusi –3 783 – ja kaebuste lahendamise määr vähenes, peale selle jäi 2016. aastal pooleli 1 657 rikkumisjuhtumi menetlemine, 2016. aastal avati aga 986 rikkumismenetlust, millest 847 puudutas õigusaktide hilinenud ülevõtmist; peab murettekitavaks, et 95 rikkumisjuhtumi menetlemine on pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust ikka veel pooleli, kuna komisjon on seisukohal, et asjaomased liikmesriigid ei ole veel täitnud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaseid kohtuotsuseid, ning et üldiselt puudutab see kõige enam tööhõive ja õigus- ja tarbijaküsimusi ning nende järel siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde, maksunduse ja tolli ning keskkonnaga seonduvat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab rahulolu seoses sellega, et 2016. aastal avatud EL Piloti uute menetluste arv vähenes (790 menetlust, 2014. aastal 881 menetlust) ning osutus kõige väiksemaks alates 2011. aastast, kuigi komisjon ei rakenda küll EL Piloti menetlusi direktiivide hilinenud ülevõtmise korral; tõdeb aga, et lahendatud juhtumite määr 2015. aastaga võrreldes veidi langes (75 %-lt 72 %-le); palub komisjonil täpsustada oma prioriteetide seadmist õigusnormide täitmise tagamise poliitikas, mille kohta komisjon on märkinud, et täitmise tagamise meetmed suunatakse sisuliste tulemuste saavutamisele, ja palub täpsustada poliitilisi prioriteete selliste juhtumite menetlemisel, mille puhul ilmnevad süsteemsed puudujäägid konkreetse liikmesriigi õigussüsteemis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et komisjoni võetud kohustus strateegilisemalt suhtuda ELi õiguse täitmise tagamisse tõi hiljuti kaasa poliitilistel põhjustel rikkumismenetluste lõpetamise; palub seetõttu komisjonil edaspidistes seirearuannetes oma selliste otsuste tagamaid selgitada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et enamik EU Piloti menetlusi, mis viisid ametlike rikkumismenetlusteni, puudutasid peamiselt keskkonna, siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde, energeetika ning maksunduse ja tolli küsimustega seotud poliitikavaldkondi; märgib lisaks, et kõige rohkem rikkumismenetluste kaudu käsitletud EU Piloti menetlusi oli Ungaril, Saksamaal, Hispaanial ja Poolal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tõdeb, et esmane vastutus ELi õiguse nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise eest lasub liikmesriikidel, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see ei vabasta ELi institutsioone kohustusest järgida ELi teisese õiguse loomisel ELi esmast õigust, eriti seoses õigusriigi põhimõttega ja põhiõiguste hartaga hõlmatud põhiõigustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi õiguse nõuetekohane rakendamine ja kohaldamine on oluline selleks, et ELi poliitikaga panustataks aluslepingutes sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte järgimisse ning ELi ja liikmesriikide tasandi avaliku sektori asutuste vahelise usalduse ning institutsioonide ja kodanike vahelise usalduse edendamisse ja suurendamisse, ning tuletab ka meelde, et hea koostöö ja ELi õiguse tõhusa rakendamise alus on usaldus ja õiguskindlus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab murettekitavaks, et mõnes liikmesriigis on endiselt olulisi puudujääke ELi keskkonnaõiguse rakendamisel ja selle täitmise tagamisel, iseäranis jäätmekäitluse, reoveepuhastite ning õhukvaliteedi piirnormidest kinnipidamise osas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et sotsiaalpartneritel, kodanikuühiskonna organisatsioonidel, Euroopa kodanikel ja teistel sidusrühmadel on oluline roll ELi õiguse ülevõtmise ja rakendamise puudujääkide jälgimisel ja nendest teatamisel; tunnustab seetõttu kodanike suuremat reageerimisvalmidust ELi õigusaktide rakendamise suhtes, sealhulgas eriti era- ja avaliku sektori rikkumistest teatajate olulist rolli; toonitab, et ELi kodanikel peab olema õigus esimestena ning selgelt, kergesti kättesaadavalt, läbipaistvalt ja õigeaegselt teada saada, kas ja millised riigi õigusaktid on ELi õigusaktide ülevõtmiseks vastu võetud ning millised riigiasutused vastutavad nende nõuetekohase rakendamise eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et komisjon peab tähtsaks ELi õiguse õigeaegset ja korrapärast ülevõtmist liikmesriikide õigusaktidesse ning selgeid sisemisi raamtingimusi, mis nõuaksid liikmesriikidelt selle eesmärgi prioriseerimist, et vältida ELi õiguse rikkumisi, ning ühtlasi tagaksid üksikisikutele ja ettevõtetele õiguse tulemuslikust ja tõhusast rakendamisest tulenevad eelised; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib aga tähelepanu sellele, et ebarealistlikest õigusaktide rakendamise tähtaegadest võib liikmesriikidel olla võimatu kinni pidada, mis võib tähendada, et vaikimisi ollakse nõus rakendamise hilinemisega; nõuab, et ELi institutsioonid lepiksid kokku realistlikuma määruste ja direktiivide rakendamise ajakava, võttes kohaselt arvesse kontrollimiseks ja konsulteerimiseks vajaminevat aega; on arvamusel, et komisjon peaks aruanded, kokkuvõtted ja seadusandlikud muudatused esitama kaasseadusandjate poolt kokkulepitud aegadel ja kohaldatavate õigusnormide kohaselt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et 2016. aastal tuli üle võtta 70 direktiivi (2015. aastal 56 direktiivi); peab murettekitavaks ülevõtmise hilinemisega seotud uute rikkumiste arvu järsku suurenemist – 543-lt 847-le; peab kahetsusväärseks, et 2016. aasta lõpus oli veel pooleli 868 hilinenud ülevõtmisega seotud rikkumismenetlust – võrreldes 2015. aasta lõpus pooleli olnud 518 menetlusega tähendas see 67,5 %-list kasvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on mures, et liikmesriigid ei täitnud 2016. aastal kõiki võetud kohustusi – ei esitanud selgitavaid dokumente koos meetmetega, millega direktiiv oli liikmesriigi õigusaktidesse üle võetud; on seisukohal, et paljude esitatud selgitavate dokumentide ebaühtlast kvaliteeti arvesse võttes peaks komisjon liikmesriike nende dokumentide ettevalmistamisel ja vastavustabelite koostamisel rohkem abistama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et suutmatus tagada selliste kehtivate ELi õigusaktide õigeaegne ja veatu ülevõtmine, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdseid võimalusi ja võrdset kohtlemist hariduse ja töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, võrdse töö eest võrdse tasu maksmist ning naiste ja meeste võrdset kohtlemist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, samuti selliste kehtivate õigusnormide ülevõtmine, mille eesmärk on parandada töö- ja eraelu tasakaalu ning kaotada kõik naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vormid, jätab lõppkokkuvõttes kodanikud ja ettevõtjad ilma eelistest, millele neil on ELi õigusaktide kohaselt õigus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et EL on loodud õigusriigil ja inimõiguste austamisel rajaneva liiduna (ELi lepingu artikkel 2); märgib, et ELi õigusakte rakendades peavad liikmesriigid täiel määral järgima aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas nimetatud põhiõigusi; kordab, et äärmiselt tähtis on hoolikas järelevalve liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevuse ja tegematajätmiste üle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab, et on mures Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonide ja komisjonile esitatud arvukate kaebuste pärast, mis puudutavad eeldatavalt komisjoni poolt lahendatud probleeme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toonitab, kui oluline on esmaseid ja teiseseid õigusakte ja pehmet õigust hõlmava ELi õiguskorra terviklikkuse kaitse; sel põhjusel nõuab, et õigeaegselt võetaks vastu seadusandlikud ja muud algatused, mis on vajalikud selleks, et muuta Euroopa sotsiaalõiguste sammas kodanike jaoks tegelikult toimivaks; palub komisjonil olla maksimaalselt läbipaistev ja järjekindel ELi õigusaktide asjakohast rakendamist (mh seoses keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisega) käsitleva uue raamistiku loomise pingutustes; palub komisjonil kaaluda niisuguse raamistiku loomist, mis hõlmaks spetsiaalselt õiglast ja tasakaalustatud arengut, tööhõivet, sotsiaalküsimusi ja kaasatuse küsimusi seoses Euroopa sotsiaalõiguste sambaga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab komisjonile oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis avaldatud üleskutset, et komisjon esitaks ettepaneku demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitleva liidu pakti sõlmimiseks, sidudes asjaomased iga-aastased temaatilised aruanded mõjusalt ühte olemasolevate järelevalvemehhanismide ning perioodilise hindamise vahendite kaudu saadud tulemustega, mis tuleb esitada õigeaegselt; tuletab meelde, et komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja kohus on täies vastavuses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 41 ja 47 sätestatud hea ja tõhusa halduse põhimõtetega jälgida ja hinnata liidu õiguse nõuetekohast rakendamist ning aluslepingutes sätestatud põhimõtete ja eesmärkide järgimist liikmesriikides ning kõigis liidu institutsioonides ja asutustes, samuti aktiivselt abistada liikmesriike teatavate direktiivide ja määruste ülevõtmisel ja rakendamisel, mis on samuti komisjoni kohus; soovitab seetõttu seda ülesannet arvesse võtta eespool nimetatud demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste poliitikatsüklis alates 2018. aastast, kusjuures tuleb õigeaegselt esitada asjaomased iga-aastased temaatilised aruanded koos olemasolevate järelevalvemehhanismide ning perioodilise hindamise vahendite kaudu saadud tulemustega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et parlament on korduvalt palunud komisjonil ennetavamalt jälgida, juhtida ja toetada keskkonnaalaste õigusaktide ja poliitika rakendamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab tervitatavaks komisjoni valmidust aktiivselt abistada liikmesriike õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel, koostades teatavate direktiivide ja määruste jaoks rakenduskavad; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et kuna Euroopa Parlament on institutsioonidevahelise kokkuleppe järgi kaasvastutav ELi õiguse rakendamise ja järgimise tagamise eest ning parlamendil on vastavalt ELi lepingu artiklile 14 poliitiline kontroll komisjoni üle, tuleks parlamenti automaatselt teavitada kõigist algatatud EU Piloti menetlustest ja rikkumismenetlustest ning tagada parlamendile piisav juurdepääs nende kahe menetlusega seotud dokumentidele, eriti kui need on seotud petitsioonidega, järgides samas juhtumite edukaks käsitlemiseks vajalikke konfidentsiaalsussätteid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb ettepaneku, et liikmesriikide esindajad viibiksid rohkem petitsioonikomisjonis petitsioonide arutelude juures; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et ELi õiguse kohaldamise tase liikmesriikides ei ole rahuldav, mida näitab komisjonile saadetud kaebuste suur arv ja Euroopa Parlamendile edastatud arvukad petitsioonid; tunnustab komisjoni 2016. aasta detsembri teatises esitatud algatust suurendada ennetavate vahendite kasutamist, nagu pakettkohtumised, rakendussuunised, eksperdirühmad ja spetsialiseerunud võrgustikud, sh SOLVIT, ja liikmesriikide suutlikkust jõustada ELi õigust; kutsub komisjoni üles kasutama ELi toimimise lepingu artikli 197 sätteid, et rakendada seda uuendatud õigusaktide järgimise tagamise poliitikat täielikus koostöös liikmesriikide ja Euroopa institutsioonidega; palub komisjonil parandada petitsioonide käsitlemist ning vastata neile õigeaegselt ja põhjalikult; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et 95 rikkumisjuhtumi käsitlemine on ikka veel pooleli ning kuigi Euroopa Liidu Kohus on teinud otsuse liikmesriikide suutmatuse kohta vastata nõuetele, on komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 260 andnud Euroopa Liidu Kohtusse vaid kolm juhtumit; on arvamusel, et kõige olulisem on tagada kohtuotsuste täielik ja õigeaegne täitmine ja vajadusel rakendada ELi toimimise lepingu artikli 279 sätteid, et ennetada ELi õiguse ja Euroopa Liidu Kohtu volituste õõnestamist; palub komisjonil selle probleemiga tegeleda ja Euroopa Parlamendile edusammude kohta regulaarselt aru anda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toonitab, et ELi aluslepingud ja ELi põhiõiguste harta on kõigi ELi institutsioonide jaoks siduvad (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab, et kõik parlamentidevahelised arutelud demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste küsimuste toimuksid kodanikuühiskonna ja kodanike osalusel, nt parlamendile saadetud petitsioonide ja Euroopa kodanikualgatuse kaudu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumeid ei loeta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 288 ELi õigusaktideks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et ELi õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ELi institutsioonide poolt on väga oluline tõhusus, läbipaistvus ja vastutus; rõhutab eelkõige demokraatliku vastutuse põhimõtet ja Euroopa Parlamendi rolli selle tagamisel ning ELi kodanike õigust õiguskaitsele ja heale haldusele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 41 ja 47; juhib tähelepanu sellele, et nende õiguste ja põhimõtete kohaselt tuleb kodanikele tagada asjakohane ja lihtne juurdepääs neid puudutavate õigusaktide eelnõudele; tuletab meelde, et need õigused ja põhimõtted peaksid olema väga tähtsad ka liikmesriikidele, kui nad esitavad eelnõusid ELi õigusaktide rakendamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil suurendada võimaluse ja vajaduse korral ELi rahalisi vahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond, mis on ette nähtud riigiasutuste ja sidusrühmade institutsionaalse suutlikkuse parandamise ja avaliku halduse tõhustamise jaoks, et soodustada sotsiaalset heaolu ja majandusarengut ning muuta kasutoovad õigusaktid tõhusamaks; kutsub komisjoni üles ELi toimimise lepingu artiklit 197 täiel määral kasutama, et aidata suurendada liikmesriikide suutlikkust rakendada ja jõustada ELi õigust; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles töötama välja vahendeid, millega aidata liikmesriikidel tunnistada ülevõtmisega seotud probleeme, tegeleda nendega rikkumismenetluse varajases etapis ja leida ühiseid lahendusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et kõige tõsisemaid rikkumismenetlusi põhjustavad direktiivide alusel vastu võetud õigusaktid; tuletab meelde, et määrused on kõikides liikmesriikides vahetult ja kohustuslikult kohaldatavad; palub seetõttu komisjonil seadusandlike ettepanekute esitamist kaaludes kasutada määrusi nii palju kui võimalik; on seisukohal, et selline lähenemisviis võib vähendada ülereguleerimise ohtu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, et eelotsused aitavad täpsustada, mil viisil tuleb Euroopa Liidu õigust kohaldada; on seisukohal, et selle menetluse kasutamine võimaldab ELi õigusakte ühtselt tõlgendada ja rakendada; palub seetõttu komisjonil tõhusamalt jälgida, et liikmesriikide kohtud täidaksid kohustust taotleda eelotsust Euroopa Liidu Kohtult, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 267; soovitab seetõttu liikmesriikide kohtutel pöörduda kahtluse korral küsimustega Euroopa Liidu Kohtu poole ja sellega vältida rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1164 (millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad) (13) rakendamise kontrollimisele ning algatada vajaduse korral rikkumismenetlused, keskendudes eriti valvsalt ebaõige ja puuduliku kohaldamise juhtumitele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt komisjoni jätkuvate jõupingutuste üle jõustada ELi keskkonnaeeskirju, et tagada kõikidele liikmesriikidele ja ettevõtjatele võrdsed tingimused, ning käsitleda puudujääke ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamises ja jõustamises, sealhulgas kasutades vajaduse korral rikkumismenetlusi; rõhutab siiski ELi keskkonnaeeskirjade ja eelkõige keskkonnavastutuse direktiivi teadaolevaid tõhususpiiranguid; kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni (14) keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et mõnes liikmesriigis kahjustavad õigust tervislikule keskkonnale puudujäägid ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamises ja jõustamises, eriti seoses õhusaaste ja veereostuse ärahoidmise, jäätmekäitluse ja reovee puhastitega; rõhutab, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide täielik rakendamine võib aidata ELi majandusel säästa eelkõige tervishoiukulusid ja otseseid keskkonnaga seotud kulusid 50 miljardi euro ulatuses aastas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et ELi õigustik hõlmab ka ELi sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid; märgib tõsise murega, et ELi keskkonnaeeskirjad ei pruugi olla kooskõlas keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooniga (edaspidi „Århusi konventsioon“) (15), kuna keskkonnaorganisatsioonidele ja üldsusele ei ole tagatud õiguskaitse piisavat kättesaadavust; palub seetõttu komisjonil pöörata tähelepanu Århusi konventsiooni vastavuskomitee järeldustele ja soovitustele (16) ja nõukogu 17. juuli 2017. aasta seisukohale (17) ning uurida võimalusi ja vahendeid Århusi konventsiooni järgimise saavutamiseks sellisel viisil, mis on kooskõlas liidu õiguskorra aluspõhimõtetega ja liidu kohtuliku kontrolli süsteemiga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu varjupaiga ja rände valdkonnas vastu võetud meetmete rakendamisele, et tagada nende kooskõla Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega, tegema liikmesriikidega koostööd, et aidata ületada raskused, millega nad võivad rakendamisel kokku puutuda, ja algatama vajaduse korral rikkumismenetlusi; märgib murega, et teatavad liikmesriigid eiravad oma varjupaiga- ja rändealaseid kohustusi, eriti varjupaigataotlejate ümberpaigutamise osas; rõhutab vajadust käsitleda teatavate liikmesriikide vahelist vähest solidaarsust varjupaiga ja rände valdkonnas, et kõik liikmesriigid täidaksid oma kohustusi; kutsub liikmesriike üles tõkestama tööalase ärakasutamise ja seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse suurenemist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles tõhusalt reageerima muutuvale rände- ja julgeolekuolukorrale ning tagama Euroopa rände tegevuskava ja sellega seotud rakenduspakettide tulemuslikku täitmist; palub liikmesriikidel tagasisaatmisdirektiivi (2008/115/EÜ) (18) nõuetekohaselt rakendada ja esitada regulaarselt aruandeid Euroopa rände tegevuskava rakendamise kohta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil kontrollida nulltunnilepingute kooskõla ELi tööõigusalaste õigusaktidega, sh osalise tööajaga töötajate direktiiviga, kuna 2016. aastal esitati palju petitsioone ebakindla töö kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | peab tervitatavaks asjaolu, et aruandes tunnustatakse parlamendi rolli komisjoni tähelepanu juhtimisel ELi õiguse kohaldamise puudustele liikmesriikides, kasutades selleks parlamendi küsimusi ja petitsioone; juhib tähelepanu sellele, et riikide parlamentide põhjalikum järelevalve oma valitsuste üle (kui viimased on kaasatud õigusloomeprotsessi) aitab ELi õigust tulemuslikumalt kohaldada, nagu on sätestatud aluslepingutes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab muret asjaolu pärast, et arvestades paljude direktiivide mitteühtseid tõlkeid ELi ametlikesse keeltesse, on tõenäoline, et eri keeleversioonides ei tõlgendata vastavaid tekste ühtemoodi ja see toob kaasa erinevused nende ülevõtmisel liikmesriikides; taunib asjaolu, et selliseid erinevusi direktiivide ülevõtmisel ja õiguslikes tõlgendustes ei saa tuvastada süstemaatiliselt, vaid üksnes siis, kui selle on oma otsuses selgitanud Euroopa Liidu Kohus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et riikide parlamentidel on oluline osa nii ELi õigusaktide eelnõude õigusloome-eelses järelevalves kui ka liikmesriikides ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise järelevalves; palub riikide parlamentidel jätkata aktiivselt selle ülesande täitmist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et kooskõlas komisjoni püüdlustega koostada paremaid ja tõhusamaid ELi õigusakte tuleks alati arvesse võtta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kordab nõudmist luua asjaomastes peadirektoraatides (DG IPOL, DG EXPO ja DG EPRS) autonoomne süsteem parlamendi poolt kaasotsustamismenetluse ja seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu võetud peamiste ELi õigusnormide mõju järelhindamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu ELi õigusaktide rakendamise kontrollimisele ja kehtestada eeskirjad võitluseks korruptsiooniga, mis otseselt kahjustab siseturu toimimist, ning võtta asjakohaseid meetmeid selle nähtuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele meelde, et õigusaktide õigeaegse ja nõuetekohase kohaldamise tagamine liikmesriikides on jätkuvalt ELi prioriteet; rõhutab, kui tähtis on kaitsta pädevuse andmise, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 5, ning põhimõtet, mille kohaselt kõik on seaduse ees võrdsed, eesmärgiga ELi õiguse kohaldamist paremini kontrollida; tuletab meelde, et oluline on suurendada teadlikkust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte erinevaid aspekte käsitlevate kehtivate direktiivide sätetest ning neid ellu viia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub ELi institutsioone üles täitma alati oma kohust järgida ELi teiseste õigusaktide sätete ja pehme õiguse kehtestamisel, poliitika väljatöötamisel ning ELi-väliste institutsioonidega kokkulepete või lepingute allkirjastamisel ELi esmaseid õigusakte, et aidata kõikide olemasolevate vahendite abil kaasa liikmesriikide pingutustele võtta ELi õigusaktid üle kõigis valdkondades ning järgida liidu väärtusi ja põhimõtteid, eelkõige võttes arvesse viimasel ajal liikmesriikides toimunut; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõustub komisjoni seisukohaga, et individuaalsetel kaebuste esitajatel on äärmiselt oluline roll, et tuvastada ELi õiguse täitmise tagamisel ja kohaldamisel esinevaid ulatuslikumaid probleeme, mis mõjutavad kodanike ja ettevõtjate huve; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et kuna liidus puuduvad hea halduse ühtsed ja terviklikud kodifitseeritud eeskirjad, on kodanikel ja ettevõtjatel raske hõlpsasti ja täielikult mõista oma õigusi, mis tulenevad liidu õigusest; rõhutab seetõttu, et hea halduse eeskirjade kodifitseerimine määrusena, milles sätestatakse haldusmenetluse eri aspektid, sealhulgas teavitamine, siduvad tähtajad, õigus ärakuulamisele ja iga isiku õigus oma toimikuga tutvuda, võrdub kodanike õiguste tugevdamise ja läbipaistvuse suurendamisega; on veendunud, et see määrus parandaks olemasolevate eeskirjade kättesaadavust ja selgust ning muudaks nende tõlgendamise ühtsemaks, millest saaksid kasu nii kodanikud ja ettevõtjad kui ka haldusasutused ja nende ametnikud; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde, et oma 15. jaanuari 2013. aasta ja 9. juuni 2016. aasta resolutsioonides nõudis Euroopa Parlament, et ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel võetaks vastu määrus avatud, tõhusa ja sõltumatu ELi halduse kohta, ning märgib, et kõnealusele nõudmisele ei ole järgnenud komisjoni ettepanekut; palub seepärast veel kord, et komisjon esitaks Euroopa haldusmenetlusõiguse kohta seadusandliku ettepaneku, võttes arvesse samme, mida Euroopa Parlament on kõnealuses valdkonnas seni astunud; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et keskkonnaalaste õigusaktide ja keskkonnapoliitika puuduliku rakendamise üks süvapõhjus on keskkonnakaalutluste ebapiisav lõimimine teistesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab vajadust säilitada keskkonnakaitse ning tervishoiu ja toiduohutuse kõrge tase; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et ELi õigusnormide täitmise tulemuslik tagamine tervishoiu, toiduohutuse ja keskkonna valdkonnas on Euroopa kodanike jaoks oluline, kuna see mõjutab nende igapäevast elu ja teenib üldise huvi eesmärki; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult piiriülese mõõtmega keskkonnaalaseid rikkumisi, eelkõige mis puudutab puhta õhu alaseid õigusakte, sealhulgas ELi õiguse nõuetekohast ülevõtmist ja kohaldamist tulevastes liikmesriikides; kutsub lisaks komisjoni üles andma kaebuste esitajatele nõuetekohaselt, läbipaistvalt ja õigeaegselt teada argumentidest, mille asjaomased riigid esitasid vastuseks kaebusele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et 2015. aastaga võrreldes keskkonnaalaste rikkumismenetluste arv 2016. aastal vähenes, kuid sedastab murelikult, et tervishoiu ja toiduohutuse valdkonnas menetluste arv suurenes, ning kutsub komisjoni üles pöörama nimetatud asjaolule erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi keskne põhimõte, mis tuleb integreerida kõikidesse poliitikameetmetesse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab õigusriigi põhimõtte tähtsat rolli mis tahes demokraatliku valitsemise vormi legitiimsuse seisukohast; toonitab, et see on liidu õiguskorra nurgakivi ning on seega kooskõlas õigusriigi põhimõttel rajaneva liidu kontseptsiooniga; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tuletab meelde, et võrdõiguslikkuse põhimõte, mis käsitleb võrdse töö eest võrdse tasu maksmist, on Euroopa Liidu aluslepingutes sätestatud alates 1957. aastast (vt ELi toimimise lepingu artiklit 157), ning rõhutab, et ELi toimimise lepingu artikliga 153 võimaldatakse ELil võtta meetmeid tööhõive ja kutsealaga seotud võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise laiemas valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib tunnustavalt, et võrdse töö eest võrdse tasu maksmise mõiste lai tõlgendus, mida Euroopa Liidu Kohus on oma otsustes väljendanud ning tema ulatuslik kohtupraktika asjaomase artikli küsimuses on selgelt laiendanud võimalusi võidelda nii otsese kui ka kaudse soolise diskrimineerimise vastu tasustamisel ja vähendada soolist palgalõhet, kuid rõhutab, et ELis püsiva soolise palgalõhe kaotamiseks tuleb veel palju teha; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab suurt kurbust selle pärast, et meeste ja naiste ebavõrdset tasustamist ebaseaduslikuks kuulutavate õiguslike põhimõtete kehtestamine ei ole iseenesest osutunud piisavaks, et kaotada püsiv sooline palgalõhe; rõhutab, et uuesti sõnastatud direktiiviga 2006/54/EÜ nõutakse liikmesriikidelt selle tagamist, et kõik kollektiivlepingute, palgaskaalade, palgakokkulepete ja individuaalsete töölepingute sätted, mis on võrdse tasustamise põhimõttega vastuolus, tunnistatakse või võib tunnistada kehtetuks või võib neid muuta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toonitab, et nii liikmesriigid kui ka komisjon peaksid pöörama tähelepanu ELi õiguse, eeskätt võrdset tasustamist käsitlevate sätete rakendamisele; kordab, kui oluline on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega arvestamine paljudes ELi direktiivides, ja peab alternatiivseid vahendeid väärtuslikeks ELi õiguse nõuetekohasel rakendamisel; tuletab meelde, et oluline on suurendada teadlikkust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte erinevaid aspekte käsitlevate kehtivate direktiivide sätetest ning seda põhimõtet ellu viia; rõhutab, et kollektiivläbirääkimised võivad võimaldada selliste ELi õigusnormide täiendavat kohaldamist, mis käsitlevad naistele ja meestele võrdse töö eest võrdse tasu maksmist, vanemapuhkust, töötingimusi ja tööaega, sealhulgas iganädalast ühist puhkepäeva, eesmärgiga saavutada naiste ja meeste töö- ja pereelu tasakaal ning parandada nende olukorda tööturul; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab meelde oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni, milles nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 298 alusel Euroopa haldusmenetlusõigust käsitleva ELi määruse vastuvõtmist; märgib pettunult, et komisjon ei ole järginud Euroopa Parlamendi nõudmist esitada haldusmenetlusõiguse kohta seadusandliku akti ettepanek; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunnistab, kui oluline on koguda andmeid, võimaluse korral sugupoolte lõikes, et hinnata naiste õiguste edendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

68.

| 69. | peab kahetsusväärseks puudusi loomade heaolu alases komisjoni käsituses, milles eiratakse tõsiseid vastuolusid, millest on teatanud arvukad kodanikud, kes on kasutanud petitsiooni esitamise õigust; kordab oma nõudmist algatada ELi tasandil uus strateegia, et täita kõik olemasolevad lüngad ning tagada täielik ja tõhus loomade heaolu kaitse selge ning kõikehõlmava õigusraamistiku abil, mis vastab täielikult ELi toimimise lepingu artikli 13 nõuetele; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni üles kontrollima põhjalikult petitsioone, mis on seotud sama kaubamärgi toiduainete kvaliteedierinevustega liikmesriikides; nõuab tungivalt, et komisjon teeks lõpu ebaausatele tavadele ja tagaks, et kõiki tarbijaid koheldakse võrdselt; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0385.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

(4)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(5)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 246.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0409.

(7)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 126.

(8)  ELT C 440, 30.12.2015, lk 17.

(9)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

(10)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 15.

(11)  ELT C 18, 19.1.2017, lk 10.

(12)  Euroopa Kohtu 20. septembri 2016. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-8/15 P kuni C-10/15 P, Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) vs. Euroopa Komisjon ja Euroopa Keskpank (ECLI:EU:C:2016:701).

(13)  ELT L 193, 19.7.2016, lk 1.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0414.

(15)  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

(16)  ACCC/C/2008/32 (EU), II osa, vastu võetud 17. märtsil 2017.

(17)  ELT L 186, 19.7.2017, lk 15.

(18)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

---

SOOVITUSED

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/121

---

P8_TA(2018)0256

ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise läbirääkimised

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamise läbirääkimisi (2018/2018(INI))

(2020/C 28/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning V jaotist, eriti selle artikleid 21 ja 36, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning V jaotist, eriti selle artikleid 21 ja 36, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218,

| — | võttes arvesse Tšiili Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelist olemasolevat assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšiili Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelist olemasolevat assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse, et 16. novembril 2017 algasid Euroopa Liidu ja Tšiili läbirääkimised ajakohastatud assotsieerimislepingu üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 16. novembril 2017 algasid Euroopa Liidu ja Tšiili läbirääkimised ajakohastatud assotsieerimislepingu üle,

| — | võttes arvesse, et 13. novembril 2017 võttis nõukogu vastu läbirääkimisjuhised selle lepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 13. novembril 2017 võttis nõukogu vastu läbirääkimisjuhised selle lepingu kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni 25. kohtumise ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu 22. jaanuaril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Tšiili parlamentaarse ühiskomisjoni 25. kohtumise ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu 22. jaanuaril 2018,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevaid läbirääkimisi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele, mis käsitleb ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu kaubandussamba ajakohastamist käsitlevaid läbirääkimisi (1),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni ELi poliitiliste suhete kohta Ladina-Ameerika riikidega (2),

| — | võttes arvesse 11. mail 2015. aastal avaldatud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse kodanikuühiskonna foorumi deklaratsiooni pealkirjaga „Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide rahvaste võrdõiguslikkus, õigused ja demokraatlik osalemine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. mail 2015. aastal avaldatud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse kodanikuühiskonna foorumi deklaratsiooni pealkirjaga „Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide rahvaste võrdõiguslikkus, õigused ja demokraatlik osalemine“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 4 ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0158/2018),

| A. | arvestades, et Tšiilil ja ELil on ühised väärtused ning tihedad kultuuri-, majandus- ja poliitilised sidemed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Tšiilil ja ELil on ühised väärtused ning tihedad kultuuri-, majandus- ja poliitilised sidemed;

| B. | arvestades, et Tšiili ja EL on lähedased partnerid selliste piirkondlike ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel nagu kliimamuutused, rahvusvaheline julgeolek, kestlik areng ja ülemaailmne juhtimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Tšiili ja EL on lähedased partnerid selliste piirkondlike ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel nagu kliimamuutused, rahvusvaheline julgeolek, kestlik areng ja ülemaailmne juhtimine;

| C. | arvestades, et Tšiili on demokraatia ja inimõiguste, vaba ja avatud kaubanduse ning mitmepoolsuse kindel pooldaja; arvestades, et Tšiili on ka Vaikse ookeani liidu, Ameerika Riikide Organisatsiooni ja Lõuna-Ameerika Riikide Liidu mõjukas liige; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tšiili on demokraatia ja inimõiguste, vaba ja avatud kaubanduse ning mitmepoolsuse kindel pooldaja; arvestades, et Tšiili on ka Vaikse ookeani liidu, Ameerika Riikide Organisatsiooni ja Lõuna-Ameerika Riikide Liidu mõjukas liige;

| D. | arvestades, et Tšiili on tähtis toimija piirkondlikes küsimustes, näiteks garantiiandja Colombia rahuprotsessis ning Venezuela valitsuse ja opositsiooni vahelistel Santo Domingo kõnelustel; arvestades, et Tšiili loobus osalemast Venezuela tulevikku käsitlevatel läbirääkimistel, kuna demokraatlike presidendivalimiste ja institutsioonilise normaliseerimise miinimumtingimused on jäänud täitmata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tšiili on tähtis toimija piirkondlikes küsimustes, näiteks garantiiandja Colombia rahuprotsessis ning Venezuela valitsuse ja opositsiooni vahelistel Santo Domingo kõnelustel; arvestades, et Tšiili loobus osalemast Venezuela tulevikku käsitlevatel läbirääkimistel, kuna demokraatlike presidendivalimiste ja institutsioonilise normaliseerimise miinimumtingimused on jäänud täitmata;

| E. | arvestades, et alates 2014. aasta jaanuarist on olemas raamistik Tšiili osalemiseks ELi kriisiohjamisoperatsioonides; arvestades, et Tšiili osaleb Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR Althea) ning mitmes ÜRO rahuvalveoperatsioonis, mis näitab Tšiili valmidust kaitsta ülemaailmset rahu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2014. aasta jaanuarist on olemas raamistik Tšiili osalemiseks ELi kriisiohjamisoperatsioonides; arvestades, et Tšiili osaleb Euroopa Liidu sõjalises operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (EUFOR Althea) ning mitmes ÜRO rahuvalveoperatsioonis, mis näitab Tšiili valmidust kaitsta ülemaailmset rahu ja julgeolekut;

| F. | arvestades, et Tšiili hiljutised parlamendi- ja presidendivalimised tõendasid taas Tšiili demokraatia stabiilsust ja küpsust; arvestades, et Tšiili on saanud kasu tugevast majanduskasvust ja on üks Lõuna-Ameerika viimastel aastakümnetel kõige kiiremini arenevatest majandusest; arvestades, et reformid riigis jätkuvad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Tšiili hiljutised parlamendi- ja presidendivalimised tõendasid taas Tšiili demokraatia stabiilsust ja küpsust; arvestades, et Tšiili on saanud kasu tugevast majanduskasvust ja on üks Lõuna-Ameerika viimastel aastakümnetel kõige kiiremini arenevatest majandusest; arvestades, et reformid riigis jätkuvad;

| G. | arvestades tõsiasja, et abort ei ole viimasel ajal teatud tingimustel enam karistatav, mis on tõend Tšiili ühiskonna suuremast valmisolekust naiste ja tütarlaste võimestamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades tõsiasja, et abort ei ole viimasel ajal teatud tingimustel enam karistatav, mis on tõend Tšiili ühiskonna suuremast valmisolekust naiste ja tütarlaste võimestamiseks;

| H. | arvestades, et 2016. aasta inimarengu indeksi kohaselt kuulub Tšiili väga kõrge arenguga riikide kategooriasse, olles Ladina-Ameerika riikide hulgas esimesel ning maailma riikide hulgas 38. kohal, paiknedes seejuures seitsmest Euroopa Liidu liikmesriigist kõrgemal; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2016. aasta inimarengu indeksi kohaselt kuulub Tšiili väga kõrge arenguga riikide kategooriasse, olles Ladina-Ameerika riikide hulgas esimesel ning maailma riikide hulgas 38. kohal, paiknedes seejuures seitsmest Euroopa Liidu liikmesriigist kõrgemal;

| I. | arvestades, et olemasolev assotsieerimisleping on aidanud süvendada ELi ja Tšiili poliitilisi suhteid ning oluliselt kasvatada kaubandust ja investeerimisvoogusid; arvestades, et jätkuv õigusriigi põhimõtte järgimine ning stabiilse õigus- ja poliitilise raamistiku tagamine võimaldab mõlemal, nii Tšiilil kui ka ELil, tegeleda vabalt ettevõtlusega ja soodustab sobivat investeerimiskeskkonda, kus on tagatud õiguskindluse põhimõte; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olemasolev assotsieerimisleping on aidanud süvendada ELi ja Tšiili poliitilisi suhteid ning oluliselt kasvatada kaubandust ja investeerimisvoogusid; arvestades, et jätkuv õigusriigi põhimõtte järgimine ning stabiilse õigus- ja poliitilise raamistiku tagamine võimaldab mõlemal, nii Tšiilil kui ka ELil, tegeleda vabalt ettevõtlusega ja soodustab sobivat investeerimiskeskkonda, kus on tagatud õiguskindluse põhimõte;

| J. | arvestades, et viimastel aastatel on EL ja Tšiili teiste partneritega sõlminud ambitsioonikamaid ja ulatuslikumaid lepinguid; arvestades, et seetõttu avab ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamine võimaluse olemasolevaid suhteid tunduvalt süvendada, sealhulgas ka välis- ja julgeolekualaseid suhteid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimastel aastatel on EL ja Tšiili teiste partneritega sõlminud ambitsioonikamaid ja ulatuslikumaid lepinguid; arvestades, et seetõttu avab ELi ja Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamine võimaluse olemasolevaid suhteid tunduvalt süvendada, sealhulgas ka välis- ja julgeolekualaseid suhteid;

| K. | arvestades, et tulevane ELi ja Tšiili vaheline assotsieerimisleping peab täielikult kajastama kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ümberkujundavat olemust ja rahvusvahelise arengualase koostöö tähtsust kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tulevane ELi ja Tšiili vaheline assotsieerimisleping peab täielikult kajastama kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ümberkujundavat olemust ja rahvusvahelise arengualase koostöö tähtsust kestliku arengu eesmärkide saavutamisel;

| L. | arvestades, et ajakohastatud assotsieerimisleping (nagu ka praegu (uuesti) läbirääkimisel olevad lepingud Mehhiko ja Mercosuri riikidega) tugevdab ELi rolli Ladina-Ameerika olulise liitlasriigina ajal, kui sellised toimijad nagu Hiina ja Venemaa püüavad selles piirkonnas üha rohkem mõju saavutada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajakohastatud assotsieerimisleping (nagu ka praegu (uuesti) läbirääkimisel olevad lepingud Mehhiko ja Mercosuri riikidega) tugevdab ELi rolli Ladina-Ameerika olulise liitlasriigina ajal, kui sellised toimijad nagu Hiina ja Venemaa püüavad selles piirkonnas üha rohkem mõju saavutada;

| M. | arvestades, et ELi ja Tšiili parlamentaarne ühiskomisjon on korduvalt väljendanud toetust assotsieerimislepingu ajakohastamisele – viimati ühiskomisjoni 25. kohtumisel 22. jaanuaril 2018 vastu võetud ühisdeklaratsioonis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ja Tšiili parlamentaarne ühiskomisjon on korduvalt väljendanud toetust assotsieerimislepingu ajakohastamisele – viimati ühiskomisjoni 25. kohtumisel 22. jaanuaril 2018 vastu võetud ühisdeklaratsioonis;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal


  Üldpõhimõtted








  a) | oluliselt tugevdada Tšiili ja ELi kui ühtmoodi meelestatud partnerite omavahelist koostööd olukorras, kus rahvusvaheliste suhete keskkond on muutunud ebakindlaks, tuginedes ühistele väärtustele ning demokraatia põhimõtetele, võitlusele kliimamuutuste vastu, tagades soolise võrdõiguslikkuse, õigusriigi, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise; |
| --- | --- | --- |

1.

Üldpõhimõtted

a)

oluliselt tugevdada Tšiili ja ELi kui ühtmoodi meelestatud partnerite omavahelist koostööd olukorras, kus rahvusvaheliste suhete keskkond on muutunud ebakindlaks, tuginedes ühistele väärtustele ning demokraatia põhimõtetele, võitlusele kliimamuutuste vastu, tagades soolise võrdõiguslikkuse, õigusriigi, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise;

| b) | tagada, et ajakohastatud leping Tšiiliga oleks ambitsioonikas, laiaulatuslik ja tasakaalustatud ning tooks tuntavat kasu mõlema lepingupoole kodanikele, ettevõtetele ja majandusele; tagada, et see leping oleks üks eesrindlikumaid ja ambitsioonikamaid kolmandate riikidega sõlmitud ELi lepinguid; |
| --- | --- |

b)

tagada, et ajakohastatud leping Tšiiliga oleks ambitsioonikas, laiaulatuslik ja tasakaalustatud ning tooks tuntavat kasu mõlema lepingupoole kodanikele, ettevõtetele ja majandusele; tagada, et see leping oleks üks eesrindlikumaid ja ambitsioonikamaid kolmandate riikidega sõlmitud ELi lepinguid;

| c) | tugevdada ELi ja Tšiili koostöö inimõiguste mõõdet, pidades silmas ELi ja Tšiili inimõigustealast strateegiat aastateks 2016–2020; võtta lepingusse ühine kohustus kaitsta ja edendada inimõigusi, põhivabadusi, soolist võrdõiguslikkust ning vähemuste, nagu LGBTI-kogukonna ja põlisrahvaste õigusi, mis hõlmab ka jõustatavaid kontrolli, järjepideva aruandmise ja vaidluste lahendamise mehhanisme; ergutada Tšiilit leidma lahendust küsimustele, mis on seotud kohalike maputše indiaanlaste ja teiste põlisrahvastega; jätkata tava lisada inimõiguste klausel kõigisse tulevastesse assotsieerimislepingutesse; jätkata ELi ja Tšiili vahelist regulaarset dialoogi inimõiguste teemal, eesmärgiga tugevdada institutsioonilist raamistikku ja riiklikku poliitikat inimõiguste edendamiseks, kasutades muu hulgas mitmepoolset koostööd; |
| --- | --- |

c)

tugevdada ELi ja Tšiili koostöö inimõiguste mõõdet, pidades silmas ELi ja Tšiili inimõigustealast strateegiat aastateks 2016–2020; võtta lepingusse ühine kohustus kaitsta ja edendada inimõigusi, põhivabadusi, soolist võrdõiguslikkust ning vähemuste, nagu LGBTI-kogukonna ja põlisrahvaste õigusi, mis hõlmab ka jõustatavaid kontrolli, järjepideva aruandmise ja vaidluste lahendamise mehhanisme; ergutada Tšiilit leidma lahendust küsimustele, mis on seotud kohalike maputše indiaanlaste ja teiste põlisrahvastega; jätkata tava lisada inimõiguste klausel kõigisse tulevastesse assotsieerimislepingutesse; jätkata ELi ja Tšiili vahelist regulaarset dialoogi inimõiguste teemal, eesmärgiga tugevdada institutsioonilist raamistikku ja riiklikku poliitikat inimõiguste edendamiseks, kasutades muu hulgas mitmepoolset koostööd;

| d) | ergutada Tšiilit tagama täielikult rahvusvahelistele standarditele vastavat nõuetekohast menetlust ja ausat kohtumenetlust; |
| --- | --- |

d)

ergutada Tšiilit tagama täielikult rahvusvahelistele standarditele vastavat nõuetekohast menetlust ja ausat kohtumenetlust;

| e) | seada eesmärk soodustada Tšiilis kestlikku sotsiaal-majanduslikku arengut, võidelda vaesusega ja vähendada ebavõrdsust, võttes arvesse tõsiasja, et Tšiili on kohustunud täitma kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 eesmärgid; |
| --- | --- |

e)

seada eesmärk soodustada Tšiilis kestlikku sotsiaal-majanduslikku arengut, võidelda vaesusega ja vähendada ebavõrdsust, võttes arvesse tõsiasja, et Tšiili on kohustunud täitma kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 eesmärgid;

| f) | toetada Tšiilit haridusstandardite ja haridusprogrammide parandamisel, tagades, et kõige madalama sissetulekuga isikutel oleks täielik juurdepääs kõrgharidusele; tugevdada seost ülikoolide ja tööturu vahel, lahendades oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi ja edendades noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

f)

toetada Tšiilit haridusstandardite ja haridusprogrammide parandamisel, tagades, et kõige madalama sissetulekuga isikutel oleks täielik juurdepääs kõrgharidusele; tugevdada seost ülikoolide ja tööturu vahel, lahendades oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse probleemi ja edendades noorte tööhõivet;

| g) | soodustada sotsiaal- ja keskkonnaõiguste kaitset, samuti tagada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide tulemuslik rakendamine ning sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise kaotamine; |
| --- | --- |

g)

soodustada sotsiaal- ja keskkonnaõiguste kaitset, samuti tagada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide tulemuslik rakendamine ning sunniviisilise töö ja lapstööjõu kasutamise kaotamine;

Mitmepoolsus ning piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö

| h) | tugevdada dialoogi ja koostööd selliste piirkondlike ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel nagu organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, suurenev ebavõrdsus, ränne, terrorism ja kliimamuutused, sealhulgas kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamine; toetada ELi ja Tšiili koostööd rände haldamise küsimustes ja ning luua tagasivõtumehhanismid, sh kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtumehhanismid; |
| --- | --- |

h)

tugevdada dialoogi ja koostööd selliste piirkondlike ja ülemaailmsete probleemide lahendamisel nagu organiseeritud kuritegevus, uimastikaubandus, suurenev ebavõrdsus, ränne, terrorism ja kliimamuutused, sealhulgas kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 rakendamine; toetada ELi ja Tšiili koostööd rände haldamise küsimustes ja ning luua tagasivõtumehhanismid, sh kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtumehhanismid;

| i) | tuletada meelde mitmepoolse tegevuskava tähtsust ning seda, et kahepoolsetes läbirääkimistes ei tohi õõnestada eesmärki saavutada areng mitmepoolselt; |
| --- | --- |

i)

tuletada meelde mitmepoolse tegevuskava tähtsust ning seda, et kahepoolsetes läbirääkimistes ei tohi õõnestada eesmärki saavutada areng mitmepoolselt;

| j) | aidata tugevdada mitmepoolsust ja rahvusvahelist koostööd, et edendada rahvusvahelist julgeolekut ja tulemuslikult reageerida globaalsetele probleemidele; tõhustada mõlema poole seisukohtade kooskõlastamist rahvusvahelistes organisatsioonides ja foorumitel; |
| --- | --- |

j)

aidata tugevdada mitmepoolsust ja rahvusvahelist koostööd, et edendada rahvusvahelist julgeolekut ja tulemuslikult reageerida globaalsetele probleemidele; tõhustada mõlema poole seisukohtade kooskõlastamist rahvusvahelistes organisatsioonides ja foorumitel;

| k) | ergutada Tšiilit jätkuvalt toetama piirkondlikku integratsiooni ja koostööd, eelkõige Vaikse ookeani liidus, võttes arvesse selle julgustavaid tulemusi piirkonna liikmete majandusliku integratsiooni tegeliku ja aktiivse edendajana, samuti Lõuna-Ameerika Riikide Liidus ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduses; uurida võimalust saada ELile Vaikse ookeani liidus vaatleja staatus; |
| --- | --- |

k)

ergutada Tšiilit jätkuvalt toetama piirkondlikku integratsiooni ja koostööd, eelkõige Vaikse ookeani liidus, võttes arvesse selle julgustavaid tulemusi piirkonna liikmete majandusliku integratsiooni tegeliku ja aktiivse edendajana, samuti Lõuna-Ameerika Riikide Liidus ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduses; uurida võimalust saada ELile Vaikse ookeani liidus vaatleja staatus;

Poliitiline dialoog ja koostöö

| l) | võimaldada regulaarse sisulise dialoogi pidamist kõigis olulistes küsimustes, olemasolevaid formaate kasutades ja laiendades; võtta kasutusele partnerluse rahastamisvahendi kaudu olemas olevad ressursid, et saavutada strateegilised eesmärgid; |
| --- | --- |

l)

võimaldada regulaarse sisulise dialoogi pidamist kõigis olulistes küsimustes, olemasolevaid formaate kasutades ja laiendades; võtta kasutusele partnerluse rahastamisvahendi kaudu olemas olevad ressursid, et saavutada strateegilised eesmärgid;

| m) | tagada tihe koostöö julgeoleku ja kaitse valdkonnas, eelkõige seoses konfliktide ärahoidmise, kriisiohjamise, meresõidu turvalisuse, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega; võimaldada Tšiilil aktiivsemalt osaleda ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonides ja operatsioonides; |
| --- | --- |

m)

tagada tihe koostöö julgeoleku ja kaitse valdkonnas, eelkõige seoses konfliktide ärahoidmise, kriisiohjamise, meresõidu turvalisuse, desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega; võimaldada Tšiilil aktiivsemalt osaleda ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonides ja operatsioonides;

| n) | võimaldada suuremat koostööd terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastases võitluses ning radikaliseerumise ja piiriülese kuritegevuse ennetamises, kahjustamata kodanikuvabadusi ja põhiõigusi; võtta meetmeid ülemaailmse terrorismivastase võitluse raames, tugevdades ülemaailmse ja piirkondliku koostöö mehhanisme, meetmeid ja organeid kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja põhimõtetega; |
| --- | --- |

n)

võimaldada suuremat koostööd terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastases võitluses ning radikaliseerumise ja piiriülese kuritegevuse ennetamises, kahjustamata kodanikuvabadusi ja põhiõigusi; võtta meetmeid ülemaailmse terrorismivastase võitluse raames, tugevdades ülemaailmse ja piirkondliku koostöö mehhanisme, meetmeid ja organeid kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirja põhimõtetega;

| o) | tugevdada koostööd korruptsiooni, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses; lisada head maksuhaldustava ja läbipaistvusstandardeid käsitlevad sätted, mis kinnitavad veel kord poolte kohustust rakendada rahvusvahelisi standardeid võitluses maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; |
| --- | --- |

o)

tugevdada koostööd korruptsiooni, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses; lisada head maksuhaldustava ja läbipaistvusstandardeid käsitlevad sätted, mis kinnitavad veel kord poolte kohustust rakendada rahvusvahelisi standardeid võitluses maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu;

| p) | tuletada meelde, et korruptsioon õõnestab inimõigusi, võrdsust, sotsiaalset õiglust, kaubandust ja ausat konkurentsi, takistades majanduskasvu; lisada konkreetsed jaotised, milles on esitatud selged ja kindlad kohustused ja meetmed, mille abil võidelda korruptsiooni kõikide vormide vastu ning rakendada rahvusvahelisi standardeid ja mitmepoolseid korruptsioonivastaseid konventsioone; |
| --- | --- |

p)

tuletada meelde, et korruptsioon õõnestab inimõigusi, võrdsust, sotsiaalset õiglust, kaubandust ja ausat konkurentsi, takistades majanduskasvu; lisada konkreetsed jaotised, milles on esitatud selged ja kindlad kohustused ja meetmed, mille abil võidelda korruptsiooni kõikide vormide vastu ning rakendada rahvusvahelisi standardeid ja mitmepoolseid korruptsioonivastaseid konventsioone;

| q) | lihtsustada liikuvust ELi ja Tšiili vahel; edendada noorte, õpilaste ja üliõpilaste vahetust, stipendiumiprogramme ja koolituskursusi, muu hulgas ERASMUS+ programmi kaudu; jätkata pingutusi akadeemiliste kvalifikatsioonide täieliku vastastikuse tunnustamiseni jõudmiseks ning kõrghariduse ajakohaseks, kättesaadavaks ja rahvusvaheliseks muutmiseks; |
| --- | --- |

q)

lihtsustada liikuvust ELi ja Tšiili vahel; edendada noorte, õpilaste ja üliõpilaste vahetust, stipendiumiprogramme ja koolituskursusi, muu hulgas ERASMUS+ programmi kaudu; jätkata pingutusi akadeemiliste kvalifikatsioonide täieliku vastastikuse tunnustamiseni jõudmiseks ning kõrghariduse ajakohaseks, kättesaadavaks ja rahvusvaheliseks muutmiseks;

| r) | edendada teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste ülekannet ning tõhustada koostööd teadusuuringute vallas, kasutades täielikult ära selliseid olemasolevaid programme nagu „Horisont 2020“; |
| --- | --- |

r)

edendada teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste ülekannet ning tõhustada koostööd teadusuuringute vallas, kasutades täielikult ära selliseid olemasolevaid programme nagu „Horisont 2020“;

| s) | edendada ja tugevdada suhteid rahvusvahelise koostöö valdkonnas, tuginedes rahvusvahelist koostööd käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile, mis allkirjastati 2015. aastal; luua uuenduslikud mehhanismid, mis laiendavad ja tugevdavad kolmepoolset ja piirkondlikku koostööd Ladina-Ameerikas ja sellest väljaspool, kasutades selliseid programme nagu EUROsociAL+ ja Euroclima+ ning uimastipoliitka valdkonna koostööprogrammi COPOLAD; |
| --- | --- |

s)

edendada ja tugevdada suhteid rahvusvahelise koostöö valdkonnas, tuginedes rahvusvahelist koostööd käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile, mis allkirjastati 2015. aastal; luua uuenduslikud mehhanismid, mis laiendavad ja tugevdavad kolmepoolset ja piirkondlikku koostööd Ladina-Ameerikas ja sellest väljaspool, kasutades selliseid programme nagu EUROsociAL+ ja Euroclima+ ning uimastipoliitka valdkonna koostööprogrammi COPOLAD;

| t) | töötada välja metoodika, mille abil tuua esile ajakohastatud lepingu mõju meestele ja naistele, ning võtta need tulemused aluseks soolise võrdõiguslikkuse saavutamise poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

t)

töötada välja metoodika, mille abil tuua esile ajakohastatud lepingu mõju meestele ja naistele, ning võtta need tulemused aluseks soolise võrdõiguslikkuse saavutamise poliitika kujundamisel;

| u) | kinnitada ühist seotust Pariisi kliimakokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning näha ELi ja Tšiili vahel ette tihe koostöö keskkonnakaitse vallas ja kliimamuutuste vastases võitluses; tugevdada partnerlust seoses tehnilise ja poliitilise koostööga peamistes keskkonnaküsimustes, sealhulgas rahvusvahelise transpordi CO2-heitkogused, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning säästev tootmine ja tarbimine; soodustada tõhusamat koostööd ringmajanduse valdkonnas, et parandada ressursitõhusust, loodusvarade säästvat kasutamist, ökoinnovatsiooni ja veevarude majandamist; suurendada toetust kliimamuutuste tagajärgede leevendamise projektidele; |
| --- | --- |

u)

kinnitada ühist seotust Pariisi kliimakokkuleppe ja kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ning näha ELi ja Tšiili vahel ette tihe koostöö keskkonnakaitse vallas ja kliimamuutuste vastases võitluses; tugevdada partnerlust seoses tehnilise ja poliitilise koostööga peamistes keskkonnaküsimustes, sealhulgas rahvusvahelise transpordi CO2-heitkogused, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ning säästev tootmine ja tarbimine; soodustada tõhusamat koostööd ringmajanduse valdkonnas, et parandada ressursitõhusust, loodusvarade säästvat kasutamist, ökoinnovatsiooni ja veevarude majandamist; suurendada toetust kliimamuutuste tagajärgede leevendamise projektidele;

| v) | tugevdada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning Maa seire satelliitandmete valdkonnas ELi Copernicuse programmi kasutamisel keskkonnakaitse eesmärkidel; |
| --- | --- |

v)

tugevdada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning Maa seire satelliitandmete valdkonnas ELi Copernicuse programmi kasutamisel keskkonnakaitse eesmärkidel;

| w) | edendada kultuurikoostööd ning toetada diasporaad nii Tšiilis kui ka ELis, et aidata kaasa ELi ja Tšiili välisinvesteeringutele; |
| --- | --- |

w)

edendada kultuurikoostööd ning toetada diasporaad nii Tšiilis kui ka ELis, et aidata kaasa ELi ja Tšiili välisinvesteeringutele;

| x) | kinnitada veel kord, et juurdepääs veele on inimõigus; |
| --- | --- |

x)

kinnitada veel kord, et juurdepääs veele on inimõigus;

Institutsioonilised sätted

| y) | tagada, et assotsieerimislepingu aluseks on parlamentide suur osalus, ning tugevdada selleks olemasolevaid sätteid ja koostöömehhanisme, et võimaldada suuremat osalust lepingu koostamisel ja järelevalvet lepingu rakendamisel, eelkõige parlamentaarse ühiskomisjoni olemasoleva parlamentidevahelise formaadi kaudu; näha parlamentaarse ühiskomisjoni jaoks ette võimalus nõuda assotsieerimislepingu rakendamise kohta vajalikku teavet; |
| --- | --- |

y)

tagada, et assotsieerimislepingu aluseks on parlamentide suur osalus, ning tugevdada selleks olemasolevaid sätteid ja koostöömehhanisme, et võimaldada suuremat osalust lepingu koostamisel ja järelevalvet lepingu rakendamisel, eelkõige parlamentaarse ühiskomisjoni olemasoleva parlamentidevahelise formaadi kaudu; näha parlamentaarse ühiskomisjoni jaoks ette võimalus nõuda assotsieerimislepingu rakendamise kohta vajalikku teavet;

| z) | tagada ühise nõuandekomitee kaudu ja muul moel kodanikuühiskonna asjakohane kaasamine nii assotsieerimislepingu läbirääkimiste ajal kui ka lepingu rakendamise etapis; rõhutada vajadust luua institutsiooniline mehhanism, et soodustada mõlemas piirkonnas kodanikuühiskonna organisatsioone kaasavat poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

z)

tagada ühise nõuandekomitee kaudu ja muul moel kodanikuühiskonna asjakohane kaasamine nii assotsieerimislepingu läbirääkimiste ajal kui ka lepingu rakendamise etapis; rõhutada vajadust luua institutsiooniline mehhanism, et soodustada mõlemas piirkonnas kodanikuühiskonna organisatsioone kaasavat poliitilist dialoogi;

| aa) | teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult läbirääkimiste kõikidel etappidel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; see hõlmab Euroopa Parlamendile läbirääkimistekstide ja iga läbirääkimisvooru protokolli edastamist; tunnustab sellega seoses nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta otsust avaldada novembris 2017 komisjonile ning komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale antud läbirääkimisvolitused; |
| --- | --- |

aa)

teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult läbirääkimiste kõikidel etappidel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; see hõlmab Euroopa Parlamendile läbirääkimistekstide ja iga läbirääkimisvooru protokolli edastamist; tunnustab sellega seoses nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta otsust avaldada novembris 2017 komisjonile ning komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale antud läbirääkimisvolitused;

| ab) | suhtuda läbirääkimisjuhiste hiljutisse avaldamisse kui olulisse pretsedenti ning võtta kohustus avaldada edaspidi kõik rahvusvaheliste lepingute läbirääkimisjuhised; |
| --- | --- |

ab)

suhtuda läbirääkimisjuhiste hiljutisse avaldamisse kui olulisse pretsedenti ning võtta kohustus avaldada edaspidi kõik rahvusvaheliste lepingute läbirääkimisjuhised;

| ac) | kiirendada läbirääkimisi lepingu üle, pidades silmas selle ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

ac)

kiirendada läbirääkimisi lepingu üle, pidades silmas selle ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt enne parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõppu;

| ad) | järgida kõigil tasanditel pikaajalist tava, mille kohaselt ei kohaldata uut lepingut ajutiselt enne, kui Euroopa Parlament on andnud nõusoleku; |
| --- | --- |

ad)

järgida kõigil tasanditel pikaajalist tava, mille kohaselt ei kohaldata uut lepingut ajutiselt enne, kui Euroopa Parlament on andnud nõusoleku;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Tšiili Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0354.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0345.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/126 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/126

---

P8_TA(2018)0244

Keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute kliirimiskohustus, teatamisnõuded ja riskimaandamismeetmed, ning kauplemisteabehoidlad ***I

Euroopa Parlamendi 12. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega(COM(2017)0208 – C8-0147/2017 – 2017/0090(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/16)

Muudatusettepanek 1

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0181/2018).

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

---

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetmete, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning kauplemisteabehoidlate nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) avaldati Euroopa Liidu Teatajas27. juulil 2012 ja jõustus 16. augustil 2012. Selles sätestatud nõuded, s.o standardsete börsiväliste tuletislepingute keskne kliiring, võimendustagatise nõuded, operatsiooniriski maandamise nõuded börsivälistele tuletislepingutele, mida keskselt ei kliirita, tuletislepingutega seotud teatamiskohustused ning kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate nõuded, aitavad vähendada süsteemset riski, sest nende nõuete tõttu on börsiväliste tuletisinstrumentide turg läbipaistvam ning vastaspoole krediidirisk ja börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud operatsioonirisk väiksem. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) avaldati Euroopa Liidu Teatajas27. juulil 2012 ja jõustus 16. augustil 2012. Selles sätestatud nõuded, s.o standardsete börsiväliste tuletislepingute keskne kliiring, võimendustagatise nõuded, operatsiooniriski maandamise nõuded börsivälistele tuletislepingutele, mida keskselt ei kliirita, tuletislepingutega seotud teatamiskohustused ning kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate nõuded, aitavad vähendada süsteemset riski, sest nende nõuete tõttu on börsiväliste tuletisinstrumentide turg läbipaistvam ning vastaspoole krediidirisk ja börsiväliste tuletisinstrumentidega seotud operatsioonirisk väiksem.

| (2) | Määrusega (EL) nr 648/2012 hõlmatud teatavate valdkondade lihtsustamine ja nende valdkondade proportsionaalsem käsitlemine on kooskõlas komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga, milles rõhutatakse vajadust kulukärbete ja lihtsustamise järele, et saavutada liidu poliitikameetmete eesmärgid kõige tõhusamal viisil, ning sellega tahetakse eelkõige vähendada regulatiivset ja halduskoormust,
  ilma et see piiraks üldist eesmärki säilitada finantsstabiilsus ja vähendada süsteemseid riske
  . |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 648/2012 hõlmatud teatavate valdkondade lihtsustamine ja nende valdkondade proportsionaalsem käsitlemine on kooskõlas komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga, milles rõhutatakse vajadust kulukärbete ja lihtsustamise järele, et saavutada liidu poliitikameetmete eesmärgid kõige tõhusamal viisil, ning sellega tahetakse eelkõige vähendada regulatiivset ja halduskoormust,
  ilma et see piiraks üldist eesmärki säilitada finantsstabiilsus ja vähendada süsteemseid riske
  .

| (3) | Tõhusad ja töökindlad kauplemisjärgsed süsteemid ja tagatisturud on hästi toimiva kapitaliturgude liidu jaoks väga tähtsad ning kooskõlas komisjoni poliitiliste prioriteetidega suurendavad need investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks tehtavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

(3)

Tõhusad ja töökindlad kauplemisjärgsed süsteemid ja tagatisturud on hästi toimiva kapitaliturgude liidu jaoks väga tähtsad ning kooskõlas komisjoni poliitiliste prioriteetidega suurendavad need investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks tehtavaid jõupingutusi.

| (4) | Komisjon korraldas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamise kohta 2015. ja 2016. aastal kaks avalikku konsultatsiooni. Selle määruse kohaldamise kohta sai komisjon tagasisidet ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (edaspidi „ESMA“), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult ja Euroopa Keskpankade Süsteemilt (edaspidi „EKPS“). Avalike konsultatsioonide tulemusel selgus, et sidusrühmade arvates taotletakse määrusega (EL) nr 648/2012 õigeid eesmärke ja määruse põhjalik muutmine ei ole vajalik. 23. novembril 2016 võttis komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 85 lõikega 1 vastu läbivaatamise aruande. Kuigi määruse (EL) nr 648/2012 kõiki sätteid veel täielikult ei kohaldata ja seetõttu ei saa seda määrust veel terviklikult hinnata, määrati aruandes kindlaks valdkonnad, milles on vaja võtta otstarbekaid meetmeid, et määruse (EL) nr 648/2012 eesmärke oleks võimalik saavutada proportsionaalsemalt, tõhusamalt ja tulemuslikumalt. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon korraldas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamise kohta 2015. ja 2016. aastal kaks avalikku konsultatsiooni. Selle määruse kohaldamise kohta sai komisjon tagasisidet ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (edaspidi „ESMA“), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogult ja Euroopa Keskpankade Süsteemilt (edaspidi „EKPS“). Avalike konsultatsioonide tulemusel selgus, et sidusrühmade arvates taotletakse määrusega (EL) nr 648/2012 õigeid eesmärke ja määruse põhjalik muutmine ei ole vajalik. 23. novembril 2016 võttis komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikli 85 lõikega 1 vastu läbivaatamise aruande. Kuigi määruse (EL) nr 648/2012 kõiki sätteid veel täielikult ei kohaldata ja seetõttu ei saa seda määrust veel terviklikult hinnata, määrati aruandes kindlaks valdkonnad, milles on vaja võtta otstarbekaid meetmeid, et määruse (EL) nr 648/2012 eesmärke oleks võimalik saavutada proportsionaalsemalt, tõhusamalt ja tulemuslikumalt.

| (5) | Määrus (EL) nr 648/2012 peaks hõlmama kõiki finantssektori vastaspooli, kes võivad finantssüsteemis kanda suurt süsteemset riski. Seetõttu tuleks finantssektori vastaspoolte määratlust muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EL) nr 648/2012 peaks hõlmama kõiki finantssektori vastaspooli, kes võivad finantssüsteemis kanda suurt süsteemset riski. Seetõttu tuleks finantssektori vastaspoolte määratlust muuta.

| (6) | Teatavate finantssektori vastaspoolte
  tegevuse maht börsiväliste tuletisinstrumentide turul on liiga väike, et nad kannaksid finantssüsteemis suurt süsteemset riski ja et keskne kliirimine oleks majanduslikult mõistlik.
  Sellised vastaspooled, keda üldjuhul tuntakse väikeste finantssektori vastaspooltena
  , tuleks kliirimiskohustusest vabastada, kuid neilt tuleks siiski nõuda, et nad vahetaksid mis tahes süsteemse riski maandamiseks tagatist. Kui mõni
  väike
  finantssektori vastaspool kasvõi ühe börsivälise tuletisinstrumendi liigi puhul kliirimiskünnist ületab, siis tuleks kliirimiskohustust kohaldada igat liiki börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes, sest finantssektori vastaspooled on omavahel seotud ja kui neid tuletislepinguid keskselt ei kliirita, võib finantssüsteemis tekkida süsteemne risk. |
| --- | --- |

(6)

Teatavate finantssektori vastaspoolte
  tegevuse maht börsiväliste tuletisinstrumentide turul on liiga väike, et nad kannaksid finantssüsteemis suurt süsteemset riski ja et keskne kliirimine oleks majanduslikult mõistlik.
  Sellised vastaspooled, keda üldjuhul tuntakse väikeste finantssektori vastaspooltena
  , tuleks kliirimiskohustusest vabastada, kuid neilt tuleks siiski nõuda, et nad vahetaksid mis tahes süsteemse riski maandamiseks tagatist. Kui mõni
  väike
  finantssektori vastaspool kasvõi ühe börsivälise tuletisinstrumendi liigi puhul kliirimiskünnist ületab, siis tuleks kliirimiskohustust kohaldada igat liiki börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes, sest finantssektori vastaspooled on omavahel seotud ja kui neid tuletislepinguid keskselt ei kliirita, võib finantssüsteemis tekkida süsteemne risk.

| (7) | Finantssektorivälised vastaspooled on omavahel vähem seotud kui finantssektori vastaspooled. Peale selle tegelevad nad sageli ainult ühe börsivälise tuletisinstrumendi liigiga. Nende tegevus on finantssüsteemis seega finantssektori vastaspooltega võrreldes väiksema süsteemse riskiga. Seetõttu tuleks finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimiskohustust vähendada nii, et nende suhtes kohaldataks kliirimiskohustust ainult varaklassi(de) puhul, mis kliirimiskünnist ületab (ületavad) ▌. |
| --- | --- |

(7)

Finantssektorivälised vastaspooled on omavahel vähem seotud kui finantssektori vastaspooled. Peale selle tegelevad nad sageli ainult ühe börsivälise tuletisinstrumendi liigiga. Nende tegevus on finantssüsteemis seega finantssektori vastaspooltega võrreldes väiksema süsteemse riskiga. Seetõttu tuleks finantssektoriväliste vastaspoolte kliirimiskohustust vähendada nii, et nende suhtes kohaldataks kliirimiskohustust ainult varaklassi(de) puhul, mis kliirimiskünnist ületab (ületavad) ▌.

| (7a) | Kuna finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspooltega kaasnev risk on erinev, tuleb kehtestada kaks eri kliirimiskünnist. Et finantsturgudel toimuvat arvesse võtta, tuleks künniseid korrapäraselt ajakohastada. |
| --- | --- |

(7a)

Kuna finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspooltega kaasnev risk on erinev, tuleb kehtestada kaks eri kliirimiskünnist. Et finantsturgudel toimuvat arvesse võtta, tuleks künniseid korrapäraselt ajakohastada.

| (8) | Nõue, mille kohaselt tuleb kliirida ka teatavaid börsiväliseid tuletislepinguid, mis on sõlmitud enne kliirimiskohustuse jõustumist, tekitab õiguskindlusetust ja korraldusprobleeme ning kasu on sellest vähe. Eelkõige on nende lepingute vastaspooled kohustatud selle nõude tõttu tegema lisakulusid ja suuremaid pingutusi ning see võib ka turul tõrkeid tekitada, ilma et määrust (EL) nr 648/2012 hakataks kohaldama palju ühetaolisemalt ja ühtsemalt või et turuosaliste võimalused muutuksid palju võrdsemaks. Seetõttu tuleks sellest nõudest loobuda. |
| --- | --- |

(8)

Nõue, mille kohaselt tuleb kliirida ka teatavaid börsiväliseid tuletislepinguid, mis on sõlmitud enne kliirimiskohustuse jõustumist, tekitab õiguskindlusetust ja korraldusprobleeme ning kasu on sellest vähe. Eelkõige on nende lepingute vastaspooled kohustatud selle nõude tõttu tegema lisakulusid ja suuremaid pingutusi ning see võib ka turul tõrkeid tekitada, ilma et määrust (EL) nr 648/2012 hakataks kohaldama palju ühetaolisemalt ja ühtsemalt või et turuosaliste võimalused muutuksid palju võrdsemaks. Seetõttu tuleks sellest nõudest loobuda.

| (9) | Vastaspooltel, kes tegutsevad börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel väikses mahus, on keskset kliiringut raske kasutada, seda nii kliiriva liikme kliendina kui ka kaudse kliirimiskorra kaudu. Seetõttu ei ole kliirivatelt liikmetelt mõistlik nõuda, et nad hõlbustaksid kaudsete kliirimisteenuste osutamist mõistlikel kaubanduslikel tingimustel. Kliirivatelt liikmetelt ja kliirivate liikmete klientidelt, kes osutavad kliirimisteenuseid otse teistele vastaspooltele või kaudselt, st lubavad neid teenuseid teistele vastaspooltele osutada oma klientidel, tuleks seega selgelt nõuda, et nad teeksid seda õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel
  ja läbipaistvatel
  kaubandustingimustel. |
| --- | --- |

(9)

Vastaspooltel, kes tegutsevad börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel väikses mahus, on keskset kliiringut raske kasutada, seda nii kliiriva liikme kliendina kui ka kaudse kliirimiskorra kaudu. Seetõttu ei ole kliirivatelt liikmetelt mõistlik nõuda, et nad hõlbustaksid kaudsete kliirimisteenuste osutamist mõistlikel kaubanduslikel tingimustel. Kliirivatelt liikmetelt ja kliirivate liikmete klientidelt, kes osutavad kliirimisteenuseid otse teistele vastaspooltele või kaudselt, st lubavad neid teenuseid teistele vastaspooltele osutada oma klientidel, tuleks seega selgelt nõuda, et nad teeksid seda õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel
  ja läbipaistvatel
  kaubandustingimustel.

| (10) | Teatavates olukordades peaks olema võimalik kliirimiskohustus peatada. Peatamine peaks esiteks olema võimalik juhul, kui enam ei ole täidetud kriteeriumid, mille alusel börsivälise tuletisinstrumendi konkreetsele liigile kliirimiskohustus kehtestati. See võib olla nii näiteks juhul, kui börsivälise tuletisinstrumendi liik enam kohustuslikuks keskseks kliiringuks ei sobi või kui üks börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigiga seotud kriteeriumidest on märkimisväärselt muutunud. Kliirimiskohustust peaks olema võimalik peatada ka siis, kui keskne vastaspool börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi jaoks või konkreetset liiki vastaspoolele kliirimisteenust enam ei paku ja muud kesksed vastaspooled ei saa neid kliirimisteenuseid piisavalt kiiresti üle võtta. Ühtlasi peaks kliirimiskohustuse peatamine olema võimalik juhul, kui seda peetakse vajalikuks, et vältida suurt ohtu liidu finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(10)

Teatavates olukordades peaks olema võimalik kliirimiskohustus peatada. Peatamine peaks esiteks olema võimalik juhul, kui enam ei ole täidetud kriteeriumid, mille alusel börsivälise tuletisinstrumendi konkreetsele liigile kliirimiskohustus kehtestati. See võib olla nii näiteks juhul, kui börsivälise tuletisinstrumendi liik enam kohustuslikuks keskseks kliiringuks ei sobi või kui üks börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigiga seotud kriteeriumidest on märkimisväärselt muutunud. Kliirimiskohustust peaks olema võimalik peatada ka siis, kui keskne vastaspool börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi jaoks või konkreetset liiki vastaspoolele kliirimisteenust enam ei paku ja muud kesksed vastaspooled ei saa neid kliirimisteenuseid piisavalt kiiresti üle võtta. Ühtlasi peaks kliirimiskohustuse peatamine olema võimalik juhul, kui seda peetakse vajalikuks, et vältida suurt ohtu liidu finantsstabiilsusele.

| (11) | Varasemate perioodide tehingutest on olnud keeruline teatada, sest puuduvad teatavad andmed, mille teatamist enne määruse (EL) nr 648/2012 jõustumist ei nõutud, aga mille teatamine on nüüd kohustuslik. Selle tõttu on jäänud palju andmeid teatamata ja teatatud andmete kvaliteet halvenenud ning nende tehingute teatamisega kaasnev koormus on suur. Seetõttu jäävad varasemate perioodide andmed suure tõenäosusega kasutamata. Peale selle on mitmed neist tehingutest varasemate perioodide tehingutest teatamise tähtpäeva jõustumise ajaks juba aegunud ja koos nendega on aegunud ka nende riskipositsioonid ja riskid. Olukorra lahendamiseks tuleks varasemate perioodide tehingutest teatamise nõue kaotada. |
| --- | --- |

(11)

Varasemate perioodide tehingutest on olnud keeruline teatada, sest puuduvad teatavad andmed, mille teatamist enne määruse (EL) nr 648/2012 jõustumist ei nõutud, aga mille teatamine on nüüd kohustuslik. Selle tõttu on jäänud palju andmeid teatamata ja teatatud andmete kvaliteet halvenenud ning nende tehingute teatamisega kaasnev koormus on suur. Seetõttu jäävad varasemate perioodide andmed suure tõenäosusega kasutamata. Peale selle on mitmed neist tehingutest varasemate perioodide tehingutest teatamise tähtpäeva jõustumise ajaks juba aegunud ja koos nendega on aegunud ka nende riskipositsioonid ja riskid. Olukorra lahendamiseks tuleks varasemate perioodide tehingutest teatamise nõue kaotada.

| (12) | Finantssektoriväliseid vastaspooli hõlmavad konsolideerimisgrupi sisetehingud moodustavad kõigist börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavatest tehingutest suhteliselt väikese osa ning neid kasutatakse peamiselt grupisiseseks riskide maandamiseks. Need tehingud seega süsteemset riski ega omavahelist seotust eriti ei suurenda, aga nendest tehingutest teatamise kohustus tekitab finantssektorivälistele vastaspooltele suured kulud ja koormuse. Seetõttu tuleks
  kõik konsolideerimisgrupi sidusettevõtjate vahelised tehingud
  , mille puhul vähemalt üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool, teatamiskohustusest välja arvata,
  olenemata sellest, kus on finantssektoriväline vastaspoole asukoht
  . |
| --- | --- |

(12)

Finantssektoriväliseid vastaspooli hõlmavad konsolideerimisgrupi sisetehingud moodustavad kõigist börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavatest tehingutest suhteliselt väikese osa ning neid kasutatakse peamiselt grupisiseseks riskide maandamiseks. Need tehingud seega süsteemset riski ega omavahelist seotust eriti ei suurenda, aga nendest tehingutest teatamise kohustus tekitab finantssektorivälistele vastaspooltele suured kulud ja koormuse. Seetõttu tuleks
  kõik konsolideerimisgrupi sidusettevõtjate vahelised tehingud
  , mille puhul vähemalt üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool, teatamiskohustusest välja arvata,
  olenemata sellest, kus on finantssektoriväline vastaspoole asukoht
  .

| (13) | Börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamise nõue tekitab vastaspooltele suure koormuse, sest börsil kaubeldavaid tuletislepinguid sõlmitakse iga päev väga palju.
  Järelevalvearuandluse toimivuse kontrolli kohta korraldatud avaliku konsultatsiooniga, mille komisjon kuulutas välja 1. detsembril 2017, soovitakse koguda tõendusmaterjali selle kohta, millised kulud liidu tasandil kehtivate järelevalvearuandluse nõuete täitmisega kaasnevad ning kui sidusad, ühtsed, tõhusad, mõjusad ja millise liidu lisaväärtusega need nõuded on. Konsultatsiooni tulemusel on asjaomastel asutustel võimalik hinnata börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamist terviklikult, võttes arvesse kõiki praegusi ja tulevasi järelevalvearuandluse kordi, võtta arvesse määruse
  (EL) nr 600/2014 (5)

  rakendamisel tekkivat uut aruandluskeskkonda ja teha ettepanekuid selle kohta, kuidas vähendada nende turuosaliste koormust, kes peavad börsil kaubeldavate tuletislepingutega tehtavatest tehingutest teatama. Komisjon peaks konsultatsioonitulemusi arvesse võtma, kui ta kavatseb artikli 9 lõike 1 kohase teatamisnõude kohta seoses börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamisega edaspidi muudatusettepanekuid esitada
  . |
| --- | --- |

(13)

Börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamise nõue tekitab vastaspooltele suure koormuse, sest börsil kaubeldavaid tuletislepinguid sõlmitakse iga päev väga palju.
  Järelevalvearuandluse toimivuse kontrolli kohta korraldatud avaliku konsultatsiooniga, mille komisjon kuulutas välja 1. detsembril 2017, soovitakse koguda tõendusmaterjali selle kohta, millised kulud liidu tasandil kehtivate järelevalvearuandluse nõuete täitmisega kaasnevad ning kui sidusad, ühtsed, tõhusad, mõjusad ja millise liidu lisaväärtusega need nõuded on. Konsultatsiooni tulemusel on asjaomastel asutustel võimalik hinnata börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamist terviklikult, võttes arvesse kõiki praegusi ja tulevasi järelevalvearuandluse kordi, võtta arvesse määruse
  (EL) nr 600/2014 (5)

  rakendamisel tekkivat uut aruandluskeskkonda ja teha ettepanekuid selle kohta, kuidas vähendada nende turuosaliste koormust, kes peavad börsil kaubeldavate tuletislepingutega tehtavatest tehingutest teatama. Komisjon peaks konsultatsioonitulemusi arvesse võtma, kui ta kavatseb artikli 9 lõike 1 kohase teatamisnõude kohta seoses börsil kaubeldavatest tuletislepingutest teatamisega edaspidi muudatusettepanekuid esitada
  .

| (14) | Et vähendada nende väikeste finantssektoriväliste vastaspoolte
  teatamiskoormust, kelle suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata, peaks selliste vastaspooltega börsiväliste tuletislepingute sõlmimisel
  olema
  lepingutega seotud
  andmete teatamise ja teatatud andmete õiguse tagamise kohustus ja õiguslik vastutus
  ainuisikuliselt
  finantssektori
  vastaspoolel
  .
  Et finantssektori vastaspoolel oleks teatamiskohustuse täitmiseks vajalikud andmed olemas, peaks finantssektoriväline vastaspool esitama börsiväliste tuletislepingutega tehtavate tehingute kohta andmed, mille omamist ei saa finantssektori vastaspoolelt mõistlikult eeldada. Finantssektorivälisel vastaspoolel peaks aga ka endal olema õigus oma börsivälistest tuletislepingutest teatada. Sellisel juhul peaks finantssektoriväline vastaspool finantssektori vastaspoolt sellest teavitama ning tal peaks olema andmete esitamise ja nende õigsuse tagamise kohustus ning õiguslik vastutus. |
| --- | --- |

(14)

Et vähendada nende väikeste finantssektoriväliste vastaspoolte
  teatamiskoormust, kelle suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata, peaks selliste vastaspooltega börsiväliste tuletislepingute sõlmimisel
  olema
  lepingutega seotud
  andmete teatamise ja teatatud andmete õiguse tagamise kohustus ja õiguslik vastutus
  ainuisikuliselt
  finantssektori
  vastaspoolel
  .
  Et finantssektori vastaspoolel oleks teatamiskohustuse täitmiseks vajalikud andmed olemas, peaks finantssektoriväline vastaspool esitama börsiväliste tuletislepingutega tehtavate tehingute kohta andmed, mille omamist ei saa finantssektori vastaspoolelt mõistlikult eeldada. Finantssektorivälisel vastaspoolel peaks aga ka endal olema õigus oma börsivälistest tuletislepingutest teatada. Sellisel juhul peaks finantssektoriväline vastaspool finantssektori vastaspoolt sellest teavitama ning tal peaks olema andmete esitamise ja nende õigsuse tagamise kohustus ning õiguslik vastutus.

| (15) | Kindlaks tuleks määrata ka teistest tuletislepingutest teatamise kohustus. Seetõttu tuleks sätestada, et vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjat valitseval fondivalitsejal on kohustus ja õiguslik vastutus teatada selle ettevõtja nimel börsivälistest tuletislepingutest, mille ettevõtja on sõlminud, ja tagada teatatud andmete õigsus. Samamoodi peaks alternatiivse investeerimisfondi (edaspidi „AIF“) valitsejal olema kohustus ja õiguslik vastutus teatada selle AIFi nimel börsivälistest tuletislepingutest, mille see AIF on sõlminud, ja tagada teatatud andmete õigsus. |
| --- | --- |

(15)

Kindlaks tuleks määrata ka teistest tuletislepingutest teatamise kohustus. Seetõttu tuleks sätestada, et vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjat valitseval fondivalitsejal on kohustus ja õiguslik vastutus teatada selle ettevõtja nimel börsivälistest tuletislepingutest, mille ettevõtja on sõlminud, ja tagada teatatud andmete õigsus. Samamoodi peaks alternatiivse investeerimisfondi (edaspidi „AIF“) valitsejal olema kohustus ja õiguslik vastutus teatada selle AIFi nimel börsivälistest tuletislepingutest, mille see AIF on sõlminud, ja tagada teatatud andmete õigsus.

| (16) | Et vältida liidus riskimaandamismeetmete kohaldamisel ebakõlade tekkimist, peaksid järelevalveasutused andma enne nende kohaldamist heakskiidu riskijuhtimismenetlustele, mille puhul on vajalik õigeaegne, täpne ja nõuetekohane vastaspoolte tagatiste eristatud vahetamine, ning suurtele muudatustele, mis nendes menetlustes tehakse. |
| --- | --- |

(16)

Et vältida liidus riskimaandamismeetmete kohaldamisel ebakõlade tekkimist, peaksid järelevalveasutused andma enne nende kohaldamist heakskiidu riskijuhtimismenetlustele, mille puhul on vajalik õigeaegne, täpne ja nõuetekohane vastaspoolte tagatiste eristatud vahetamine, ning suurtele muudatustele, mis nendes menetlustes tehakse.

| (16a) | Et vältida rahvusvahelisi õiguslikke erinevusi ja võtta arvesse selliste tuletisinstrumentidega kauplemise erilist laadi, tuleks füüsiliselt arveldatud valuutaforvardi ja füüsiliselt arveldatud välisvaluuta vahetustehingu tuletisinstrumentide variatsioonitagatiste kohustuslikku vahetamist kohaldada üksnes kõige süsteemsemate vastaspoolte, st krediidiasutuste ja investeerimisühingute vaheliste tehingute suhtes. |
| --- | --- |

(16a)

Et vältida rahvusvahelisi õiguslikke erinevusi ja võtta arvesse selliste tuletisinstrumentidega kauplemise erilist laadi, tuleks füüsiliselt arveldatud valuutaforvardi ja füüsiliselt arveldatud välisvaluuta vahetustehingu tuletisinstrumentide variatsioonitagatiste kohustuslikku vahetamist kohaldada üksnes kõige süsteemsemate vastaspoolte, st krediidiasutuste ja investeerimisühingute vaheliste tehingute suhtes.

| (16b) | Kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste, nt portfelli tihendamise kaudu võib olla võimalik süsteemset riski vähendada. Kui olemasolevas tuletisinstrumentide portfellis vähendatakse riski, aga portfelli üldine turupositsioon jääb samaks, võivad need vähendada vastaspoole riskipositsiooni ja vastaspoole riski, mis on seotud avatud brutopositsioonide võtmisega. Portfelli tihendamine on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõikes 1 ja määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 28 sätestatud liidu kauplemiskohustust selle suhtes ei kohaldata. Et viia käesolev määrus vajaduse korral määrusega (EL) nr 600/2014 kooskõlla, võttes arvesse kahe määruse erinevusi ja kliirimiskohustuse täitmisest hoidumise võimalust, peaks komisjon koostöös ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hindama, milliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste jaoks võiks kehtestada kliirimiskohustusest erandi. |
| --- | --- |

(16b)

Kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste, nt portfelli tihendamise kaudu võib olla võimalik süsteemset riski vähendada. Kui olemasolevas tuletisinstrumentide portfellis vähendatakse riski, aga portfelli üldine turupositsioon jääb samaks, võivad need vähendada vastaspoole riskipositsiooni ja vastaspoole riski, mis on seotud avatud brutopositsioonide võtmisega. Portfelli tihendamine on määratletud määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõikes 1 ja määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 28 sätestatud liidu kauplemiskohustust selle suhtes ei kohaldata. Et viia käesolev määrus vajaduse korral määrusega (EL) nr 600/2014 kooskõlla, võttes arvesse kahe määruse erinevusi ja kliirimiskohustuse täitmisest hoidumise võimalust, peaks komisjon koostöös ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hindama, milliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste jaoks võiks kehtestada kliirimiskohustusest erandi.

| (17) | Et alustamise tagatised oleksid läbipaistvamad ja paremini prognoositavad ning kesksed vastaspooled ei saaks muuta alustamise tagatise mudeleid viisil, mis võib osutuda protsükliliseks, peaksid kesksed vastaspooled andma oma kliirivatele liikmetele vahendid, mille abil saab nende alustamise tagatise nõudeid simuleerida ja anda nende poolt kasutatavatest alustamise tagatise mudelitest üksikasjaliku ülevaate. See on kooskõlas makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni juhatuse avaldatud rahvusvaheliste standarditega ning eelkõige 2012. aasta detsembris avaldatud avalikustamist käsitleva raamistikuga (6) ja 2015. aastal avaldatud kesksete vastaspoolte avalikustamist käsitlevate avalike kvantitatiivsete standarditega (7), mille abil on võimalik täpselt selgitada riskid ja kulud, mis kaasnevad sellega, kui kesksetes vastaspooltes osalevad kliirivad liikmed, ning muuta kesksed vastaspooled turuosaliste jaoks läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

(17)

Et alustamise tagatised oleksid läbipaistvamad ja paremini prognoositavad ning kesksed vastaspooled ei saaks muuta alustamise tagatise mudeleid viisil, mis võib osutuda protsükliliseks, peaksid kesksed vastaspooled andma oma kliirivatele liikmetele vahendid, mille abil saab nende alustamise tagatise nõudeid simuleerida ja anda nende poolt kasutatavatest alustamise tagatise mudelitest üksikasjaliku ülevaate. See on kooskõlas makse- ja arveldussüsteemide komitee ning Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni juhatuse avaldatud rahvusvaheliste standarditega ning eelkõige 2012. aasta detsembris avaldatud avalikustamist käsitleva raamistikuga (6) ja 2015. aastal avaldatud kesksete vastaspoolte avalikustamist käsitlevate avalike kvantitatiivsete standarditega (7), mille abil on võimalik täpselt selgitada riskid ja kulud, mis kaasnevad sellega, kui kesksetes vastaspooltes osalevad kliirivad liikmed, ning muuta kesksed vastaspooled turuosaliste jaoks läbipaistvamaks.

| (18) | Endiselt pole kindel, millisel määral jäetakse esindajakontodel või üksikklientide eraldi kontodel hoitud varad pankrotivara hulgast välja. Seetõttu pole selge, millistel juhtudel saavad kesksed vastaspooled kanda kliendi positsioonid piisava õiguskindlusega üle, kui kliirival liikmel tekib makseviivitus, või millistel juhtudel saavad kesksed vastaspooled piisava õiguskindlusega tasuda likvideerimisjaotised otse klientidele. Kliiringu soodustamiseks ja sellele kasutamise võimaluse parandamiseks tuleks selgitada korda, mille alusel need varad ja positsioonid pankrotivarast välja jäetakse. |
| --- | --- |

(18)

Endiselt pole kindel, millisel määral jäetakse esindajakontodel või üksikklientide eraldi kontodel hoitud varad pankrotivara hulgast välja. Seetõttu pole selge, millistel juhtudel saavad kesksed vastaspooled kanda kliendi positsioonid piisava õiguskindlusega üle, kui kliirival liikmel tekib makseviivitus, või millistel juhtudel saavad kesksed vastaspooled piisava õiguskindlusega tasuda likvideerimisjaotised otse klientidele. Kliiringu soodustamiseks ja sellele kasutamise võimaluse parandamiseks tuleks selgitada korda, mille alusel need varad ja positsioonid pankrotivarast välja jäetakse.

| (19) | Trahvid, mille ESMA saab määrata tema otsese järelevalve all olevatele kauplemisteabehoidlatele, peaksid olema piisavalt mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, et ESMA järelevalvevolitused oleksid mõjusad ning börsiväliste tuletisinstrumentide positsioonid ja riskid läbipaistvamad. Algselt määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud trahvisummad ei ole kauplemisteabehoidlate praegust käivet arvesse võttes osutunud piisavalt hoiatavaks, mis võib piirata ESMA-le selle määrusega kauplemisteabehoidlate järelevalveks antud volituste mõjusust. Seetõttu tuleks trahvide põhisummade ülemmäärasid tõsta. |
| --- | --- |

(19)

Trahvid, mille ESMA saab määrata tema otsese järelevalve all olevatele kauplemisteabehoidlatele, peaksid olema piisavalt mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, et ESMA järelevalvevolitused oleksid mõjusad ning börsiväliste tuletisinstrumentide positsioonid ja riskid läbipaistvamad. Algselt määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud trahvisummad ei ole kauplemisteabehoidlate praegust käivet arvesse võttes osutunud piisavalt hoiatavaks, mis võib piirata ESMA-le selle määrusega kauplemisteabehoidlate järelevalveks antud volituste mõjusust. Seetõttu tuleks trahvide põhisummade ülemmäärasid tõsta.

| (20) | Kolmandate riikide ametiasutustel peaks olema juurdepääs liidu kauplemisteabehoidlatele teatatud andmetele, kui kolmas riik täidab nende andmete töötlemist tagavad teatavad tingimused ja kui kolmas riik võtab endale õiguslikult siduva ja täitmisele pööratava kohustuse anda liidu ametiasutustele otsene juurdepääs selle kolmanda riigi kauplemisteabehoidlatele teatatud andmetele. |
| --- | --- |

(20)

Kolmandate riikide ametiasutustel peaks olema juurdepääs liidu kauplemisteabehoidlatele teatatud andmetele, kui kolmas riik täidab nende andmete töötlemist tagavad teatavad tingimused ja kui kolmas riik võtab endale õiguslikult siduva ja täitmisele pööratava kohustuse anda liidu ametiasutustele otsene juurdepääs selle kolmanda riigi kauplemisteabehoidlatele teatatud andmetele.

| (21) | Kauplemisteabehoidlatel, mis on juba registreeritud kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 ja mis soovivad registreeringut laiendada, et osutada väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega seotud teenuseid, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2365 (8) lubatud kasutada lihtsustatud registreerimise menetlust. Sarnane lihtsustatud registreerimise menetlus tuleks kasutusele võtta nende kauplemisteabehoidlate registreerimiseks, mis on juba registreeritud kooskõlas määrusega (EL) 2015/2365 ja mis soovivad seda registreeringut laiendada, et osutada tuletislepingutega seotud teenuseid. |
| --- | --- |

(21)

Kauplemisteabehoidlatel, mis on juba registreeritud kooskõlas määrusega (EL) nr 648/2012 ja mis soovivad registreeringut laiendada, et osutada väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutega seotud teenuseid, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2365 (8) lubatud kasutada lihtsustatud registreerimise menetlust. Sarnane lihtsustatud registreerimise menetlus tuleks kasutusele võtta nende kauplemisteabehoidlate registreerimiseks, mis on juba registreeritud kooskõlas määrusega (EL) 2015/2365 ja mis soovivad seda registreeringut laiendada, et osutada tuletislepingutega seotud teenuseid.

| (22) | Kauplemisteabehoidlate esitatud andmete ebapiisava kvaliteedi ja vähese läbipaistvuse tõttu on neile andmetele juurdepääsu saanud üksustel keeruline kasutada neid andmeid tuletisinstrumentide turgude järelevalve tegemiseks ning reguleerimis- ja järelevalveasutused ei saa nende abil finantsstabiilsuse riske õigel ajal kindlaks määrata. Andmete kvaliteedi ja läbipaistvuse parandamiseks ning määruse (EL) nr 648/2012 teatamisnõuete vastavusse viimiseks määruse (EL) 2015/2365 ja määruse (EL) nr 600/2014 nõuetega tuleb teatamisnorme ja -nõudeid veel rohkem ühtlustada ning eriti puudutab see andmestandardeid, meetodeid ja korda ning menetlusi, mida kauplemisteabehoidlad kasutavad, et kontrollida teatatud andmete terviklikkust ja õigsust ning et võrrelda neid kooskõlastavalt teiste kauplemisteabehoidlate andmetega. Kui vastaspooled seda soovivad, peaksid kauplemisteabehoidlad andma neile juurdepääsu ka kõigile andmetele, mis on teatatud nende nimel, et vastaspooled saaksid kontrollida nende andmete õigsust. |
| --- | --- |

(22)

Kauplemisteabehoidlate esitatud andmete ebapiisava kvaliteedi ja vähese läbipaistvuse tõttu on neile andmetele juurdepääsu saanud üksustel keeruline kasutada neid andmeid tuletisinstrumentide turgude järelevalve tegemiseks ning reguleerimis- ja järelevalveasutused ei saa nende abil finantsstabiilsuse riske õigel ajal kindlaks määrata. Andmete kvaliteedi ja läbipaistvuse parandamiseks ning määruse (EL) nr 648/2012 teatamisnõuete vastavusse viimiseks määruse (EL) 2015/2365 ja määruse (EL) nr 600/2014 nõuetega tuleb teatamisnorme ja -nõudeid veel rohkem ühtlustada ning eriti puudutab see andmestandardeid, meetodeid ja korda ning menetlusi, mida kauplemisteabehoidlad kasutavad, et kontrollida teatatud andmete terviklikkust ja õigsust ning et võrrelda neid kooskõlastavalt teiste kauplemisteabehoidlate andmetega. Kui vastaspooled seda soovivad, peaksid kauplemisteabehoidlad andma neile juurdepääsu ka kõigile andmetele, mis on teatatud nende nimel, et vastaspooled saaksid kontrollida nende andmete õigsust.

| (22a) | Et vähendada halduskoormust ja suurendada tehingute sobitamist, peaks ESMA kehtestama kauplemisteabehoidlatele andmete teatamise kohta ühtse liidu standardi. Kuna teatamiskohustus võidakse delegeerida ka kesksetele vastaspooltele ja muudele finantssektori vastaspooltele, oleks ühtne vorm kasulik kõigile osalistele. |
| --- | --- |

(22a)

Et vähendada halduskoormust ja suurendada tehingute sobitamist, peaks ESMA kehtestama kauplemisteabehoidlatele andmete teatamise kohta ühtse liidu standardi. Kuna teatamiskohustus võidakse delegeerida ka kesksetele vastaspooltele ja muudele finantssektori vastaspooltele, oleks ühtne vorm kasulik kõigile osalistele.

| (23) | Määrusega (EL) nr 648/2012 on loodud kauplemisteabehoidlate osutatavatele teenustele konkurentsikeskkond. Vastaspooltel peaks seega olema võimalik ise otsustada, millisele kauplemisteabehoidlale nad soovivad andmed teatada, ja neil peaks olema otsusta see kauplemisteabehoidla välja vahetada. Et vahetamine on oleks lihtsam ja andmed ilma topeltteatamiseta pidevalt kättesaadavad, peaksid kauplemisteabehoidlad kehtestama meetmed, millega tagada, et kui teatamiskohustusega ettevõtja soovib andmed teisele kauplemisteabehoidlale üle kanda, siis tehakse seda korrektselt. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EL) nr 648/2012 on loodud kauplemisteabehoidlate osutatavatele teenustele konkurentsikeskkond. Vastaspooltel peaks seega olema võimalik ise otsustada, millisele kauplemisteabehoidlale nad soovivad andmed teatada, ja neil peaks olema otsusta see kauplemisteabehoidla välja vahetada. Et vahetamine on oleks lihtsam ja andmed ilma topeltteatamiseta pidevalt kättesaadavad, peaksid kauplemisteabehoidlad kehtestama meetmed, millega tagada, et kui teatamiskohustusega ettevõtja soovib andmed teisele kauplemisteabehoidlale üle kanda, siis tehakse seda korrektselt.

| (24) | Määruses(EL) nr 648/2012 on sätestatud, et pensioniskeemide suhtes ei tohiks kliirimiskohustust kohaldada, kuni kesksed vastaspooled on välja töötanud tehnilise lahenduse, kuidas kanda mitterahaline tagatis üle variatsioonitagatisena. Kuna siiani ei ole pensioniskeemidele keskset kliiringut võimaldavat toimivat lahendust välja töötatud, tuleks seda ajutist erandit
  valdava osa pensioniskeemide puhul kahe
  aasta võrra pikendada. Peaeesmärk peaks sellele vaatamata olema keskne kliiring, sest praegused regulatiivsed ja turusuundumused võimaldavad turuosalistel tehnilised lahendused selle aja jooksul välja töötada. Komisjon peaks seirama ESMA, EBA, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „EIOPA“) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu abiga edusamme, mida kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid teevad, et leida toimiv lahendus, kuidas soodustada pensioniskeemide osalemist keskses kliiringus, ning koostama nende edusammude kohta aruande. Aruanne peaks hõlmama ka pensioniskeemide kasutatavaid lahendusi ja nende kulusid, võttes seeläbi arvesse regulatiivseid ja turusuundumusi, näiteks seda, kui muutub kliirimiskohustusega finantssektori vastaspoole liik.
  Komisjonile tuleks
  anda volitus seda erandit veel
  ühe
  aasta võrra pikendada, kui komisjon on
  seisukohal, et sidusrühmad on lahenduses küll kokku leppinud, aga selle rakendamiseks on vaja rohkem aega
  . |
| --- | --- |

(24)

Määruses(EL) nr 648/2012 on sätestatud, et pensioniskeemide suhtes ei tohiks kliirimiskohustust kohaldada, kuni kesksed vastaspooled on välja töötanud tehnilise lahenduse, kuidas kanda mitterahaline tagatis üle variatsioonitagatisena. Kuna siiani ei ole pensioniskeemidele keskset kliiringut võimaldavat toimivat lahendust välja töötatud, tuleks seda ajutist erandit
  valdava osa pensioniskeemide puhul kahe
  aasta võrra pikendada. Peaeesmärk peaks sellele vaatamata olema keskne kliiring, sest praegused regulatiivsed ja turusuundumused võimaldavad turuosalistel tehnilised lahendused selle aja jooksul välja töötada. Komisjon peaks seirama ESMA, EBA, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „EIOPA“) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu abiga edusamme, mida kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid teevad, et leida toimiv lahendus, kuidas soodustada pensioniskeemide osalemist keskses kliiringus, ning koostama nende edusammude kohta aruande. Aruanne peaks hõlmama ka pensioniskeemide kasutatavaid lahendusi ja nende kulusid, võttes seeläbi arvesse regulatiivseid ja turusuundumusi, näiteks seda, kui muutub kliirimiskohustusega finantssektori vastaspoole liik.
  Komisjonile tuleks
  anda volitus seda erandit veel
  ühe
  aasta võrra pikendada, kui komisjon on
  seisukohal, et sidusrühmad on lahenduses küll kokku leppinud, aga selle rakendamiseks on vaja rohkem aega
  .

| (24a) | Lisaks nendele pensioniskeemidele, mis liigituvad väikeseks finantssektori vastaspooleks, tekitavad ka väiksed pensioniskeemid suuremate pensioniskeemide riskidega võrreldes vähem riske ja kliirimiskohustuse erand peaks neile kehtima kauem. Selliste pensioniskeemide jaoks peaks komisjon pikendama kliirimiskohustusest tehtud erandi kehtivusaega kolme aastani. Kui komisjon on selle ajavahemiku lõpus seisukohal, et väikesed pensioniskeemid on teinud keskses kliirimises osalemist võimaldavate tehniliste lahenduste väljatöötamiseks vajalikke pingutusi ja tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionisaajate pensionimaksetele jääb samaks, peaks komisjonil olema õigus pikendada erandi kehtivusaega veel kaks aastat. Kui erandi kehtivusaeg lõpeb, tuleks käesolevat määrust hakata väikeste pensioniskeemide suhtes kohaldama samamoodi nagu kõigi teiste määruse kohaldamisalasse kuuluvate üksuste suhtes. Kuna pensioniskeemid sõlmivad tuletislepinguid vähe, siis nad kliirimiskohustuse künnist tõenäoliselt ei ületa. Seetõttu ei pea enamik väikeseid pensioniskeeme kliirimiskohustust täitma isegi pärast erandi kehtivusaja lõppemist. |
| --- | --- |

(24a)

Lisaks nendele pensioniskeemidele, mis liigituvad väikeseks finantssektori vastaspooleks, tekitavad ka väiksed pensioniskeemid suuremate pensioniskeemide riskidega võrreldes vähem riske ja kliirimiskohustuse erand peaks neile kehtima kauem. Selliste pensioniskeemide jaoks peaks komisjon pikendama kliirimiskohustusest tehtud erandi kehtivusaega kolme aastani. Kui komisjon on selle ajavahemiku lõpus seisukohal, et väikesed pensioniskeemid on teinud keskses kliirimises osalemist võimaldavate tehniliste lahenduste väljatöötamiseks vajalikke pingutusi ja tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionisaajate pensionimaksetele jääb samaks, peaks komisjonil olema õigus pikendada erandi kehtivusaega veel kaks aastat. Kui erandi kehtivusaeg lõpeb, tuleks käesolevat määrust hakata väikeste pensioniskeemide suhtes kohaldama samamoodi nagu kõigi teiste määruse kohaldamisalasse kuuluvate üksuste suhtes. Kuna pensioniskeemid sõlmivad tuletislepinguid vähe, siis nad kliirimiskohustuse künnist tõenäoliselt ei ületa. Seetõttu ei pea enamik väikeseid pensioniskeeme kliirimiskohustust täitma isegi pärast erandi kehtivusaja lõppemist.

| (24b) | Pensioniskeemidele kehtestatud erand peaks kehtima jääma ka pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, ja kui määrus jõustub pärast 16. augustit 2018, tuleks erandit tagasiulatuvalt kohaldada ka kõigi selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis täidetakse pärast nimetatud kuupäeva. Käesolevat sätet tuleb tagasiulatuvalt kohaldada seetõttu, et pärast praegu kehtiva erandi kohaldamise lõppemist ja enne uue erandi kehtima hakkamist ei tekiks tühimikku, sest mõlemal erandil on sama eesmärk. |
| --- | --- |

(24b)

Pensioniskeemidele kehtestatud erand peaks kehtima jääma ka pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, ja kui määrus jõustub pärast 16. augustit 2018, tuleks erandit tagasiulatuvalt kohaldada ka kõigi selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis täidetakse pärast nimetatud kuupäeva. Käesolevat sätet tuleb tagasiulatuvalt kohaldada seetõttu, et pärast praegu kehtiva erandi kohaldamise lõppemist ja enne uue erandi kehtima hakkamist ei tekiks tühimikku, sest mõlemal erandil on sama eesmärk.

| (25) | Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, et täpsustada, millistel tingimustel peetakse kliirimisteenuste osutamisega seotud kaubandustingimusi õiglaseks, mõistlikuks,
  läbipaistvaks
  ja mittediskrimineerivaks, ning et pikendada ajavahemikku, mille vältel pensioniskeemide suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata. |
| --- | --- |

(25)

Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu õigusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290, et täpsustada, millistel tingimustel peetakse kliirimisteenuste osutamisega seotud kaubandustingimusi õiglaseks, mõistlikuks,
  läbipaistvaks
  ja mittediskrimineerivaks, ning et pikendada ajavahemikku, mille vältel pensioniskeemide suhtes kliirimiskohustust ei kohaldata.

| (26) | Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, tagamaks et käesoleva määruse rakendamise suhtes kohaldatakse ühetaolisi tingimusi ja eelkõige et anda kolmandate riikide asjaomastele ametiasutustele juurdepääs liidu kauplemisteabehoidlates sisalduvale teabele. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9). |
| --- | --- |

(26)

Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, tagamaks et käesoleva määruse rakendamise suhtes kohaldatakse ühetaolisi tingimusi ja eelkõige et anda kolmandate riikide asjaomastele ametiasutustele juurdepääs liidu kauplemisteabehoidlates sisalduvale teabele. Nimetatud volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

| (27) | Et tagada riskimaandamise menetlusi, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja teatamisnõudeid käsitlevate normide järjepidev ühtlustamine, peaks komisjon võtma vastu EBA, EIOPA ja ESMA väljatöötatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb järelevalvemenetlusi riskijuhtimise menetluste esialgse ja pideva kontrollimise tagamiseks, mille puhul on vaja õigeaegselt, täpselt ja nõuetekohaselt eristatud tagatisi, üksikasjalikke andmeid määruse (EL) 2015/2365 alusel juba registreeritud kauplemisteabehoidla registreeringu laiendamise lihtsustatud taotlemise kohta, üksikasjalikke andmeid menetluste kohta, mida kauplemisteabehoidlad kasutavad selleks, et kontrollida, kas teatav vastaspool või andmeid esitav üksus täidab teatamisnõuet ning kas teatatud andmed ning eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks kasutatavate menetluste üksikasjad on terviklikud ja õiged. Komisjon peaks regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastu võtma delegeeritud õigusaktidega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (12) artiklitega 10–14. |
| --- | --- |

(27)

Et tagada riskimaandamise menetlusi, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja teatamisnõudeid käsitlevate normide järjepidev ühtlustamine, peaks komisjon võtma vastu EBA, EIOPA ja ESMA väljatöötatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb järelevalvemenetlusi riskijuhtimise menetluste esialgse ja pideva kontrollimise tagamiseks, mille puhul on vaja õigeaegselt, täpselt ja nõuetekohaselt eristatud tagatisi, üksikasjalikke andmeid määruse (EL) 2015/2365 alusel juba registreeritud kauplemisteabehoidla registreeringu laiendamise lihtsustatud taotlemise kohta, üksikasjalikke andmeid menetluste kohta, mida kauplemisteabehoidlad kasutavad selleks, et kontrollida, kas teatav vastaspool või andmeid esitav üksus täidab teatamisnõuet ning kas teatatud andmed ning eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks kasutatavate menetluste üksikasjad on terviklikud ja õiged. Komisjon peaks regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastu võtma delegeeritud õigusaktidega vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (12) artiklitega 10–14.

| (28) | Komisjonile tuleks anda ka volitus võtta rakendusaktide abil vastu ESMA väljatöötatud rakenduslikke tehnilisi standardeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 tuletisinstrumentide eri liikide kohta esitatava teabe andmestandardite ning teatamismeetodite ja -korra puhul. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonile tuleks anda ka volitus võtta rakendusaktide abil vastu ESMA väljatöötatud rakenduslikke tehnilisi standardeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 tuletisinstrumentide eri liikide kohta esitatava teabe andmestandardite ning teatamismeetodite ja -korra puhul.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärke tagada põhjendamatut halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid põhjustavate nõuete proportsionaalsus, ohustamata seejuures finantsstabiilsust, ning suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide positsioonide ja riskide läbipaistvust ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärke tagada põhjendamatut halduskoormust ja nõuete täitmisega seotud kulusid põhjustavate nõuete proportsionaalsus, ohustamata seejuures finantsstabiilsust, ning suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide positsioonide ja riskide läbipaistvust ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid nende ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (30) | Käesoleva määruse teatavate sätete kohaldamine tuleks edasi lükata, et kehtestada kõik olulised rakendusmeetmed ja anda turuosalistele võimalus võtta nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse teatavate sätete kohaldamine tuleks edasi lükata, et kehtestada kõik olulised rakendusmeetmed ja anda turuosalistele võimalus võtta nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid.

| (31) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse [...]. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse [...].

| (32) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 648/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(32)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 648/2012 vastavalt muuta.

| (32a) | Määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud tuletislepingute kliirimiskohustus ja määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud tuletislepingutega kauplemise kohustus tuleks vajaduse korral kooskõlla viia. Seetõttu peaks komisjon koostama aruande selle kohta, milliseid muudatusi on käesolevas määruses tuletislepingute kliirimise kohustuse kohta tehtud, mis puudutavad eelkõige seda, milliste üksuste suhtes kliirimiskohustust tuleks kohaldada, ja peatamismehhanismi. Samasugune aruanne tuleks koostada ka määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud tuletislepingutega kauplemise kohustuse kohta, |
| --- | --- |

(32a)

Määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud tuletislepingute kliirimiskohustus ja määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud tuletislepingutega kauplemise kohustus tuleks vajaduse korral kooskõlla viia. Seetõttu peaks komisjon koostama aruande selle kohta, milliseid muudatusi on käesolevas määruses tuletislepingute kliirimise kohustuse kohta tehtud, mis puudutavad eelkõige seda, milliste üksuste suhtes kliirimiskohustust tuleks kohaldada, ja peatamismehhanismi. Samasugune aruanne tuleks koostada ka määruses (EL) nr 600/2014 sätestatud tuletislepingutega kauplemise kohustuse kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 648/2012 muudetakse järgmiselt.

| -1) | Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:





  „4.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata










  a) | keskpankade ega muude riigiasutuste suhtes, mille ülesanne on hallata riigivõlga või osaleda selle haldamises: |
| --- | --- | --- |

-1)

Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata

a)

keskpankade ega muude riigiasutuste suhtes, mille ülesanne on hallata riigivõlga või osaleda selle haldamises:

| b) | Rahvusvaheliste Arvelduste Pank; |
| --- | --- |

b)

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank;

| c) | mitmepoolsete arengupankade suhtes, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2.
  “ |
| --- | --- |

c)

mitmepoolsete arengupankade suhtes, mis on loetletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 117 lõikes 2.
  “

| -1 a) | Artikli 1 lõike 5 punkt a jäetakse välja.








  1) | Artikli 2 punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8) | „finantssektori vastaspool“– kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/
  EL
   (14) tegevusloa saanud investeerimisühing, kooskõlas
  direktiiviga 2013/36/EL
  tegevusloa saanud krediidiasutus, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (15) tegevusloa saanud kindlustusandja või edasikindlustusandja, kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja,
  v.a ettevõtja, mis on seotud töötajate osaluse kavaga
  , tööandja kogumispensioni asutus direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punkti a tähenduses, alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses,
  mis on kas liidus asutatud või mida valitseb alternatiivse investeerimisfondi valitseja, kes on saanud tegevusloa või kes on registreeritud kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL, v.a juhul, kui see alternatiivne investeerimisfond on seotud töötajate osaluse kavaga, ja kui see on asjakohane, siis on selle fondi valitseja asutatud liidus
  ,
  ning
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014 (16) tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositoorium ▌; . |
| --- | --- | --- | --- |

-1 a)

-1 a)

Artikli 1 lõike 5 punkt a jäetakse välja.

Artikli 1 lõike 5 punkt a jäetakse välja.

1)

Artikli 2 punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8)

„finantssektori vastaspool“– kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/
  EL
   (14) tegevusloa saanud investeerimisühing, kooskõlas
  direktiiviga 2013/36/EL
  tegevusloa saanud krediidiasutus, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ (15) tegevusloa saanud kindlustusandja või edasikindlustusandja, kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja,
  v.a ettevõtja, mis on seotud töötajate osaluse kavaga
  , tööandja kogumispensioni asutus direktiivi 2003/41/EÜ artikli 6 punkti a tähenduses, alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses,
  mis on kas liidus asutatud või mida valitseb alternatiivse investeerimisfondi valitseja, kes on saanud tegevusloa või kes on registreeritud kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL, v.a juhul, kui see alternatiivne investeerimisfond on seotud töötajate osaluse kavaga, ja kui see on asjakohane, siis on selle fondi valitseja asutatud liidus
  ,
  ning
  kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 909/2014 (16) tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositoorium ▌; .

EL

14

direktiiviga 2013/36/EL

15

v.a ettevõtja, mis on seotud töötajate osaluse kavaga

mis on kas liidus asutatud või mida valitseb alternatiivse investeerimisfondi valitseja, kes on saanud tegevusloa või kes on registreeritud kooskõlas direktiiviga 2011/61/EL, v.a juhul, kui see alternatiivne investeerimisfond on seotud töötajate osaluse kavaga, ja kui see on asjakohane, siis on selle fondi valitseja asutatud liidus

ning

16

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid i–iv asendatakse järgmisega:






  „i) | kahe finantssektori vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt:

i)

punktid i–iv asendatakse järgmisega:

„i)

kahe finantssektori vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi;

| ii) | finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

ii)

finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi;

| iii) | kahe finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi; |
| --- | --- |

iii)

kahe finantssektorivälise vastaspoole vahel, kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi;

| iv) | finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) või finantssektorivälise vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ning kolmandas riigis asutatud üksuse vahel, kelle suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui ta oleks asutatud liidus;“; |
| --- | --- |

iv)

finantssektori vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 4a lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) või finantssektorivälise vastaspoole (kelle suhtes kohaldatakse artikli 10 lõike 1 teises lõigus sätestatud tingimusi) ning kolmandas riigis asutatud üksuse vahel, kelle suhtes kohaldataks kliirimiskohustust, kui ta oleks asutatud liidus;“;

| b) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | need on sõlmitud või neid on uuendatud
  kas










  i) | kliirimiskohustuse jõustumise kuupäeval või pärast seda või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

need on sõlmitud või neid on uuendatud
  kas

kas

i)

i)

kliirimiskohustuse jõustumise kuupäeval või pärast seda või

kliirimiskohustuse jõustumise kuupäeval või pärast seda või

| ii) | kuupäeval, millest alates mõlemad vastaspooled vastavad punktis a sätestatud tingimustele, või pärast seda.
  “; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kuupäeval, millest alates mõlemad vastaspooled vastavad punktis a sätestatud tingimustele, või pärast seda.
  “;

kuupäeval, millest alates mõlemad vastaspooled vastavad punktis a sätestatud tingimustele, või pärast seda.

| c) | lisatakse
  järgmised lõiked
  :

  „3a.   Kliirivad liikmed ja kliendid, kes osutavad otseselt või kaudselt kliirimisteenuseid, peavad osutama neid teenuseid õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel
  ja läbipaistvatel
  kaubandustingimustel.
  Kliirivad liikmed ja kliendid võtavad kõik mõistlikud meetmed, et teha kindlaks konsolideerimisgrupi sidusettevõtjate, eriti kauplemisüksuse ja kliirimisüksuse vahelised huvide konfliktid, mille tõttu ei pruugi kliirimisteenused olla õiglased, mõistlikud, mittediskrimineerivad ega läbipaistvad, ning neid konflikte vältida, hallata ja seirata.




  Kliirivatel liikmetel ja klientidel on lubatud pakutavate kliirimisteenustega seotud riske ohjata.






  3b.
     
  Et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab ESMA regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse tingimused, mille alusel peetakse lõikes 3a osutatud kliirimisteenuste kaubanduslikke tingimusi õiglaseks, mõistlikuks ja läbipaistvaks.




  ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva].




  Komisjonil on õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
  “ |
| --- | --- |

c)

lisatakse
  järgmised lõiked
  :

järgmised lõiked

„3a.   Kliirivad liikmed ja kliendid, kes osutavad otseselt või kaudselt kliirimisteenuseid, peavad osutama neid teenuseid õiglastel, mõistlikel, mittediskrimineerivatel
  ja läbipaistvatel
  kaubandustingimustel.
  Kliirivad liikmed ja kliendid võtavad kõik mõistlikud meetmed, et teha kindlaks konsolideerimisgrupi sidusettevõtjate, eriti kauplemisüksuse ja kliirimisüksuse vahelised huvide konfliktid, mille tõttu ei pruugi kliirimisteenused olla õiglased, mõistlikud, mittediskrimineerivad ega läbipaistvad, ning neid konflikte vältida, hallata ja seirata.

Kliirivatel liikmetel ja klientidel on lubatud pakutavate kliirimisteenustega seotud riske ohjata.

3b.
     
  Et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab ESMA regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse tingimused, mille alusel peetakse lõikes 3a osutatud kliirimisteenuste kaubanduslikke tingimusi õiglaseks, mõistlikuks ja läbipaistvaks.

ESMA esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva].

Komisjonil on õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
  “

| 3) | Lisatakse artikkel 4a:

  „Artikkel 4a
  Kliirimiskohustusega finantssektori vastaspooled

  1.   Finantssektori vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes,
  võib
  igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni
  eelmise 12 kuu kohta arvutada
  kooskõlas lõikega 3.
  Kui
  finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või
  arvutuse tulemus ületab artikli 10 lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, teeb finantssektori vastaspool järgmist:






  a) | teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja asjaomast pädevat asutust; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 4a:

„Artikkel 4a

Kliirimiskohustusega finantssektori vastaspooled

1.   Finantssektori vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes,
  võib
  igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni
  eelmise 12 kuu kohta arvutada
  kooskõlas lõikega 3.

Kui
  finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või
  arvutuse tulemus ületab artikli 10 lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, teeb finantssektori vastaspool järgmist:

a)

teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja asjaomast pädevat asutust;

| b) | hakkab edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust olenemata varaklassi(de)st, mille puhul kliirimiskünnis ületati;
  ning |
| --- | --- |

b)

hakkab edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust olenemata varaklassi(de)st, mille puhul kliirimiskünnis ületati;
  ning

| c) | kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama. |
| --- | --- |

c)

kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama.

2.   Finantssektori vastaspoole suhtes, kelle suhtes on otsustatud kohaldada kliirimiskohustust vastavalt lõikele 1 ja kes seejärel tõendab asjaomasele pädevale asutusele, et tema
  eelmise 12
   kuu lõpu summaarne keskmine positsioon lõikes 1 osutatud kliirimiskünnist enam ei ületa, artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust enam ei kohaldata.

2a.
     
  Kui finantssektori vastaspoole suhtes, kelle kohta enne kehtis erand, hakatakse kooskõlas lõikega 1 kohaldama kliirimiskohustust, peab ta oma börsivälised tuletislepingud kliirima alates kohustuse tekkimisest nelja kuu jooksul.

3.   Lõikes 1 osutatud positsioonide arvutamisel võtab finantssektori vastaspool arvesse kõiki tema või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate teiste üksuste poolt sõlmitud börsiväliseid tuletislepinguid.“

| 4) | Artikli 5 lõike 2 punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõike 2 punkt c jäetakse välja.

| 4a) | Artikli 6 lõike 2 punkti d järele lisatakse järgmine punkt:








  „
  d a) | iga punktis d osutatud börsiväliste tuletislepingute liigi puhul nende lepinguliikide üksikasjad, mida asjaomastel kesksetel vastaspooltel on lubatud kliirida, ja kuupäev, mil kesksed vastaspooled nende lepingute kliirimiseks loa said;
  “. |
| --- | --- | --- |

4a)

4a)

Artikli 6 lõike 2 punkti d järele lisatakse järgmine punkt:

Artikli 6 lõike 2 punkti d järele lisatakse järgmine punkt:

„
  d a)

d a)

iga punktis d osutatud börsiväliste tuletislepingute liigi puhul nende lepinguliikide üksikasjad, mida asjaomastel kesksetel vastaspooltel on lubatud kliirida, ja kuupäev, mil kesksed vastaspooled nende lepingute kliirimiseks loa said;
  “.

iga punktis d osutatud börsiväliste tuletislepingute liigi puhul nende lepinguliikide üksikasjad, mida asjaomastel kesksetel vastaspooltel on lubatud kliirida, ja kuupäev, mil kesksed vastaspooled nende lepingute kliirimiseks loa said;

| 5) | Artikli 6 lõike 2 punkt e jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikli 6 lõike 2 punkt e jäetakse välja.

| 6) | Lisatakse ▌artikkel 6b:

  „Artikkel 6b
  Kliirimiskohustuse peatamine, kui tegemist ei ole kriisilahendusega

  1.   Kui tegemist ei ole artikli 6a lõikes 1 osutatud olukorraga, võib ESMA esitada taotluse, et komisjon artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustuse börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks
  ajutiselt
  peataks, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | börsivälise tuletisinstrumendi liik ei ole artikli 5 lõike 4 esimeses lõigus ja lõikes 5 osutatud kriteeriumide järgi enam keskseks kliiringuks sobilik; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse ▌artikkel 6b:

„Artikkel 6b

Kliirimiskohustuse peatamine, kui tegemist ei ole kriisilahendusega

1.   Kui tegemist ei ole artikli 6a lõikes 1 osutatud olukorraga, võib ESMA esitada taotluse, et komisjon artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustuse börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks
  ajutiselt
  peataks, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

börsivälise tuletisinstrumendi liik ei ole artikli 5 lõike 4 esimeses lõigus ja lõikes 5 osutatud kriteeriumide järgi enam keskseks kliiringuks sobilik;

| b) | keskne vastaspool lõpetab tõenäoliselt selle börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliiringu ja ükski teine keskne vastaspool ei suuda ilma katkestusteta seda börsivälise tuletisinstrumendi konkreetset liiki kliirida; |
| --- | --- |

b)

keskne vastaspool lõpetab tõenäoliselt selle börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliiringu ja ükski teine keskne vastaspool ei suuda ilma katkestusteta seda börsivälise tuletisinstrumendi konkreetset liiki kliirida;

| c) | börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks kliirimiskohustuse peatamine on vajalik, et vältida suurt ohtu liidu finantsstabiilsusele või püüda seda ohtu vähendada ning peatamine on nimetatud eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne. |
| --- | --- |

c)

börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi või konkreetset liiki vastaspoole jaoks kliirimiskohustuse peatamine on vajalik, et vältida suurt ohtu liidu finantsstabiilsusele või püüda seda ohtu vähendada ning peatamine on nimetatud eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne.

Esimese lõigu punktis c sätestatud juhul konsulteerib ESMA enne selles osutatud taotluse esitamist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga.

Kui ESMA esitab taotluse, et komisjon artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustuse
  ajutiselt
  peataks, siis ta põhjendab seda ja esitab tõendusmaterjali selle kohta, et vähemalt üks esimeses lõigus osutatud tingimustest on täidetud.
  Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ESMA taotlusest viivitamata teada.

1 a.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud peatamistaotluse esitamist võib ESMA-lt nõuda kooskõlas artikliga 22 määratud pädev asutus. Kui pädev asutus nõuab, et ESMA taotleks peatamist, põhjendab asutus seda ja esitab tõendusmaterjali selle kohta, et vähemalt üks lõike 1 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud.

Kui ESMA on pädeva asutuse nõude kätte saanud, siis esitab ta 48 tunni jooksul pädeva asutuse põhjendustest ja tõendusmaterjalist lähtuvalt komisjonile taotluse, et lõikes 1 osutatud konkreetset liiki vastaspoole või börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliirimiskohustus peatataks, võib lükkab pädeva asutuse taotluse tagasi. ESMA annab oma otsusest pädevale asutusele koos põhjendustega teada.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlust ei avalikustata.

3.   48 tunni jooksul lõikes 1 osutatud taotluse esitamisest ning lähtuvalt ESMA esitatud põhjendustest ja tõendusmaterjalist komisjon kas peatab lõikes 1 osutatud konkreetset liiki vastaspoole või börsivälise tuletisinstrumendi konkreetse liigi kliirimiskohustuse või lükkab peatamise taotluse tagasi.
  Komisjon annab ESMA-le oma otsusest koos põhjendustega teada. Komisjon esitab selle teabe viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Komisjoni
  otsus
  kliirimiskohustus peatada ▌avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, komisjoni veebisaidil ning artiklis 6 osutatud avalikus registris.

5.   Käesoleva artikli kohane kliirimiskohustuse peatamine kehtib
  kõige rohkem ühe
  kuu jooksul alates kuupäevast, kui see Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse.

6.   
  Kui peatamise põhjused on endiselt kehtivad, võib
  komisjon ▌pärast
  ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga
  konsulteerimist pikendada lõikes 5 osutatud peatamist veel
  üheks või mitmeks ühekuuliseks ajavahemikuks, mis kokku ei kesta algse peatamisperioodi lõpust kauem rohkem
  kui 12 kuud. Peatamise pikendamine avaldatakse kooskõlas artikliga 4.

Esimese lõigu kohaldamiseks annab komisjon
  ESMA-le
  teada
  ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  , et ta kavatseb kliirimiskohustuse peatamist pikendada. 48 tunni jooksul pärast seda, kui ESMA-le on sellest kavatsusest teada antud, esitab ta peatamise pikendamise kohta arvamuse.“

| 7) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   
  Finantssektori vastaspooled, artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele vastavad finantssektorivälised vastaspooled ja
  kesksed vastaspooled tagavad vastavalt artiklile 55 registreeritud või vastavalt artiklile 77 tunnustatud kauplemisteabehoidlale iga nende sõlmitud tuletislepingu ning lepingu muudatuste või lepingu lõpetamise andmete teatamise kooskõlas lõikega 1a. Andmed teatatakse hiljemalt üks tööpäev pärast lepingu sõlmimist, muutmist või lõpetamist.
  Teatamiskohustust kohaldatakse nende tuletislepingute suhtes, mis ▌sõlmiti ▌12. 
  veebruaril
   2014
  või mis on sõlmitud pärast seda
  .


  Olenemata artiklist 3, ei kohaldata
  teatamiskohustust
  konsolideerimisgrupisiseste börsiväliste tuletislepingute
  suhtes,
  kui vähemalt
  üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool
  või teda peetaks finantssektoriväliseks vastaspooleks, kui ta oleks asutatud liidus, järgmistel tingimustel:










  a) | mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   
  Finantssektori vastaspooled, artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele vastavad finantssektorivälised vastaspooled ja
  kesksed vastaspooled tagavad vastavalt artiklile 55 registreeritud või vastavalt artiklile 77 tunnustatud kauplemisteabehoidlale iga nende sõlmitud tuletislepingu ning lepingu muudatuste või lepingu lõpetamise andmete teatamise kooskõlas lõikega 1a. Andmed teatatakse hiljemalt üks tööpäev pärast lepingu sõlmimist, muutmist või lõpetamist.

Teatamiskohustust kohaldatakse nende tuletislepingute suhtes, mis ▌sõlmiti ▌12. 
  veebruaril
   2014
  või mis on sõlmitud pärast seda
  .

Olenemata artiklist 3, ei kohaldata
  teatamiskohustust
  konsolideerimisgrupisiseste börsiväliste tuletislepingute
  suhtes,
  kui vähemalt
  üks vastaspooltest on finantssektoriväline vastaspool
  või teda peetaks finantssektoriväliseks vastaspooleks, kui ta oleks asutatud liidus, järgmistel tingimustel:

a)

mõlemad vastaspooled on täielikult hõlmatud sama konsolideeritud aruandlusega;

| b) | mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise menetlusi ning |
| --- | --- |

b)

mõlema vastaspoole suhtes kohaldatakse sobivaid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrollimise menetlusi ning

| c) | emaettevõtja ei ole finantssektori vastaspool
  .“; |
| --- | --- |

c)

emaettevõtja ei ole finantssektori vastaspool
  .“;

| b) | lisatakse
  järgmised lõiked
   1a
  ja 1b
  :

  „1a.   Lõikes 1 osutatud tuletislepingute andmed teatatakse järgmiselt:
  ▌






  b) | andmed börsiväliste tuletislepingute kohta, mis on sõlmitud finantssektori vastaspoole ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kes ei vasta artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele, teatatakse järgmiselt:










  i) | andmete ühe kogumina esitamise ning teatatud andmete õigsuse tagamise kohustus ja õiguslik vastutus on vaid finantssektori vastaspooltel. Tagamaks, et finantssektori vastaspoolel on kõik teatamiskohustuse täitmiseks vajalikud andmed olemas, esitab finantssektoriväline vastaspool finantssektori vastaspoolele nende vahel sõlmitud börsiväliseid tuletistehinguid käsitlevad andmed, mille omamist ei saa finantssektori vastaspoolelt mõistlikult eeldada. Finantssektoriväline vastaspool vastutab nende andmete õigsuse tagamise eest; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse
  järgmised lõiked
   1a
  ja 1b
  :

järgmised lõiked

ja 1b

„1a.   Lõikes 1 osutatud tuletislepingute andmed teatatakse järgmiselt:

▌

b)

andmed börsiväliste tuletislepingute kohta, mis on sõlmitud finantssektori vastaspoole ja sellise finantssektorivälise vastaspoole vahel, kes ei vasta artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimustele, teatatakse järgmiselt:

i)

andmete ühe kogumina esitamise ning teatatud andmete õigsuse tagamise kohustus ja õiguslik vastutus on vaid finantssektori vastaspooltel. Tagamaks, et finantssektori vastaspoolel on kõik teatamiskohustuse täitmiseks vajalikud andmed olemas, esitab finantssektoriväline vastaspool finantssektori vastaspoolele nende vahel sõlmitud börsiväliseid tuletistehinguid käsitlevad andmed, mille omamist ei saa finantssektori vastaspoolelt mõistlikult eeldada. Finantssektoriväline vastaspool vastutab nende andmete õigsuse tagamise eest;

| ii) | olenemata punktist i, võivad finantssektorivälised vastaspooled, kes on juba investeerinud teatamissüsteemi kasutuselevõttu, otsustada teatada finantssektori vastaspooltega sõlmitud börsiväliste tuletislepingute andmed kauplemisteabehoidlale ise. Sellisel juhul teavitab finantssektoriväline vastaspool oma otsusest eelnevalt finantssektori vastaspooli, kellega ta on sõlminud börsivälised tuletislepingud. Sellises olukorras on kohustus ja õiguslik vastutus need andmed teatada ja nende õigsus tagada finantssektorivälistel vastaspooltel; |
| --- | --- |

ii)

olenemata punktist i, võivad finantssektorivälised vastaspooled, kes on juba investeerinud teatamissüsteemi kasutuselevõttu, otsustada teatada finantssektori vastaspooltega sõlmitud börsiväliste tuletislepingute andmed kauplemisteabehoidlale ise. Sellisel juhul teavitab finantssektoriväline vastaspool oma otsusest eelnevalt finantssektori vastaspooli, kellega ta on sõlminud börsivälised tuletislepingud. Sellises olukorras on kohustus ja õiguslik vastutus need andmed teatada ja nende õigsus tagada finantssektorivälistel vastaspooltel;

| b a) | börsiväliste tuletislepingute puhul, mille on sõlminud finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimusi, kolmandas riigis asutatud üksusega, mis oleks finantssektori vastaspool, kui ta oleks asutatud liidus, ei nõuta selliselt finantssektoriväliselt vastaspoolelt artikli 9 kohast teatamist ja tal ei ole õiguslikku vastutust selliste börsiväliste tuletislepingute andmete teatamise või õigsuse tagamise eest, juhul kui:










  i) | asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda peetakse artikli 13 kohaselt samaväärseks ja kolmanda riigi finantssektori vastaspool on esitanud sellise teabe vastavalt selle kolmanda riigi teatamise õiguskorrale; |
| --- | --- | --- |

b a)

börsiväliste tuletislepingute puhul, mille on sõlminud finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud tingimusi, kolmandas riigis asutatud üksusega, mis oleks finantssektori vastaspool, kui ta oleks asutatud liidus, ei nõuta selliselt finantssektoriväliselt vastaspoolelt artikli 9 kohast teatamist ja tal ei ole õiguslikku vastutust selliste börsiväliste tuletislepingute andmete teatamise või õigsuse tagamise eest, juhul kui:

i)

asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda peetakse artikli 13 kohaselt samaväärseks ja kolmanda riigi finantssektori vastaspool on esitanud sellise teabe vastavalt selle kolmanda riigi teatamise õiguskorrale;

| ii) | asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda ei ole tunnistatud artikli 13 kohaselt samaväärseks, kuid kolmanda riigi finantssektori vastaspool soovib, et tema suhtes kohaldatakse käesoleva artikli nõudeid, just nagu ta oleks liidus asutatud finantssektori vastaspool, ja ta registreerib end ESMAs. |
| --- | --- |

ii)

asjaomase kolmanda riigi teatamise õiguskorda ei ole tunnistatud artikli 13 kohaselt samaväärseks, kuid kolmanda riigi finantssektori vastaspool soovib, et tema suhtes kohaldatakse käesoleva artikli nõudeid, just nagu ta oleks liidus asutatud finantssektori vastaspool, ja ta registreerib end ESMAs.

| c) | vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, ning tagama teatatud andmete õigsuse; |
| --- | --- |

c)

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja, ning tagama teatatud andmete õigsuse;

| d) | AIFi fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune AIF, ning tagama teatatud andmete õigsuse; |
| --- | --- |

d)

AIFi fondivalitseja on kohustatud teatama nende börsiväliste tuletislepingute andmed, mille vastaspool on kõnealune AIF, ning tagama teatatud andmete õigsuse;

| e) | vastaspooled ja kesksed vastaspooled,
  kes teatavad börsivälistest tuletislepingutest kauplemisteabehoidlale
  , tagavad, et nende sõlmitud tuletislepingute üksikasjad teatatakse õigesti ja neid ei teatata topelt.
  Vastaspooled ja kesksed vastaspooled, kellel on lõikes 1 osutatud teatamiskohustus, võivad selle teatamiskohustuse delegeerida. |
| --- | --- |

e)

vastaspooled ja kesksed vastaspooled,
  kes teatavad börsivälistest tuletislepingutest kauplemisteabehoidlale
  , tagavad, et nende sõlmitud tuletislepingute üksikasjad teatatakse õigesti ja neid ei teatata topelt.

Vastaspooled ja kesksed vastaspooled, kellel on lõikes 1 osutatud teatamiskohustus, võivad selle teatamiskohustuse delegeerida.

1 b.
     
  ESMA töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse andmed, mille kolmanda riigi finantssektori vastaspool peab esitama enda registreerimiseks ESMAs, nagu on märgitud lõike 1a esimese lõigu punkti ba alapunktis ii.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva].

Komisjonile antakse õigus käesolevat määrust täiendada, võttes vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.
  “;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Selleks et tagada lõigete 1 ja 3 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA
  tihedas koostöös EKPSiga
  rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:






  a) | teatamisele kuuluvate andmete standardid ja vormingud, mis hõlmavad vähemalt järgmist:






  i) | juriidilise isiku ülemaailmsed tunnused (LEId); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Selleks et tagada lõigete 1 ja 3 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA
  tihedas koostöös EKPSiga
  rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:

a)

teatamisele kuuluvate andmete standardid ja vormingud, mis hõlmavad vähemalt järgmist:

i)

juriidilise isiku ülemaailmsed tunnused (LEId);

| ii) | rahvusvahelised väärtpaberite identifitseerimisnumbrid (ISIN-koodid) ning |
| --- | --- |

ii)

rahvusvahelised väärtpaberite identifitseerimisnumbrid (ISIN-koodid) ning

| iii) | tehingu kordumatud tunnuskoodid; |
| --- | --- |

iii)

tehingu kordumatud tunnuskoodid;

| b) | teatamise meetodid ja -korrad; |
| --- | --- |

b)

teatamise meetodid ja -korrad;

| c) | teatamise sagedus; |
| --- | --- |

c)

teatamise sagedus;

| d) | tuletislepingu andmete esitamise kuupäev, sealhulgas määruse järkjärguline kohaldamine selliste lepingute puhul, mis sõlmiti enne teatamiskohustuse kohaldamist. |
| --- | --- |

d)

tuletislepingu andmete esitamise kuupäev, sealhulgas määruse järkjärguline kohaldamine selliste lepingute puhul, mis sõlmiti enne teatamiskohustuse kohaldamist.

ESMA võtab tehniliste standardite eelnõu koostamisel arvesse rahvusvahelisi arenguid ja liidu või ülemaailmsel tasandil kokku lepitud standardeid ning nende järjepidevust määruse (EL) nr 2015/2365 (*1) artiklis 4 ja määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 26 sätestatud nõuetega.

ESMA esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].

Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

| 8) | Artikli 10 lõiked 
  1–4
  asendatakse järgmisega:

  „1.   Finantssektoriväline vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes,
  võib arvutada
  igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni
  eelnenud 12 kuu
  kohta kooskõlas lõikega 3.
  Kui
  finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või kui esimeses lõigus osutatud
  arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, siis teeb finantssektoriväline vastaspool järgmist:






  a) | teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja lõike 5 kohaselt määratud asutust; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 10 lõiked 
  1–4
  asendatakse järgmisega:

1–4

„1.   Finantssektoriväline vastaspool, kes võtab positsiooni börsivälistes tuletislepingutes,
  võib arvutada
  igal aastal oma summaarse kuu lõpu keskmise positsiooni
  eelnenud 12 kuu
  kohta kooskõlas lõikega 3.

Kui
  finantssektoriväline vastaspool oma positsiooni ei arvuta või kui esimeses lõigus osutatud
  arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist, siis teeb finantssektoriväline vastaspool järgmist:

a)

teavitab sellest viivitamatult ESMAt ja lõike 5 kohaselt määratud asutust;

| b) | kui ta ei ole oma positsiooni arvutanud, kohaldatakse tema suhtes edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul kõigis varaklassides artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust ja artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

b)

kui ta ei ole oma positsiooni arvutanud, kohaldatakse tema suhtes edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul kõigis varaklassides artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust ja artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudeid;

| ba) | kui esimeses lõigus osutatud arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist
  , hakkab ta edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust varaklassi(de)s, mille puhul kliirimiskünnis ületati,
  ning on vabastatud artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõuetest muu(de)s varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud
  ; |
| --- | --- |

ba)

kui esimeses lõigus osutatud arvutuse tulemus ületab lõike 4 punktis b sätestatud kliirimiskünnist
  , hakkab ta edasiste börsiväliste tuletislepingute puhul täitma artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust varaklassi(de)s, mille puhul kliirimiskünnis ületati,
  ning on vabastatud artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõuetest muu(de)s varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud
  ;

| c) | kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama. |
| --- | --- |

c)

kliirib punktis b osutatud lepingud nelja kuu jooksul alates sellest, kui tema suhtes hakatakse kliirimiskohustust kohaldama.

2.   Finantssektorivälise vastaspoole suhtes, kelle suhtes otsustati kohaldada kliirimiskohustust vastavalt lõike 1 teisele lõigule ja kes seejärel tõendab vastavalt lõikele 5 määratud asutusele, et tema kuu lõpu summaarne keskmine positsioon
  eelnenud 12 kuu kohta
  ei ületa enam lõikes 1 osutatud kliirimiskünnist, ei kohaldata enam artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust.

3.   Lõikes 1 osutatud positsioonide arvutamisel võtab finantssektoriväline vastaspool arvesse kõiki tema enda või temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate teiste finantssektoriväliste üksuste poolt sõlmitud börsiväliseid tuletislepinguid, mis ei vähenda objektiivselt mõõdetaval viisil asjaomase vastaspoole või konsolideerimisgrupi äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske.

4.   Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaoline kohaldamine, koostab ESMA pärast konsulteerimist Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega regulatiivse tehnilise standardi eelnõu, milles täpsustatakse:

| a) | kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, millised börsivälised tuletislepingud vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske, nagu on osutatud lõikes 3, ning |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, millised börsivälised tuletislepingud vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevuse või finantseerimistegevusega otseselt seotud riske, nagu on osutatud lõikes 3, ning

| b) | kliirimiskünniste väärtused, võttes arvesse netopositsioonide summa ja riskipositsioonide süsteemset olulisust vastaspoolte ning börsiväliste tuletislepingute liikide kaupa. |
| --- | --- |

b)

kliirimiskünniste väärtused, võttes arvesse netopositsioonide summa ja riskipositsioonide süsteemset olulisust vastaspoolte ning börsiväliste tuletislepingute liikide kaupa.

ESMA võib töötada finantssektori vastaspoolte ja finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks välja eraldi kliirimiskünnised, võttes arvesse finantssektori vastaspoolte omavahelist seotust ja nende kõrgemat süsteemse riski taset.

Pärast avaliku arutelu läbiviimist esitab ESMA kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu hiljemalt 30. septembriks 2012 komisjonile
  ning ajakohastab neid standardeid korrapäraselt
  .

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

ESMA vaatab
  punktis b osutatud
  künnised pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja teiste asjaomaste asutustega konsulteerimist regulaarselt läbi ning esitab vajaduse korral ettepanekud künniste muutmiseks vajalike regulatiivsete tehniliste standardite kohta,
  eriti selleks, et tagada ulatuslikum osalemine keskses kliirimises
  .“

| 8 a) | Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:



  „1a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudeid ei kohaldata artiklis 3 osutatud konsolideerimisgrupi sisetehingutele, kui üks vastaspool on finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata kliirimiskohustust vastavalt artikli 10 lõike 1 teisele lõigule.“ |
| --- | --- |

8 a)

8 a)

Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nõudeid ei kohaldata artiklis 3 osutatud konsolideerimisgrupi sisetehingutele, kui üks vastaspool on finantssektoriväline vastaspool, kelle suhtes ei kohaldata kliirimiskohustust vastavalt artikli 10 lõike 1 teisele lõigule.“

| 8 b) | Artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:





  „3.
     
  Finantssektori vastaspooltel peab olema kehtestatud riskijuhtimise kord, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega, mis sõlmiti 16. augustil 2012 või on sõlmitud pärast seda. Artiklis 10 osutatud finantssektorivälised vastaspooled ei või kohaldada riskijuhtimise korda, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud.
  “ |
| --- | --- |

8 b)

8 b)

Artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

Artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.
     
  Finantssektori vastaspooltel peab olema kehtestatud riskijuhtimise kord, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega, mis sõlmiti 16. augustil 2012 või on sõlmitud pärast seda. Artiklis 10 osutatud finantssektorivälised vastaspooled ei või kohaldada riskijuhtimise korda, millega nõutakse tagatiste õigeaegset, täpset ja asjakohaselt eraldatud vahetamist seoses börsiväliste tuletislepingutega varaklassi(de)s, milles kliirimiskünnist ei ületatud.
  “

| 9) | Artikli 11 lõiget 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | riskijuhtimise protsess, sh tagatise tase ja liik ning eraldamiskord, millele on osutatud lõikes 3, ning sellega seotud järelevalvemenetlus, mille eesmärk on tagada kõnealuste riskijuhtimisprotsesside esialgne ja pidev kontrollimine;“ |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artikli 11 lõiget 15 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

riskijuhtimise protsess, sh tagatise tase ja liik ning eraldamiskord, millele on osutatud lõikes 3, ning sellega seotud järelevalvemenetlus, mille eesmärk on tagada kõnealuste riskijuhtimisprotsesside esialgne ja pidev kontrollimine;“

| b) | teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealused ühised regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].“ |
| --- | --- |

b)

teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealused ühised regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].“

12

muutmismääruse

| 10) | Artiklisse 38 lisatakse järgmised lõiked 6 ja 7:

  „6.   Keskne vastaspool tagab oma kliirivatele liikmetele simulatsioonivahendi, mis võimaldab neil määrata kindlaks selle täiendava alustamise tagatise brutosumma, mida keskne vastaspool võib nõuda uue tehingu kliirimise ajal. Seda vahendit saab kasutada ainult turvalise juurdepääsu alusel ja simulatsiooni tulemused ei ole siduvad.


  7.   Keskne vastaspool esitab oma kliirivatele liikmetele teabe oma kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta. Teave peab vastama järgmistele tingimustele:






  a) | selles selgitatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli ülesehitust ja kasutuspõhimõtet; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklisse 38 lisatakse järgmised lõiked 6 ja 7:

„6.   Keskne vastaspool tagab oma kliirivatele liikmetele simulatsioonivahendi, mis võimaldab neil määrata kindlaks selle täiendava alustamise tagatise brutosumma, mida keskne vastaspool võib nõuda uue tehingu kliirimise ajal. Seda vahendit saab kasutada ainult turvalise juurdepääsu alusel ja simulatsiooni tulemused ei ole siduvad.

7.   Keskne vastaspool esitab oma kliirivatele liikmetele teabe oma kasutatavate alustamise tagatise mudelite kohta. Teave peab vastama järgmistele tingimustele:

a)

selles selgitatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli ülesehitust ja kasutuspõhimõtet;

| b) | selles kirjeldatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli peamisi eeldusi ja piiranguid ning olukordi, kus need eeldused enam ei kehti; |
| --- | --- |

b)

selles kirjeldatakse arusaadavalt alustamise tagatise mudeli peamisi eeldusi ja piiranguid ning olukordi, kus need eeldused enam ei kehti;

| c) | see on dokumenteeritud.“ |
| --- | --- |

c)

see on dokumenteeritud.“

| 11) | Artiklile 39 lisatakse järgmine lõige 11:

  „11.   
  Liikmesriikide maksejõuetusseadused ei takista kesksetel vastaspooltel toimimast vastavalt artikli 48 lõigetele 5–7 seoses vara ja positsioonidega, mida kajastatakse käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kontodel.“ |
| --- | --- |

11)

Artiklile 39 lisatakse järgmine lõige 11:

„11.   
  Liikmesriikide maksejõuetusseadused ei takista kesksetel vastaspooltel toimimast vastavalt artikli 48 lõigetele 5–7 seoses vara ja positsioonidega, mida kajastatakse käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kontodel.“

| 12) | Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 55 lõike 1 kohaldamiseks esitab kauplemisteabehoidla ESMA-le ühe järgmistest:






  a) | registreerimistaotlus; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 55 lõike 1 kohaldamiseks esitab kauplemisteabehoidla ESMA-le ühe järgmistest:

a)

registreerimistaotlus;

| b) | registreeringu laiendamise taotlus, kui kauplemisteabehoidla on juba registreeritud määruse (EL) nr 2015/2365 III peatüki kohaselt.“; |
| --- | --- |

b)

registreeringu laiendamise taotlus, kui kauplemisteabehoidla on juba registreeritud määruse (EL) nr 2015/2365 III peatüki kohaselt.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:






  a) | üksikasjad lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse esitamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:

a)

üksikasjad lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse esitamise kohta;

| b) | üksikasjad lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise lihtsustatud taotlemise kohta. |
| --- | --- |

b)

üksikasjad lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise lihtsustatud taotlemise kohta.

ESMA esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Selleks et tagada lõike 1 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:






  a) | lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse vorm; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Selleks et tagada lõike 1 kohaldamise ühetaolised tingimused, koostab ESMA rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:

a)

lõike 1 punktis a osutatud registreeringu taotluse vorm;

| b) | lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise taotluse vorm. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b osutatud registreeringu laiendamise taotluse vorm.

ESMA koostab esimese lõigu punkti b otstarbel lihtsustatud vormi.

ESMA esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [üheksa kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].

Komisjonil on õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.“

| 12 a) | Artikli 62 lõige 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12 a)

12 a)

Artikli 62 lõige 5 jäetakse välja.

Artikli 62 lõige 5 jäetakse välja.

| 12 b) | Artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega:





  „1.
     
  Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib ESMA teha artikli 61 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute kõigis äriruumides või kinnistutel kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle. Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib ESMA kohapealse kontrolli läbi viia ette teatamata.
  “ |
| --- | --- |

12 b)

12 b)

Artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Artikli 63 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks võib ESMA teha artikli 61 lõikes 1 osutatud juriidiliste isikute kõigis äriruumides või kinnistutel kõiki vajalikke kohapealseid kontrolle. Kui see on tingitud kontrollide nõuetekohase läbiviimise ja tõhususe vajadusest, võib ESMA kohapealse kontrolli läbi viia ette teatamata.
  “

| 12c) | Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:





  „2.
     
  Ametnikud ja muud isikud, keda ESMA on kohapealseid kontrolle volitanud läbi viima, võivad siseneda nende juriidiliste isikute kõigisse äriruumidesse või kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse ESMA uurimisotsust, ning neil isikutel on kõik artikli 62 lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks ajavahemikuks ja sellises ulatuses, mis on vajalik kontrolli läbiviimiseks.
  “ |
| --- | --- |

12c)

12c)

Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 63 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Ametnikud ja muud isikud, keda ESMA on kohapealseid kontrolle volitanud läbi viima, võivad siseneda nende juriidiliste isikute kõigisse äriruumidesse või kinnistutele, kelle suhtes kohaldatakse ESMA uurimisotsust, ning neil isikutel on kõik artikli 62 lõikes 1 sätestatud õigused. Neil on samuti õigus pitseerida äriruume ning raamatupidamis- ja muid dokumente selliseks ajavahemikuks ja sellises ulatuses, mis on vajalik kontrolli läbiviimiseks.
  “

| 12d) | Artikli 63 lõige 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

12d)

12d)

Artikli 63 lõige 8 jäetakse välja.

Artikli 63 lõige 8 jäetakse välja.

| 12e) | Artikli 64 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:





  „4.
     
  Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel ESMA-le teavitab uurija sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega ESMA ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.
  “ |
| --- | --- |

12e)

12e)

Artikli 64 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

Artikli 64 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

„4.
     
  Uurimistulemusi kajastava toimiku esitamisel ESMA-le teavitab uurija sellest isikuid, kelle suhtes on algatatud uurimine. Kõnealustel isikutel on õigus tutvuda toimikuga tingimusel, et võetakse arvesse teiste isikute õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Toimikuga tutvumise õigus ei hõlma konfidentsiaalset teavet ega ESMA ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente.
  “

| 12f) | Artikli 64 lõige 8 asendatakse järgmisega:





  „8.
     
  ESMA annab asjad kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele ametiasutustele uurimiseks ja võimalikuks kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks, kui ta leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib tema teadmise kohaselt olla vastavalt kohaldatavale õigusele kuriteo koosseis. ESMA hoidub ühtlasi trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui ta teab, et samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud liikmesriigi õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
  “ |
| --- | --- |

12f)

12f)

Artikli 64 lõige 8 asendatakse järgmisega:

Artikli 64 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.
     
  ESMA annab asjad kriminaalmenetluse eesmärgil üle asjaomastele ametiasutustele uurimiseks ja võimalikuks kriminaalkorras süüdistuse esitamiseks, kui ta leiab käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel, et on olulisi märke selliste asjaolude võimaliku olemasolu kohta, millel võib tema teadmise kohaselt olla vastavalt kohaldatavale õigusele kuriteo koosseis. ESMA hoidub ühtlasi trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisest, kui ta teab, et samadel või sisuliselt samadel asjaoludel on isik varem õigeks või süüdi mõistetud liikmesriigi õiguse kohaselt toimunud kriminaalmenetluses ning õigeks- või süüdimõistev otsus on juba omandanud res judicata õigusmõju.
  “

| 12g) | Artikli 65 lõike 1 teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

12g)

12g)

Artikli 65 lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

Artikli 65 lõike 1 teine lõik jäetakse välja.

| 13) | Artikli 65 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a asendatakse tekst „20 000 eurot“tekstiga „200 000 eurot“; |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 65 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a asendatakse tekst „20 000 eurot“tekstiga „200 000 eurot“;

| b) | punktis b asendatakse tekst „10 000 eurot“tekstiga „100 000 eurot“; |
| --- | --- |

b)

punktis b asendatakse tekst „10 000 eurot“tekstiga „100 000 eurot“;

| c) | lisatakse järgmine punkt c:






  „c) | I lisa IV jaos osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 5 000 eurot ning see ei ületa 10 000 eurot.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine punkt c:

„c)

I lisa IV jaos osutatud rikkumiste puhul on trahvisumma vähemalt 5 000 eurot ning see ei ületa 10 000 eurot.“

| 13a) | Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:




  „Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja koheseid meetmeid, et hoida ära märkimisväärne ja otsene kahju finantssüsteemile või märkimisväärne ja otsene kahju finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele, sealhulgas kauplemisteabehoidlale teatatud andmete stabiilsusele või täpsusele. Sellisel juhul võib ESMA teha esialgse otsuse ning anda asjaomastele isikutele võimaluse esitada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist oma seisukohad.“ |
| --- | --- |

13a)

13a)

Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

Artikli 67 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja koheseid meetmeid, et hoida ära märkimisväärne ja otsene kahju finantssüsteemile või märkimisväärne ja otsene kahju finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele, sealhulgas kauplemisteabehoidlale teatatud andmete stabiilsusele või täpsusele. Sellisel juhul võib ESMA teha esialgse otsuse ning anda asjaomastele isikutele võimaluse esitada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist oma seisukohad.“

„Esimest lõiku ei kohaldata, kui on vaja koheseid meetmeid, et hoida ära märkimisväärne ja otsene kahju finantssüsteemile või märkimisväärne ja otsene kahju finantsturgude terviklikkusele, läbipaistvusele, tõhususele ja nõuetekohasele toimimisele, sealhulgas kauplemisteabehoidlale teatatud andmete stabiilsusele või täpsusele. Sellisel juhul võib ESMA teha esialgse otsuse ning anda asjaomastele isikutele võimaluse esitada võimalikult kiiresti pärast otsuse tegemist oma seisukohad.“

| 14) | Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kauplemisteabehoidlalt võetav tasu katab kõik ESMA
  mõistlikud
  halduskulud, mis on seotud kauplemisteabehoidla registreerimise ja järelevalvega ning see on proportsionaalne asjaomase kauplemisteabehoidla käibega ning registreeringu ja tehtava järelevalve liigiga.“ |
| --- | --- |

14)

Artikli 72 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kauplemisteabehoidlalt võetav tasu katab kõik ESMA
  mõistlikud
  halduskulud, mis on seotud kauplemisteabehoidla registreerimise ja järelevalvega ning see on proportsionaalne asjaomase kauplemisteabehoidla käibega ning registreeringu ja tehtava järelevalve liigiga.“

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel 76a:

  „Artikkel 76a
  Vastastikune otsene juurdepääs andmetele

  1.   Kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks, siis võivad nende kolmandate riikide asjaomased ametiasutused, kus on asutatud mõni kauplemisteabehoidla, saada liidus asutatud kauplemisteabehoidlate teabele otsese juurdepääsu, kui komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu sellekohase rakendusakti.


  2.   Kui lõikes 1 osutatud ametiasutused esitavad komisjonile vastava taotluse, võib komisjon kooskõlas artikli 86 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks, kas taotluse esitanud ametiasutuse kolmanda riigi õigusraamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | selles kolmandas riigis asutatud kauplemisteabehoidlad on saanud nõuetekohase tegevusloa; |
| --- | --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel 76a:

„Artikkel 76a

Vastastikune otsene juurdepääs andmetele

1.   Kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks, siis võivad nende kolmandate riikide asjaomased ametiasutused, kus on asutatud mõni kauplemisteabehoidla, saada liidus asutatud kauplemisteabehoidlate teabele otsese juurdepääsu, kui komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu sellekohase rakendusakti.

2.   Kui lõikes 1 osutatud ametiasutused esitavad komisjonile vastava taotluse, võib komisjon kooskõlas artikli 86 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks, kas taotluse esitanud ametiasutuse kolmanda riigi õigusraamistik vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

selles kolmandas riigis asutatud kauplemisteabehoidlad on saanud nõuetekohase tegevusloa;

| b) | selles kolmandas riigis toimub pidev ja tõhus kauplemisteabehoidlate järelevalve ja nende kohustuste täitmine on tagatud riikliku sunniga; |
| --- | --- |

b)

selles kolmandas riigis toimub pidev ja tõhus kauplemisteabehoidlate järelevalve ja nende kohustuste täitmine on tagatud riikliku sunniga;

| c) | on olemas ametisaladuse hoidmise tagatised, mis on vähemalt võrdväärsed käesolevas määruses sätestatuga, sealhulgas kaitstakse ärisaladusi, mida ametiasutused jagavad kolmandate isikutega; |
| --- | --- |

c)

on olemas ametisaladuse hoidmise tagatised, mis on vähemalt võrdväärsed käesolevas määruses sätestatuga, sealhulgas kaitstakse ärisaladusi, mida ametiasutused jagavad kolmandate isikutega;

| d) | selles kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvat ja täitmisele pööratavat kohustust anda artikli 81 lõikes 3 osutatud üksustele otsene ja viivitamatu juurdepääs andmetele.“ |
| --- | --- |

d)

selles kolmandas riigis tegevusloa saanud kauplemisteabehoidlate suhtes kohaldatakse õiguslikult siduvat ja täitmisele pööratavat kohustust anda artikli 81 lõikes 3 osutatud üksustele otsene ja viivitamatu juurdepääs andmetele.“

| 16) | Artiklisse 78 lisatakse järgmised lõiked 9 ja 10:

  „9.   Kauplemisteabehoidla kehtestab järgmised menetlused ja põhimõtted:






  a) | menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete tulemuslikuks kooskõlastavaks võrdlemiseks; |
| --- | --- | --- |

16)

Artiklisse 78 lisatakse järgmised lõiked 9 ja 10:

„9.   Kauplemisteabehoidla kehtestab järgmised menetlused ja põhimõtted:

a)

menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete tulemuslikuks kooskõlastavaks võrdlemiseks;

| b) | menetlused teatatud andmete terviklikkuse ja õigsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

menetlused teatatud andmete terviklikkuse ja õigsuse tagamiseks;

| c) | põhimõtted andmete nõuetekohase ülekandmise kohta teistesse kauplemisteabehoidlatesse, kui seda taotlevad artiklis 9 osutatud vastaspooled või kesksed vastaspooled või kui see on vajalik muul põhjusel. |
| --- | --- |

c)

põhimõtted andmete nõuetekohase ülekandmise kohta teistesse kauplemisteabehoidlatesse, kui seda taotlevad artiklis 9 osutatud vastaspooled või kesksed vastaspooled või kui see on vajalik muul põhjusel.

10.   Selleks et tagada käesoleva artikli ühtne kohaldamine, töötab ESMA välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles sätestatakse:

| a) | menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks; |
| --- | --- |

a)

menetlused eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks;

| b) | menetlused, mida kauplemisteabehoidla kohaldab, et kontrollida teatava vastaspoole või esitava üksuse vastavust nõuetele ning artikli 9 kohaselt teatatud andmete terviklikkust ja õigsust. |
| --- | --- |

b)

menetlused, mida kauplemisteabehoidla kohaldab, et kontrollida teatava vastaspoole või esitava üksuse vastavust nõuetele ning artikli 9 kohaselt teatatud andmete terviklikkust ja õigsust.

ESMA esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumiste kuupäeva].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“

| 17) | Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt q:






  „q) | selle kolmanda riigi asjaomased asutused, kelle suhtes on vastu võetud artikli 76a kohane rakendusakt;“; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 81 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt q:

„q)

selle kolmanda riigi asjaomased asutused, kelle suhtes on vastu võetud artikli 76a kohane rakendusakt;“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 3a:

  „3a.   Kauplemisteabehoidla esitab artikli 9 lõike 1a teises lõigus osutatud vastaspooltele ja kesksetele vastaspooltele nende nimel teatatud andmed.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 3a:

„3a.   Kauplemisteabehoidla esitab artikli 9 lõike 1a teises lõigus osutatud vastaspooltele ja kesksetele vastaspooltele nende nimel teatatud andmed.“;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA pärast EKPSi liikmetega konsulteerimist välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:






  a) | lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldatav või kättesaadavaks tehtav teave; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev kohaldamine, töötab ESMA pärast EKPSi liikmetega konsulteerimist välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse järgmist:

a)

lõigete 1 ja 3 kohaselt avaldatav või kättesaadavaks tehtav teave;

| b) | lõikes 1 osutatud teabe avaldamise sagedus; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud teabe avaldamise sagedus;

| c) | tegevusstandardid, mida on vaja kauplemisteabehoidlate andmete summeerimiseks ja võrdlemiseks ning selleks, et lõikes 3 osutatud üksustel oleks sellele teabele juurdepääs; |
| --- | --- |

c)

tegevusstandardid, mida on vaja kauplemisteabehoidlate andmete summeerimiseks ja võrdlemiseks ning selleks, et lõikes 3 osutatud üksustel oleks sellele teabele juurdepääs;

| d) | tingimused, kord ja nõutavad dokumendid, mille alusel kauplemisteabehoidlad annavad lõikes 3 osutatud üksustele juurdepääsu. |
| --- | --- |

d)

tingimused, kord ja nõutavad dokumendid, mille alusel kauplemisteabehoidlad annavad lõikes 3 osutatud üksustele juurdepääsu.

ESMA esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt ... [
  12
   kuud pärast käesoleva
  muutmismääruse
  jõustumise kuupäeva].

ESMA tagab kõnealuse tehniliste standardite eelnõu väljatöötamise ajal, et lõikes 1 osutatud teabe avaldamise tõttu ei saa kindlaks teha ühegi lepingu ühtegi osalist.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.“

| 18) | Artikli 82 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3, artiklis 76a ja artikli 85 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.“ |
| --- | --- |

18)

Artikli 82 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 1 lõikes 6, artikli 4 lõikes 3, artikli 64 lõikes 7, artiklis 70, artikli 72 lõikes 3, artiklis 76a ja artikli 85 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.“

| 19) | Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon hindab hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]
  käesoleva määruse kohaldamist ja koostab üldaruande. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“; |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon hindab hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]
  käesoleva määruse kohaldamist ja koostab üldaruande. Komisjon esitab nimetatud aruande koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.“;

| aa) | lisatakse järgmine lõige:



  „1a.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande, milles analüüsitakse määrusega (EL) 2018/... [käesoleva muutmismäärusega] teatamiskorras tehtud muudatuste mõju turuosalistele. Aruandes hinnatakse eelkõige nende sätete kasutuselevõttu ja rakendamist, mis võimaldavad teatamise delegeerimist finantssektori vastaspooltele ja milles nõutakse kesksete vastaspoolte lepingute andmete teatamist, ja uuritakse, kas kõnealused uued sätted on avaldanud soovitud mõju ja on väiksemate vastaspoolte teatamiskoormust soovitud määral vähendanud. Samuti uuritakse, kuidas need uued sätted on mõjutanud konkurentsi kauplemisteabehoidlate vahel ning kas ja millises ulatuses on nad vähendanud konkurentsi ning ahendanud kliirivate liikmete ja nende klientide valikuvõimalusi.
  “; |
| --- | --- |

aa)

aa)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande, milles analüüsitakse määrusega (EL) 2018/... [käesoleva muutmismäärusega] teatamiskorras tehtud muudatuste mõju turuosalistele. Aruandes hinnatakse eelkõige nende sätete kasutuselevõttu ja rakendamist, mis võimaldavad teatamise delegeerimist finantssektori vastaspooltele ja milles nõutakse kesksete vastaspoolte lepingute andmete teatamist, ja uuritakse, kas kõnealused uued sätted on avaldanud soovitud mõju ja on väiksemate vastaspoolte teatamiskoormust soovitud määral vähendanud. Samuti uuritakse, kuidas need uued sätted on mõjutanud konkurentsi kauplemisteabehoidlate vahel ning kas ja millises ulatuses on nad vähendanud konkurentsi ning ahendanud kliirivate liikmete ja nende klientide valikuvõimalusi.
  “;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Komisjon koostab hiljemalt ... 
  [üks aasta pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas on töötatud välja toimivad tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda üle rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, ning vajadust võtta kõnealuste tehniliste lahenduste edendamiseks meetmeid.
  ESMA esitab koostöös EIOPA, EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga komisjonile hiljemalt ... 
  [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse järgmist:






  a) | kas kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid
  on teinud asjakohaseid pingutusi ja
  töötanud välja toimivad tehnilised lahendused, mis võimaldavad pensioniskeemidel osaleda keskses kliiringus, andes rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, sealhulgas kõnealuste lahenduste mõju turu likviidsusele ja protsüklilisusele
  ning nende võimalikku õiguslikku või muud mõju
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon koostab hiljemalt ... 
  [üks aasta pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas on töötatud välja toimivad tehnilised lahendused, mille abil pensioniskeemid saavad kanda üle rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, ning vajadust võtta kõnealuste tehniliste lahenduste edendamiseks meetmeid.

ESMA esitab koostöös EIOPA, EBA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga komisjonile hiljemalt ... 
  [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel igal aastal kuni ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse järgmist:

a)

kas kesksed vastaspooled, kliirivad liikmed ja pensioniskeemid
  on teinud asjakohaseid pingutusi ja
  töötanud välja toimivad tehnilised lahendused, mis võimaldavad pensioniskeemidel osaleda keskses kliiringus, andes rahalist ja mitterahalist tagatist variatsioonitagatisena, sealhulgas kõnealuste lahenduste mõju turu likviidsusele ja protsüklilisusele
  ning nende võimalikku õiguslikku või muud mõju
  ;

| b) | pensioniskeemide tegevuse ulatus ja olemus kliirimata ja kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel varaklassi kohta ning sellest tulenev mis tahes süsteemne risk finantssüsteemile; |
| --- | --- |

b)

pensioniskeemide tegevuse ulatus ja olemus kliirimata ja kliiritud börsiväliste tuletisinstrumentide turgudel varaklassi kohta ning sellest tulenev mis tahes süsteemne risk finantssüsteemile;

| c) | tagajärjed, mis tekivad, kui pensioniskeemid täidavad oma investeerimisstrateegiate kliiringu nõude, sealhulgas mis tahes muutused nende rahaliste ja mitterahaliste varade eraldamises; |
| --- | --- |

c)

tagajärjed, mis tekivad, kui pensioniskeemid täidavad oma investeerimisstrateegiate kliiringu nõude, sealhulgas mis tahes muutused nende rahaliste ja mitterahaliste varade eraldamises;

| d) | artikli 10 lõikes 4 osutatud kliirimiskünniste mõju pensioniskeemidele; |
| --- | --- |

d)

artikli 10 lõikes 4 osutatud kliirimiskünniste mõju pensioniskeemidele;

| e) | teiste õiguslike nõuete mõju kliiritud ja kliirimata börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute maksumuse erinevusele, sealhulgas kliirimata tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded ja finantsvõimenduse määra arvutamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013; |
| --- | --- |

e)

teiste õiguslike nõuete mõju kliiritud ja kliirimata börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute maksumuse erinevusele, sealhulgas kliirimata tuletisinstrumentide võimendustagatise nõuded ja finantsvõimenduse määra arvutamine vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013;

| f) | kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et lihtsustada pensioniskeemidel kliiringu kasutamist. |
| --- | --- |

f)

kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et lihtsustada pensioniskeemidel kliiringu kasutamist.

Komisjon võtab vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud ajavahemikku ühe korra kahe aasta võrra, kui ta leiab, et elujõulist tehnilist lahendust ei ole välja töötatud ning et tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionäride pensionihüvitistele jääb muutumatuks.“;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Hiljemalt ... 
  [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjon kas








  a) | esitab ettepaneku siduva lahenduse kohta, v.a pensioniskeemide alaliste või ajutiste erandite kohta kliirimiskohustusest, kui ta leiab, et sidusrühmad ei ole lahendust leidnud, või |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Hiljemalt ... 
  [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjon kas

a)

esitab ettepaneku siduva lahenduse kohta, v.a pensioniskeemide alaliste või ajutiste erandite kohta kliirimiskohustusest, kui ta leiab, et sidusrühmad ei ole lahendust leidnud, või

| b) | võtab vastu delegeeritud õigusakti vastavalt artiklile 82, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud kaheaastast ajavahemikku ühe korra ühe aasta võrra, kui ta leiab, et sidusrühmad on lahenduses kokku leppinud ja selle rakendamiseks on vaja rohkem aega, või |
| --- | --- |

b)

võtab vastu delegeeritud õigusakti vastavalt artiklile 82, et pikendada artikli 89 lõikes 1 osutatud kaheaastast ajavahemikku ühe korra ühe aasta võrra, kui ta leiab, et sidusrühmad on lahenduses kokku leppinud ja selle rakendamiseks on vaja rohkem aega, või

| c) | laseb erandil lõpuni kehtida, julgustades samas sidusrühmi oma lahendust varem rakendama, kui ta leiab, et lahendus on leitud
  “; |
| --- | --- |

c)

laseb erandil lõpuni kehtida, julgustades samas sidusrühmi oma lahendust varem rakendama, kui ta leiab, et lahendus on leitud
  “;

▌

▌

| c a) | lisatakse järgmised lõiked:





  „3a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 a osutatud kolmeaastast ajavahemikku ühe korra kahe aasta võrra, kui ta leiab, et artikli 89 lõikes 1a osutatud väikesed pensioniskeemid on teinud asjaomaste tehniliste lahenduste väljatöötamiseks vajalikke pingutusi ja tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionisaajate pensionimaksetele on jäänud samaks.;






  3b.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva parandusmääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 47 kohaselt väga minimaalse turu- ja krediidiriskiga likviidsete finantsinstrumentide loendit võiks laiendada ja kas see loend võiks sisaldada vähemalt üht rahaturufondi, mis on saanud tegevusloa kooskõlas määrusega (EL) 2017/1131.
  “; |
| --- | --- |

c a)

c a)

lisatakse järgmised lõiked:

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] vastavalt artiklile 82 vastu delegeeritud õigusakti, et pikendada artikli 89 lõikes 1 a osutatud kolmeaastast ajavahemikku ühe korra kahe aasta võrra, kui ta leiab, et artikli 89 lõikes 1a osutatud väikesed pensioniskeemid on teinud asjaomaste tehniliste lahenduste väljatöötamiseks vajalikke pingutusi ja tuletislepingute keskse kliiringu kahjulik mõju tulevaste pensionisaajate pensionimaksetele on jäänud samaks.;

3b.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva parandusmääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 47 kohaselt väga minimaalse turu- ja krediidiriskiga likviidsete finantsinstrumentide loendit võiks laiendada ja kas see loend võiks sisaldada vähemalt üht rahaturufondi, mis on saanud tegevusloa kooskõlas määrusega (EL) 2017/1131.
  “;

| e) | lisatakse järgmised lõiked:





  „6.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EL) nr 600/2014 kohase tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha vastavusse viimise kohta muudatustega, mis tehti määruse (EL) 2018/... [käesolev muutmismäärus] alusel tuletislepingute kliirimise kohustuse, eelkõige kliirimiskohustuse alla kuuluvate üksuste ringi ja peatamiskorra kohta. Kui selline ühtlustamine leitakse olevat vajalik ja asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek vajalike muudatuste tegemiseks.






  7.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] koostöös EIOPA ja EBAga komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 4 lõikes 3a osutatud õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud.




  Komisjon esitab hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud, ning esitab vajaduse korral ettepaneku selle põhimõtte täiendamiseks. Aruandes käsitletakse esimeses lõigus osutatud aruandes tehtud järeldusi ja kui see on asjakohane, lisatakse seadusandlik ettepanek.






  8.
     
  Komisjon koostab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustusest vabastada. Selles aruandes võtab komisjon arvesse eelkõige seda, mil määral need leevendavad riske, eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski, samuti võimalust, et hoidutakse kliirimiskohustuse täitmisest ja kaovad keskse kliirimise stiimulid. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega.




  Komisjoni abistamiseks esimeses lõigus osutatud aruande koostamisel esitab ESMA koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks vabastada kliirimiskohustusest. Selles aruandes uuritakse portfelli tihendamist ja muid kasutatavaid hindu mittekujundavaid kauplemisjärgseid riskivähendusteenuseid, millega vähendatakse tuletisinstrumentide portfellide mitteturupõhiseid riske, muutmata portfellide tururiski, näiteks tasakaalustavaid tehinguid. Aruandes selgitatakse ka selliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste eesmärki ja toimimist, riskide – eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski – leevendamise ulatust ning hinnatakse süsteemse riski juhtimise eesmärgil vajadust sellise kauplemise kliirimise või kliirimisest vabastamise järele. Samuti hinnatakse, mil määral võtab selliste teenuste kliirimiskohustusest vabastamine ära keskse kliirimise stiimuli ja võib viia selleni, et vastaspooled hoiavad kliirimiskohustuse täitmisest kõrvale.






  9.
     
  Komisjon vaatab, tuginedes muu hulgas 1. detsembril 2017 avaldatud järelevalve toimivuse kontrolli kohta korraldatud komisjoni avaliku konsultatsiooni järeldustele ja teise lõigu kohaselt esitatud ESMA aruandele, hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] läbi artikli 9 lõike 1a kohaldamise ja koostab selle kohta aruande. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega. Komisjon hindab artikli 9 lõike 1a kohaldamise läbivaatamisel, kas määruse (EL) nr 600/2014 artiklist 26 tulenev tehingutest teatamise kohustus põhjustab muude kui börsiväliste tuletuslepingutega tehtud tehingutest teatamisel tarbetut dubleerimist ning kas nõuet teatada muudest kui börsivälistest tehingutest artikli 9 lõike 1a alusel võiks vähendada, ilma et vajalik teave läheks kaduma, eesmärgiga lihtsustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise ahelaid kõigi vastaspoolte, eriti finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud kliirimiskohustust.




  ESMA esitab koostöös Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse järgmist:










  a) | määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõuete järjepidevust seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt; |
| --- | --- | --- |

e)

e)

lisatakse järgmised lõiked:

lisatakse järgmised lõiked:

„6.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon pärast ESMAga konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EL) nr 600/2014 kohase tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha vastavusse viimise kohta muudatustega, mis tehti määruse (EL) 2018/... [käesolev muutmismäärus] alusel tuletislepingute kliirimise kohustuse, eelkõige kliirimiskohustuse alla kuuluvate üksuste ringi ja peatamiskorra kohta. Kui selline ühtlustamine leitakse olevat vajalik ja asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek vajalike muudatuste tegemiseks.

7.
     
  ESMA esitab hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] koostöös EIOPA ja EBAga komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas artikli 4 lõikes 3a osutatud õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud.

Komisjon esitab hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas õiglaste, mõistlike, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate kaubandustingimuste põhimõte on kliiringule juurdepääsu lihtsustanud, ning esitab vajaduse korral ettepaneku selle põhimõtte täiendamiseks. Aruandes käsitletakse esimeses lõigus osutatud aruandes tehtud järeldusi ja kui see on asjakohane, lisatakse seadusandlik ettepanek.

8.
     
  Komisjon koostab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks artikli 4 lõikes 1 osutatud kliirimiskohustusest vabastada. Selles aruandes võtab komisjon arvesse eelkõige seda, mil määral need leevendavad riske, eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski, samuti võimalust, et hoidutakse kliirimiskohustuse täitmisest ja kaovad keskse kliirimise stiimulid. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega.

Komisjoni abistamiseks esimeses lõigus osutatud aruande koostamisel esitab ESMA koostöös Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse, kas kauplemisjärgsetest riskivähendusteenustest, sh portfelli tihendamisest otseselt tulenev kauplemine tuleks vabastada kliirimiskohustusest. Selles aruandes uuritakse portfelli tihendamist ja muid kasutatavaid hindu mittekujundavaid kauplemisjärgseid riskivähendusteenuseid, millega vähendatakse tuletisinstrumentide portfellide mitteturupõhiseid riske, muutmata portfellide tururiski, näiteks tasakaalustavaid tehinguid. Aruandes selgitatakse ka selliste kauplemisjärgsete riskivähendusteenuste eesmärki ja toimimist, riskide – eelkõige vastaspoole krediidiriski ja operatsiooniriski – leevendamise ulatust ning hinnatakse süsteemse riski juhtimise eesmärgil vajadust sellise kauplemise kliirimise või kliirimisest vabastamise järele. Samuti hinnatakse, mil määral võtab selliste teenuste kliirimiskohustusest vabastamine ära keskse kliirimise stiimuli ja võib viia selleni, et vastaspooled hoiavad kliirimiskohustuse täitmisest kõrvale.

9.
     
  Komisjon vaatab, tuginedes muu hulgas 1. detsembril 2017 avaldatud järelevalve toimivuse kontrolli kohta korraldatud komisjoni avaliku konsultatsiooni järeldustele ja teise lõigu kohaselt esitatud ESMA aruandele, hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] läbi artikli 9 lõike 1a kohaldamise ja koostab selle kohta aruande. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaste seadusandlike ettepanekutega. Komisjon hindab artikli 9 lõike 1a kohaldamise läbivaatamisel, kas määruse (EL) nr 600/2014 artiklist 26 tulenev tehingutest teatamise kohustus põhjustab muude kui börsiväliste tuletuslepingutega tehtud tehingutest teatamisel tarbetut dubleerimist ning kas nõuet teatada muudest kui börsivälistest tehingutest artikli 9 lõike 1a alusel võiks vähendada, ilma et vajalik teave läheks kaduma, eesmärgiga lihtsustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise ahelaid kõigi vastaspoolte, eriti finantssektoriväliste vastaspoolte jaoks, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 lõike 1 teises lõigus osutatud kliirimiskohustust.

ESMA esitab koostöös Süsteemsete Riskide Nõukoguga hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] komisjonile aruande, milles hinnatakse järgmist:

a)

määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõuete järjepidevust seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt;

| b) | kas on võimalik ühtlustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõudeid määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt ning |
| --- | --- |

b)

kas on võimalik ühtlustada muudest kui börsivälistest tuletislepingutest teatamise nõudeid määruse (EL) nr 600/2014 ja käesoleva määruse artikli 9 alusel seoses nii teatatud tuletislepingu andmete kui ka andmetele juurdepääsuga asjaomaste üksuste poolt ning

| c) | teatamisahelate lihtsustamise teostatavust kõigi vastaspoolte, sh kaudsete klientide jaoks, võttes arvesse vajadust õigeaegse teatamise järele ning vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 4 ning määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2 vastu võetud õigusakte ja meetmeid.
  “ |
| --- | --- |

c)

teatamisahelate lihtsustamise teostatavust kõigi vastaspoolte, sh kaudsete klientide jaoks, võttes arvesse vajadust õigeaegse teatamise järele ning vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 4 ning määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2 vastu võetud õigusakte ja meetmeid.
  “

| (20) | Artikli 89 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Kuni ... 
  [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]
  ei kohaldata artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral.


  Pensioniskeemid, kesksed vastaspooled ja kliirivad liikmed annavad endast parima, et aidata töötada välja tehnilised lahendused, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist.




  Komisjon moodustab eksperdirühma, mis koosneb pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja tehniliste lahendustega seotud muude asjaomaste isikute esindajatest, et jälgida nende tööd ning hinnata edusamme, mis on tehtud selliste tehniliste lahenduste väljatöötamisel, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist. Nimetatud eksperdirühm kohtub vähemalt kord iga kuue kuu tagant. Komisjon võtab artikli 82 lõike 2 esimese lõigu kohaste aruannete koostamisel arvesse pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte ja kliirivate liikmete tööd.
  “ |
| --- | --- |

(20)

Artikli 89 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Kuni ... 
  [kaks aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]
  ei kohaldata artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral.

Pensioniskeemid, kesksed vastaspooled ja kliirivad liikmed annavad endast parima, et aidata töötada välja tehnilised lahendused, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist.

Komisjon moodustab eksperdirühma, mis koosneb pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete ja tehniliste lahendustega seotud muude asjaomaste isikute esindajatest, et jälgida nende tööd ning hinnata edusamme, mis on tehtud selliste tehniliste lahenduste väljatöötamisel, mis lihtsustavad pensioniskeemide jaoks selliste börsiväliste tuletislepingute kliirimist. Nimetatud eksperdirühm kohtub vähemalt kord iga kuue kuu tagant. Komisjon võtab artikli 82 lõike 2 esimese lõigu kohaste aruannete koostamisel arvesse pensioniskeemide, kesksete vastaspoolte ja kliirivate liikmete tööd.
  “

| 20 a) | Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige:





  „1a.
     
  Olenemata artiklist 1, ei kohaldata kuni ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt väikeste pensioniskeemide kategooriasse kuuluvate pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral.




  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 82 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakti, millega määratakse kindlaks, milliseid pensionifonde saab pidada väikesteks pensionifondideks vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule, võttes arvesse, et väikeste pensionifondide osakaal pensionifondide poolt sõlmitud börsivälistest tuletislepingutest ei või olla üle 5 %.
  “ |
| --- | --- |

20 a)

20 a)

Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 89 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Olenemata artiklist 1, ei kohaldata kuni ... [kolm aastat pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] artiklis 4 sätestatud kliirimiskohustust börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt väikeste pensioniskeemide kategooriasse kuuluvate pensioniskeemide maksevõimega seotud investeerimisriski, ning nende üksuste suhtes, mis on asutatud pensioniskeemide liikmetele kompensatsiooni maksmiseks pensioniskeemi kohustuste mittetäitmise korral.

Komisjon võtab kooskõlas artikliga 82 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakti, millega määratakse kindlaks, milliseid pensionifonde saab pidada väikesteks pensionifondideks vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule, võttes arvesse, et väikeste pensionifondide osakaal pensionifondide poolt sõlmitud börsivälistest tuletislepingutest ei või olla üle 5 %.
  “

| (21) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(21)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... [viis kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva].

Olenemata käesoleva artikli teisest lõigust, kohaldatakse
  artikli 1 punkti 7 alapunkti d ning artikli 1 punkte 8, 10 ja 11 ▌alates... 
  [kuus kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva] ning artikli 1 punkti 2 alapunkti c, artikli 1 punkti 7 alapunkti e, artikli 1 punkti 9, artikli 1 punkti 12 alapunkte b ja c ning artikli 1 punkti 16 kohaldatakse alates ... [▌18 
  kuud pärast käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäeva]

Kui käesolev määrus jõustub pärast 16. augustit 2018, kohaldatakse artikli 89 lõiget 1 tagasiulatuvalt kõigi pensionifondide poolt pärast 16. augustit 2018 ja enne käesoleva määruse jõustumist täidetavate börsiväliste tuletislepingute suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C [...], [...], lk [...].

1

(2)  ELT C [...], [...], lk [...].

2

(3)  Euroopa Parlamendi seisukoht ... (ELT ...) ja nõukogu otsus ...

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

5

(6)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d106.pdf

6

(7)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d125.pdf

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).“

16

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).“

*1

---

LISA

I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I jakku lisatakse järgmised punktid i, j ja k:






  „i) | kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti a, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid menetlusi eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

I jakku lisatakse järgmised punktid i, j ja k:

„i)

kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti a, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid menetlusi eri kauplemisteabehoidlate andmete kooskõlastavaks võrdlemiseks;

| j) | kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti b, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid menetlusi teatatud andmete terviklikkuse ja täpsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

j)

kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti b, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid menetlusi teatatud andmete terviklikkuse ja täpsuse tagamiseks;

| k) | kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti c, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid poliitikameetmeid andmete nõuetekohaseks ülekandmiseks teistesse kauplemisteabehoidlatesse, kui seda soovivad artiklis 9 osutatud vastaspooled ja kesksed vastaspooled või kui see on muul põhjusel vajalik.“; |
| --- | --- |

k)

kauplemisteabehoidla rikub artikli 78 lõike 9 punkti c, kui ta ei kehtesta nõuetekohaseid poliitikameetmeid andmete nõuetekohaseks ülekandmiseks teistesse kauplemisteabehoidlatesse, kui seda soovivad artiklis 9 osutatud vastaspooled ja kesksed vastaspooled või kui see on muul põhjusel vajalik.“;

| 2) | IV jakku lisatakse järgmine punkt d:






  „d) | kauplemisteabehoidla rikub artikli 55 lõiget 4, kui ta ei teata ESMA-le õigel ajal oma registreerimise tingimuste olulistest muutustest.“ |
| --- | --- | --- |

2)

IV jakku lisatakse järgmine punkt d:

„d)

kauplemisteabehoidla rikub artikli 55 lõiget 4, kui ta ei teata ESMA-le õigel ajal oma registreerimise tingimuste olulistest muutustest.“

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/149

---

P8_TA(2018)0245

Tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirjad ja Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (COM(2015)0613 – C8-0389/2015 – 2015/0277(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0613), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0613),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0389/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0389/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Itaalia Senati ja Malta parlamendi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Senati ja Malta parlamendi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 22. detsembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0364/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 111.

(2)  ELT C 88, 21.3.2017, lk 69.

---

P8_TC1-COD(2015)0277

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1139) lõplikule kujule).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/151

---

P8_TA(2018)0246

Uute raskeveokite CO2-heide ja kütusekulu ***I

Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (COM(2017)0279 - C8-0168/2017 – 2017/0111(COD)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0279), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0279),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0168/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A8-0010/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 81, 2.3.2018, lk 95.

---

P8_TC1-COD(2017)0111

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/956) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Ettepanek raskeveokite CO2-heite normide kohta

Nagu teatati 8. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“(COM(2017)0675), kavatseb komisjon 2018. aasta mai esimesel poolel esitada kolmanda liikuvuse paketi, sealhulgas ettepaneku kehtestada CO2-heite normid veoautodele.

Ajakava VECTO/sertifitseerimismääruse väljatöötamiseks

Komisjon jätkab sõiduki energiatarbimise arvutamise vahendi (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool – VECTO) tehnilist arendamist, et lisada uued teadaolevad tehnoloogiad alates 2020. aastast ning muud tüüpi sõidukid, st ülejäänud veoautod, bussid ja kaugsõidubussid alates 2020. aastast ning haagised alates 2021. aastast.

Täiendav teave modelleerimisvahendi VECTO arendamise ja määruse (EL) 2017/2400 muutmise kohta avaldatakse komisjoni asjaomasel veebisaidil, et tagada sidusrühmade ja ettevõtjate korrapärane teavitamine.

Maanteekatse väljatöötamine sertifitseerimismääruse alusel

Komisjon tunnistab, et tõesed ja representatiivsed andmed raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kohta on olulised.

Seepärast on kavas määrust (EL) 2017/2400 täiendada menetlusega, millega kontrollitakse VECTO toimimise vastavust nõuetele ning CO2-heite ja kütusetarbimisega seotud asjaomaste osade, eraldi seadmestike ja süsteemide vastavust nõuetele ning tagatakse need. Kõnealune kontrollimenetlus, mis peaks hõlmama tootmises olevate raskeveokite vastavuskontrolli maanteekatseid, läheb mootorsõidukite tehnilises komitees hääletamisele enne 2018. aasta lõppu.

Kontrollimenetluse eesmärk on luua alus tulevasele katsele, mida tootjad, tüübikinnitusasutused või sõltumatud kolmandad isikud kasutavad sõidukite töö kontrollimiseks.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/154 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/154

---

P8_TA(2018)0249

Euroopa Parlamendi koosseis ***

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi koosseis (00007/2018 – C8-0216/2018 – 2017/0900(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 28/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu (00007/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu (00007/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teisele lõigule (C8-0216/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille Euroopa Ülemkogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõike 2 teisele lõigule (C8-0216/2018),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta ja sellele lisatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi koosseisu kohta ja sellele lisatud ettepanekut võtta vastu Euroopa Ülemkogu otsus (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A8-0207/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni soovitust (A8-0207/2018),

| 1. | annab nõusoleku Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht Euroopa Ülemkogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0029.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/155 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/155

---

P8_TA(2018)0250

Maksejõuetusmenetluse määruse lisade ajakohastamine ***I

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A lisa (COM(2017)0422 – C8-0238/2017 – 2017/0189(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0422), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0422),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0238/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0238/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0174/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0189

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/946) lõplikule kujule).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/157

---

P8_TA(2018)0251

ELi ja Islandi leping välispiire ja viisasid puudutavate täiendavate eeskirjade kohta aastateks 2014–2020 ***

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Islandi vahelise lepingu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (09228/2017 – C8-0101/2018 – 2017/0088(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 28/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09228/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09228/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelist lepingu eelnõu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) (09253/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Islandi vahelist lepingu eelnõu (täiendavate normide kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) (09253/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0101/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0101/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon soovitust (A8-0196/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon soovitust (A8-0196/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Islandi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/158 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/158

---

P8_TA(2018)0252

ELi ja Šveitsi leping välispiire ja viisasid puudutavate täiendavate eeskirjade kohta aastateks 2014–2020 ***

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (06222/2018 – C8-0119/2018 – 2018/0032(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 28/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06222/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06222/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu eelnõu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (06223/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu eelnõu (täiendavate eeskirjade kohta seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020) liidu nimel sõlmimise kohta (06223/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0119/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0119/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0195/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0195/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/159

---

P8_TA(2018)0253

Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete rakendamine Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias *

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (15820/1/2017 – C8-0017/2018 – 2018/0802(CNS))

(Konsulteerimine)

(2020/C 28/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (15820/1/2017),

| — | võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0017/2018); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0017/2018);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0192/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0192/2018),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/160 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/160

---

P8_TA(2018)0255

Täiendava makromajandusliku finantsabi andmine Ukrainale ***I

Euroopa Parlamendi 13. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Ukrainale täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta (COM(2018)0127 – C8-0108/2018 – 2018/0058(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0127),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0108/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0108/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta otsusega nr 778/2013/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsiooni, mis võeti vastu koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta otsusega nr 778/2013/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0183/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A8-0183/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 218, 14.8.2013, lk 15.

---

P8_TC1-COD(2018)0058

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/... täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Ukrainale

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2018/947) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on, et abi saav riik järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (nt parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad kõnealuse eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

Pidades silmas korruptsiooni vastu võitlemiseks seatud tingimuste täitmata jätmist ja asjaolu, et selle tulemusel otsusega (EL) 2015/601 ette nähtud makromajandusliku finantsabi eelmise programmi kolmas laenumakse tühistati, rõhutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et edasine makromajanduslik finantsabi sõltub Ukrainas esineva korruptsiooni vastases võitluses tehtavatest edusammudest. Sel eesmärgil hõlmavad Euroopa Liidu ja Ukraina vahel sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumi majanduspoliitilised ja finantstingimused muu hulgas kohustusi, mille kohaselt tuleb eelkõige Ukrainas esineva korruptsiooni vastu võitlemiseks tugevdada juhtimist, haldussuutlikkust ja institutsioonilist ülesehitust, pannes eriti rõhku varadeklaratsioonide kontrollisüsteemile, ettevõtete tegelike tulusaajate andmete kontrollimisele ning hästi toimivale korruptsioonivastasele kohtule, mis on kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega. Samuti võetakse arvesse rahapesu ja maksustamise vältimise vastu võitlemise tingimusi. Kui tingimusi ei täideta, peatab komisjon ajutiselt või lõpetab makromajandusliku finantsabi väljamaksed vastavalt artikli 4 lõikele 4.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu korrapäraselt abiga seotud asjaajamise käigust ja edastab neile asjakohased dokumendid ning esitab lisaks iga väljamakse tegemisel avaliku aruande kõigi väljamaksega seotud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste ning eelkõige korruptsioonivastast võitlust käsitlevate tingimuste täitmise kohta.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et kõnealune Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi aitab kaasa Euroopa Liiduga jagatud väärtuste edendamisele, sealhulgas säästvale ja sotsiaalselt vastutustundlikule arengule, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja vaesuse vähendamine, ning tugeva kodanikuühiskonna moodustamisele. Komisjon lisab vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmist käsitleva komisjoni rakendusotsuse eelnõule makromajandusliku finantsabi eeldatava sotsiaalse mõju analüüsi. Kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 esitatakse kõnealune analüüs liikmesriikide komiteele ning tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks komiteemenetluse registri kaudu.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/163

---

P8_TA(2018)0263

Kutsealasid reguleerivate uute õigusnormide vastuvõtmisele eelnev proportsionaalsuse kontroll ***I

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli (COM(2016)0822 – C8-0012/2017 – 2016/0404(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0822), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0822),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0012/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Saksamaa Liidupäeva, Saksamaa Liidunõukogu, Prantsusmaa Rahvuskogu, Prantsusmaa Senati ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liidupäeva, Saksamaa Liidunõukogu, Prantsusmaa Rahvuskogu, Prantsusmaa Senati ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0395/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0395/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 43.

---

P8_TC1-COD(2016)0404

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. juunil 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/958) lõplikule kujule).

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/165

---

P8_TA(2018)0264

Ilma juhita renditud sõidukite kasutamine kaupade autoveol ***I

Euroopa Parlamendi 14. juunil 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohtakaupade autoveol (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 28/26)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (2) | Renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul vedavate ettevõtjate või rendi või tasu eest selliseid teenuseid osutavate ettevõtjate kulusid, muutes samas nende tegevuse paindlikumaks.
  See aitaks
  suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditavad sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad,
  on
  need ka
  lisaks
  ohutumad ja vähem
  saastavamad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul vedavate ettevõtjate või rendi või tasu eest selliseid teenuseid osutavate ettevõtjate kulusid, muutes samas nende tegevuse paindlikumaks.
  See aitaks
  suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditavad sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad,
  on
  need ka
  lisaks
  ohutumad ja vähem
  saastavamad
  .

| (2) | Selline
  renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul vedavate ettevõtjate või rendi või tasu eest selliseid teenuseid osutavate ettevõtjate kulusid, muutes samas nende tegevuse paindlikumaks.
  Selline renditud sõidukite kasutamine võib seega aidata
  suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditavad sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad,
  võivad
  need
  olla tihti
  ka ohutumad ja vähem
  saastavad
  . |
| --- | --- |

(2)

Selline
  renditud sõidukite kasutamine võib vähendada kaupu omal kulul vedavate ettevõtjate või rendi või tasu eest selliseid teenuseid osutavate ettevõtjate kulusid, muutes samas nende tegevuse paindlikumaks.
  Selline renditud sõidukite kasutamine võib seega aidata
  suurendada asjaomaste ettevõtjate produktiivsust ja konkurentsivõimet. Kuna renditavad sõidukid on keskmise sõidukipargi sõidukitest tavaliselt uuemad,
  võivad
  need
  olla tihti
  ka ohutumad ja vähem
  saastavad
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (3) | Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Kõnealune direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata
  oma
  ettevõtjate omal kulul toimuvate vedude puhul üle 6tonnise registrimassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma vastaval territooriumil lubama renditud sõidukite kasutamist,
  kui sõiduk
  on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukoha liikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Kõnealune direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata
  oma
  ettevõtjate omal kulul toimuvate vedude puhul üle 6tonnise registrimassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma vastaval territooriumil lubama renditud sõidukite kasutamist,
  kui sõiduk
  on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukoha liikmesriik.

| (3) | Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Kõnealune direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata
  nende territooriumil asutatud
  ettevõtjate
  poolt
  omal kulul toimuvate vedude puhul üle 6tonnise registrimassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma vastaval territooriumil lubama
  selliste
  renditud sõidukite kasutamist,
  mis
  on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukoha liikmesriik. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 2006/1/EÜ ei võimalda ettevõtjatel renditud sõidukite kasutamise eelistest täiel määral kasu saada. Kõnealune direktiiv näeb liikmesriikidele ette võimaluse piirata
  nende territooriumil asutatud
  ettevõtjate
  poolt
  omal kulul toimuvate vedude puhul üle 6tonnise registrimassiga renditud sõidukite kasutamist. Lisaks ei nõuta liikmesriikidelt, et nad peaksid oma vastaval territooriumil lubama
  selliste
  renditud sõidukite kasutamist,
  mis
  on õiguspäraselt registreeritud või kasutusele võetud muus liikmesriigis kui seda rentiva ettevõtja asukoha liikmesriik.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Liikmesriikidel ei peaks olema lubatud piirata oma vastaval territooriumil teise liikmesriigi territooriumil nõuetekohaselt asutatud ettevõtja poolt renditud sõiduki kasutamist, kui sõiduk on registreeritud ja vastab tegevusstandarditele ja ohutusnõuetele, või on kasutusele võetud vastavalt mis tahes liikmesriigi õigusaktidele ja kui vastutava ettevõtja asukohaliikmesriik on selle kasutamist lubanud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Liikmesriikidel ei peaks olema lubatud piirata oma vastaval territooriumil teise liikmesriigi territooriumil nõuetekohaselt asutatud ettevõtja poolt renditud sõiduki kasutamist, kui sõiduk on registreeritud ja vastab tegevusstandarditele ja ohutusnõuetele, või on kasutusele võetud vastavalt mis tahes liikmesriigi õigusaktidele ja kui vastutava ettevõtja asukohaliikmesriik on selle kasutamist lubanud.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (5) | Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on
  maksumoonutuste vältimiseks
  teatavad piirangud (mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust) siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata aega, mil
  muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis
  renditud sõidukit
  võib nende territooriumil
  kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on
  maksumoonutuste vältimiseks
  teatavad piirangud (mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust) siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata aega, mil
  muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis
  renditud sõidukit
  võib nende territooriumil
  kasutada.

| (5) | Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on teatavad piirangud (mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust)
  maksumoonutuste vältimise eesmärgil
  siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata
  käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel ja oma vastaval territooriumil
  aega, mil
  asutatud ettevõtja võib teises liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud
  renditud sõidukit kasutada.
  Samuti peaks neil olema lubatud piirata seda, kui suurel arvul nende territooriumil asutatud ettevõtja selliseid sõidukeid rentida võib. |
| --- | --- |

(5)

Autoveo maksustamise määrad erinevad liidus endiselt märkimisväärselt. Seetõttu on teatavad piirangud (mis mõjutavad kaudselt ka sõidukite rentimise teenuste osutamise vabadust)
  maksumoonutuste vältimise eesmärgil
  siiski põhjendatud. Järelikult peaks liikmesriikidel olema võimalus piirata
  käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel ja oma vastaval territooriumil
  aega, mil
  asutatud ettevõtja võib teises liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud
  renditud sõidukit kasutada.
  Samuti peaks neil olema lubatud piirata seda, kui suurel arvul nende territooriumil asutatud ettevõtja selliseid sõidukeid rentida võib.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Nimetatud meetmete täitmise tagamiseks tuleks teave renditud sõiduki registreerimisnumbri kohta kanda määruse (EÜ) nr 1071/2009 alusel loodud liikmesriikide riiklikesse elektroonilistesse registritesse. Asukohaliikmesriigi pädevad asutused, keda teavitatakse sellise sõiduki kasutamisest, mille ettevõtja on rentinud ja mis on registreeritud või kasutusele võetud teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt, peaksid sellest teavitama kõnealuse teise liikmesriigi pädevaid asutusi. Liikmesriigid peaksid kasutama selleks siseturu infosüsteemi (IMI). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Nimetatud meetmete täitmise tagamiseks tuleks teave renditud sõiduki registreerimisnumbri kohta kanda määruse (EÜ) nr 1071/2009 alusel loodud liikmesriikide riiklikesse elektroonilistesse registritesse. Asukohaliikmesriigi pädevad asutused, keda teavitatakse sellise sõiduki kasutamisest, mille ettevõtja on rentinud ja mis on registreeritud või kasutusele võetud teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt, peaksid sellest teavitama kõnealuse teise liikmesriigi pädevaid asutusi. Liikmesriigid peaksid kasutama selleks siseturu infosüsteemi (IMI).

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Selleks et pidada kinni tegevusstandarditest, järgida ohutusnõudeid ja tagada juhtidele juhtide inimväärsed töötingimused, on oluline garanteerida ettevõtjatele juurdepääs varadele ja otsesele tugitaristule riigis, kus nad tegutsevad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Selleks et pidada kinni tegevusstandarditest, järgida ohutusnõudeid ja tagada juhtidele juhtide inimväärsed töötingimused, on oluline garanteerida ettevõtjatele juurdepääs varadele ja otsesele tugitaristule riigis, kus nad tegutsevad.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (7) | Käesoleva direktiivi rakendamist ja mõju peaks järgima komisjon, kes peaks selle dokumenteerima asjakohases aruandes. Kõnealuses valdkonnas
  mis tahes
  edaspidise meetme võtmise
  korral
  tuleks nimetatud aruannet arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva direktiivi rakendamist ja mõju peaks järgima komisjon, kes peaks selle dokumenteerima asjakohases aruandes. Kõnealuses valdkonnas
  mis tahes
  edaspidise meetme võtmise
  korral
  tuleks nimetatud aruannet arvesse võtta.

| (7) | Käesoleva direktiivi rakendamist ja mõju peaks järgima komisjon, kes peaks selle dokumenteerima asjakohases aruandes
  hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva
  .
  Aruandes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse mõju liiklusohutusele, maksutulule ja keskkonnale. Samuti tuleks aruandes hinnata kõiki käesoleva direktiivi rikkumisi, sh piiriüleseid rikkumisi.
  Kõnealuses valdkonnas edaspidise meetme võtmise
  vajaduse hindamisel
  tuleks nimetatud aruannet arvesse võtta. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiivi rakendamist ja mõju peaks järgima komisjon, kes peaks selle dokumenteerima asjakohases aruandes
  hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva
  .
  Aruandes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse mõju liiklusohutusele, maksutulule ja keskkonnale. Samuti tuleks aruandes hinnata kõiki käesoleva direktiivi rikkumisi, sh piiriüleseid rikkumisi.
  Kõnealuses valdkonnas edaspidise meetme võtmise
  vajaduse hindamisel
  tuleks nimetatud aruannet arvesse võtta.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt ii

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt liikmesriigi õigusaktidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt liikmesriigi õigusaktidele;

| a) | sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt
  mis tahes
  liikmesriigi õigusaktidele,
  sh tegevusstandarditele ja ohutusnõuetele
  ; |
| --- | --- |

a)

sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt
  mis tahes
  liikmesriigi õigusaktidele,
  sh tegevusstandarditele ja ohutusnõuetele
  ;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| b) | lisatakse lõige 1a: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

lisatakse lõige 1a:

„1a.
     
  Kui sõidukit ei ole seda rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigi õigusaktide kohaselt registreeritud või kasutusele võetud, võivad liikmesriigid piirata renditud sõiduki kasutamise aega oma vastaval territooriumil. Sellisel juhul lubavad liikmesriigid seda asjaomasel kalendriaastal siiski vähemalt neli kuud kasutada.“

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud. | | 1.
     Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende
  territooriumil asutatud
  ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud.

1.
     Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagada, et nende
  territooriumil asutatud
  ettevõtjad võivad kaupade autoveoks kasutada renditud sõidukeid nende omanduses olevate sõidukitega samadel tingimustel, kui artiklis 2 sätestatud tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.
     
  Kui sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võib ettevõtja asutamiskoha liikmesriik:










  a) | piirata renditud sõiduki oma vastaval territooriumil kasutamise aega, tingimusel et ta võimaldab kasutada renditud sõidukit vähemalt neli järjestikust kuud igal konkreetsel kalendriaastal; sellisel juhul võib nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks liikmesriigi määratud ajapiirangut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud vastavalt teise liikmesriigi õigusaktidele, võib ettevõtja asutamiskoha liikmesriik:

a)

piirata renditud sõiduki oma vastaval territooriumil kasutamise aega, tingimusel et ta võimaldab kasutada renditud sõidukit vähemalt neli järjestikust kuud igal konkreetsel kalendriaastal; sellisel juhul võib nõuda, et rendilepingu kestus ei ületaks liikmesriigi määratud ajapiirangut;

| b) | piirata mis tahes ettevõtja kasutuses olevate renditud sõidukite arvu, tingimusel et ta lubab kasutada vähemalt sellisel arvul sõidukeid, mis vastab 25 %-le kogu ettevõtja omanduses olevast kaubaveosõidukite pargist loa saamise taotluse esitamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga; sellisel juhul on ettevõtjal, kelle sõidukipargis on rohkem kui üks ja vähem kui neli sõidukit, lubatud kasutada vähemalt ühte sellist renditud sõidukit.“ |
| --- | --- |

b)

piirata mis tahes ettevõtja kasutuses olevate renditud sõidukite arvu, tingimusel et ta lubab kasutada vähemalt sellisel arvul sõidukeid, mis vastab 25 %-le kogu ettevõtja omanduses olevast kaubaveosõidukite pargist loa saamise taotluse esitamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga; sellisel juhul on ettevõtjal, kelle sõidukipargis on rohkem kui üks ja vähem kui neli sõidukit, lubatud kasutada vähemalt ühte sellist renditud sõidukit.“

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a) | Lisatakse artikkel 3a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

Lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

1.
     
  Teave renditud sõiduki registreerimisnumbri kohta kantakse määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 16

   (*1)

  määratletud riiklikku elektroonilisse registrisse.

2.
     
  Ettevõtja asukohaliikmesriigi pädevad asutused, keda teavitatakse sellise sõiduki kasutamisest, mille ettevõtja on rentinud ja mis on registreeritud või kasutusele võetud teise liikmesriigi õigusaktide kohaselt, teavitavad sellest kõnealuse teise liikmesriigi pädevaid asutusi.

3.
     
  Lõikes 2 ette nähtud halduskoostööd tehakse määruse (EL) nr 1024/2012

   (*2)

  alusel loodud siseturu infosüsteemi (IMI) kaudu.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/1/EÜ

Artikkel 5a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Hiljemalt [
  insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive
  ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust. | | Hiljemalt ... [
  3 aastat pärast käesoleva muutva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist
  ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta.
  Aruandes pööratakse erilist tähelepanu liiklusohutusele ja maksutulule avalduvale mõjule, sh maksumoonutustele, ning kabotaažvedusid käsitlevate õigusnormide täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009.
  Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt [
  insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive
  ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta. Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust.

insert the date calculated 5 years after the deadline for transposition of the Directive

Hiljemalt ... [
  3 aastat pärast käesoleva muutva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist
  ] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja mõju kohta. Aruanne peab sisaldama teavet muus liikmesriigis kui sõidukit rentiva ettevõtja asukoha liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise kohta.
  Aruandes pööratakse erilist tähelepanu liiklusohutusele ja maksutulule avalduvale mõjule, sh maksumoonutustele, ning kabotaažvedusid käsitlevate õigusnormide täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009.
  Kõnealuse aruande alusel hindab komisjon täiendavate meetmete võtmise vajadust.

3 aastat pärast käesoleva muutva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaja möödumist

Aruandes pööratakse erilist tähelepanu liiklusohutusele ja maksutulule avalduvale mõjule, sh maksumoonutustele, ning kabotaažvedusid käsitlevate õigusnormide täitmise tagamisele kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [
  insert the date calculated 18 months following the entry into force
  ]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile. | | Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [
  20 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva
  ]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [
  insert the date calculated 18 months following the entry into force
  ]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

insert the date calculated 18 months following the entry into force

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... [
  20 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva
  ]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

20 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0193/2018).

1

(*1)  
  Viidates määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklile 16, võttes arvesse komisjoni poolt kavandatavat andmete registris hoidmise kestuse pikendamist.

*1

Viidates määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklile 16, võttes arvesse komisjoni poolt kavandatavat andmete registris hoidmise kestuse pikendamist.

(*2)  

  ELT L 316, 14.11.2012, lk 1.
  “

*2

ELT L 316, 14.11.2012, lk 1.

---

| 27.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 28/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 28/172

---

P8_TA(2018)0265

Vastuväide delegeeritud õigusaktile: kalandusalaste kaitsemeetmete kehtestamine merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres

Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2. märtsi 2018. aasta delegeeritud määruse kohta, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/118, millega kehtestatakse kalandusalased kaitsemeetmed merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres (C(2018)01194 – 2018/2614(DEA))

(2020/C 28/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2018)01194), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2018)01194),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eriti selle artikli 11 lõiget 2 ning artikli 46 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), eriti selle artikli 11 lõiget 2 ning artikli 46 lõiget 5,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2016. aasta delegeeritud määrust (EL) 2017/118, millega kehtestatakse kalandusalased kaitsemeetmed merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2016. aasta delegeeritud määrust (EL) 2017/118, millega kehtestatakse kalandusalased kaitsemeetmed merekeskkonna kaitsmiseks Põhjameres (2),

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 3,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (3) artikli 1 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid saavutama 2020. aastaks mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi, samas kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktis j nõutakse, et ühine kalanduspoliitika peab selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (3) artikli 1 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid saavutama 2020. aastaks mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi, samas kui määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktis j nõutakse, et ühine kalanduspoliitika peab selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama;

| B. | arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tõi oma asjaomase teadusliku nõuande järeldustes (4) välja rea probleeme seoses kaitstud liikide ja elupaikade ning merepõhja kaitse suhtes kavandatud meetmete tõhususega; arvestades, et neid probleeme ei ole läbivaatamisel oleva delegeeritud õigusakti põhjendustes täielikult kajastatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) tõi oma asjaomase teadusliku nõuande järeldustes (4) välja rea probleeme seoses kaitstud liikide ja elupaikade ning merepõhja kaitse suhtes kavandatud meetmete tõhususega; arvestades, et neid probleeme ei ole läbivaatamisel oleva delegeeritud õigusakti põhjendustes täielikult kajastatud;

| C. | arvestades, et STECF märkis oma teaduslikus nõuandes ka seda, et kavandatavate meetmete aluseks oleva püügitegevusega seotud arvud pärinevad aastatest 2010–2012 ja võivad seetõttu olla aegunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et STECF märkis oma teaduslikus nõuandes ka seda, et kavandatavate meetmete aluseks oleva püügitegevusega seotud arvud pärinevad aastatest 2010–2012 ja võivad seetõttu olla aegunud;

| D. | arvestades, et nende laevade, mille suhtes kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/118 (mida muudetakse läbivaatamisel oleva delegeeritud määrusega) artiklite 3b, 3c ja 3e alusel osaliselt ajutisi erandeid, teadmata hulk võib kergesti mõjutada kavandatud meetmete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nende laevade, mille suhtes kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/118 (mida muudetakse läbivaatamisel oleva delegeeritud määrusega) artiklite 3b, 3c ja 3e alusel osaliselt ajutisi erandeid, teadmata hulk võib kergesti mõjutada kavandatud meetmete tulemuslikkust;

| E. | arvestades, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/118 (mida muudetakse läbivaatamisel oleva delegeeritud määrusega) artikli 2 punktis 2 sätestatud „merepõhja vähem mõjutava püügivahendi“määratlust tuleb täpsustada; arvestades, et kui see hõlmab elektriimpulsstraalimist, oleks selline määratlus vastuolus läbirääkimisvolitustega, mille Euroopa Parlament võttis vastu 16. jaanuaril 2018 (5) seadusandliku tavamenetluse raames, et võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmise kohta tehniliste meetmete abil (6); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/118 (mida muudetakse läbivaatamisel oleva delegeeritud määrusega) artikli 2 punktis 2 sätestatud „merepõhja vähem mõjutava püügivahendi“määratlust tuleb täpsustada; arvestades, et kui see hõlmab elektriimpulsstraalimist, oleks selline määratlus vastuolus läbirääkimisvolitustega, mille Euroopa Parlament võttis vastu 16. jaanuaril 2018 (5) seadusandliku tavamenetluse raames, et võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmise kohta tehniliste meetmete abil (6);

| F. | arvestades, et kavandatava „merepõhja vähem mõjutava püügivahendi“mõju võib siiski olla oluliselt suurem kui teiste, osaliselt keelustatud püügivahendite (ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad) mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kavandatava „merepõhja vähem mõjutava püügivahendi“mõju võib siiski olla oluliselt suurem kui teiste, osaliselt keelustatud püügivahendite (ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad) mõju;

| G. | arvestades, et kavandatava delegeeritud õigusakti läbivaatamis- ja aruandlusklauslit ei kohaldata hiljuti kavandatud piirkondade ja nende haldamise suhtes, mis muudab võimatuks meetmete ja eelkõige hiljuti katsetatud merepõhja vähem mõjutava püügivahendi kasutamise tulemuslikkuse läbipaistva hindamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kavandatava delegeeritud õigusakti läbivaatamis- ja aruandlusklauslit ei kohaldata hiljuti kavandatud piirkondade ja nende haldamise suhtes, mis muudab võimatuks meetmete ja eelkõige hiljuti katsetatud merepõhja vähem mõjutava püügivahendi kasutamise tulemuslikkuse läbipaistva hindamise;

| 1. | esitab komisjoni delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning teatada talle, et delegeeritud määrus ei saa jõustuda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil esitada uue delegeeritud õigusakti, milles võetakse arvesse eelnimetatud soovitusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  ELT L 19, 25.1.2017, lk 10.

(3)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(4)  Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (2017) 54. täiskogu istungi aruanne (PLEN-17-01).

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0003.

(6)  Seadusandlik menetlus 2016/0074(COD).

---