# Eiropas Savienības C 89/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 18. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 89

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 18. marts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 89/01 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 17. marts | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 89/01

Euro maiņas kurss — 2020. gada 17. marts

1

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 89/02 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9705 – EXOR/GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 89/03 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 4 |
| 2020/C 89/04 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 18 |
| 2020/C 89/05 | Tāda standarta grozījuma apstiprināšana, kas izdarīts ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 89/02

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9705 – EXOR/GEDI) (
  1
  )

EXOR

GEDI

1

2

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 89/03

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

4

2020/C 89/04

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

18

2020/C 89/05

Tāda standarta grozījuma apstiprināšana, kas izdarīts ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 17. marts

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0982 |
| JPY | Japānas jena | 117,50 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4732 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90823 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9593 |
| CHF | Šveices franks | 1,0561 |
| ISK | Islandes krona | 154,40 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,5063 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,985 |
| HUF | Ungārijas forints | 347,04 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4628 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8418 |
| TRY | Turcijas lira | 7,1286 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,8287 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5512 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5274 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8420 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5691 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 365,21 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,2288 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7095 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5823 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 681,66 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7777 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,563 |
| RUB | Krievijas rublis | 82,3460 |
| THB | Taizemes bāts | 35,461 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5280 |
| MXN | Meksikas peso | 25,0491 |
| INR | Indijas rūpija | 81,5670 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0982

JPY

Japānas jena

117,50

DKK

Dānijas krona

7,4732

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90823

SEK

Zviedrijas krona

10,9593

CHF

Šveices franks

1,0561

ISK

Islandes krona

154,40

NOK

Norvēģijas krona

11,5063

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,985

HUF

Ungārijas forints

347,04

PLN

Polijas zlots

4,4628

RON

Rumānijas leja

4,8418

TRY

Turcijas lira

7,1286

AUD

Austrālijas dolārs

1,8287

CAD

Kanādas dolārs

1,5512

HKD

Hongkongas dolārs

8,5274

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8420

SGD

Singapūras dolārs

1,5691

KRW

Dienvidkorejas vona

1 365,21

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,2288

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7095

HRK

Horvātijas kuna

7,5823

IDR

Indonēzijas rūpija

16 681,66

MYR

Malaizijas ringits

4,7777

PHP

Filipīnu peso

56,563

RUB

Krievijas rublis

82,3460

THB

Taizemes bāts

35,461

BRL

Brazīlijas reāls

5,5280

MXN

Meksikas peso

25,0491

INR

Indijas rūpija

81,5670

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9705 – EXOR/GEDI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 89/02)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | EXOR N.V. (“EXOR”, Nīderlande), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V. (“EXOR”, Nīderlande),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (“GEDI”, Itālija). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A (“GEDI”, Itālija).

EXOR Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār GEDI.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | EXOR: pārvaldītājsabiedrība, kas investē dažādās nozarēs (automobiļu ražošana, lauksaimniecisko komerciālo transportlīdzekļu ražošana, pārapdrošināšana un profesionālais futbols), |
| --- | --- |

—

EXOR: pārvaldītājsabiedrība, kas investē dažādās nozarēs (automobiļu ražošana, lauksaimniecisko komerciālo transportlīdzekļu ražošana, pārapdrošināšana un profesionālais futbols),

| — | GEDI: izdevējdarbība, digitālā komunikācija, reklāma, radio un televīzija. |
| --- | --- |

—

GEDI: izdevējdarbība, digitālā komunikācija, reklāma, radio un televīzija.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9705 – EXOR/GEDI.

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot turpmāk norādīto kontaktinformāciju.

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 18.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/4

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 89/03)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Anjou”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0820-AM02

Paziņojuma datums: 2019. gada 14. novembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfisko apgabalu groza šādi:

| “a) | Visi ražošanas posmi [..] notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas aptver šādu pašvaldību teritoriju, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru:






  — | Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- | --- |

“a)

Visi ražošanas posmi [..] notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas aptver šādu pašvaldību teritoriju, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru:

—

Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģēto pašvaldību Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģēto pašvaldību Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque;

| — | Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

Kartogrāfijas dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité – INAO] tīmekļvietnē.

| b) | Visi ražošanas posmi vīniem, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:






  — | Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars un Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- | --- |

b)

Visi ražošanas posmi vīniem, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

—

Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars un Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģēto pašvaldību Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire un Villevêque. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģēto pašvaldību Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire un Villevêque.

Kartogrāfijas dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta tīmekļvietnē.”

Redakcionāls grozījums – jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā teritoriju apvienošana un citas administratīvā zonējuma izmaiņas, kuras notikušas pēc specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, šim sarakstam ir atsauce uz oficiālā administratīvi teritoriālā klasifikatora spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE. Ģeogrāfiskā apgabala ārējās robežas nekādi nav mainītas.

Visbeidzot, lai uzlabotu sabiedrības informētību, ir pievienota norāde par ģeogrāfisko apgabalu raksturojošo kartogrāfisko dokumentu pieejamību INAO tīmekļvietnē.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts, kas attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā pēc vārdkopas “2007. gada 5. septembrī” tiek pievienota vārdkopa “un 2017. gada 19. janvārī”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala demarkācijas izmaiņas. Zemesgabalu noteikšana nozīmē ar attiecīgo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala ietvaros.

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā vārdkopā “1996. gada 4. septembrī” tiek aizstāta ar vārdkopu “1996. gada 4. un 5. septembrī”.

Ar šo grozījumu izlabo datumu, kurā valsts iestāde apstiprināja noteikto zemesgabalu apgabalu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 3. punktā pašvaldību sarakstu aizstāj ar šādu sarakstu:

| — | Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux.

Attiecībā uz nosaukumu “Gamay” pašvaldību sarakstu aizstāj ar šādu:

| — | Deux-Sèvres departamentā: Saint-Martin-de-Mâcon un Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres departamentā: Saint-Martin-de-Mâcon un Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Meigné teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains un Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Meigné teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains un Vaudelnay;

| — | Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

Tas ļauj ņemt vērā dažādās pašvaldību apvienošanas laikā pēc iepriekšējās specifikācijas redakcijas pieņemšanas. Tiešās apkaimes apgabala ārējās robežas nekādi netiek mainītas.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 9. punkts, kas attiecas uz papildu nosacījumiem.

4.   Agrovides noteikums

1. nodaļas VI iedaļas 2. punktā pievienots šāds teksts: “Rindstarpās obligāti jānodrošina kontrolējama savvaļā saaugušu vai sētu augu sega; ja šādas augu segas nav, operators veic augsnes apstrādi, lai nodrošinātu savvaļas augu augšanas ierobežošanu, vai pamatoti izmanto tādus biokontroles līdzekļus, kurus apstiprinājušas par vīnkopību atbildīgās valsts iestādes. Ja zemesgabalā izmanto biokontroles herbicīdus, citu herbicīdu lietošana ir aizliegta.”

Šis grozījums ir saistīts ar pašreizējām izmaiņām operatoru praksē — vispārējo tendenci Anžū [Anjou] apgabala vīnkopībā pāriet uz agroekoloģiju. Tas apliecina, ka tehniskajos jautājumos arvien vairāk tiek ņemti vērā vidiskie apsvērumi. Dodot priekšroku augu segai vai mehāniskai ravēšanai, vai pat biokontroles līdzekļu izmantošanai, ķīmisko herbicīdu lietošana tiek samazināta. Šādai herbicīdu lietošanas samazināšanai vajadzētu pastiprināt vīnkopības augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, bioloģisko daudzveidību un bioloģisko attīrīšanos), lai uzlabotu vīna kvalitāti un autentiskumu un nostiprinātu teritorijas nozīmību.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Atļauja sākt ražas novākšanu

1. nodaļas VII iedaļas 1. punktā teikums “Ražas novākšanas sākuma datums ir noteikts saskaņā ar Lauku un jūras zvejas kodeksa [Code rural et de la pêche maritime] D.645-6. panta prasībām.” tiek svītrots.

Ražas novākšanas sākuma datuma noteikšana mūsdienās vairs nav nepieciešama, jo operatoriem tagad ir plašs instrumentu klāsts, kas ļauj iespējami precīzi novērtēt vīnogu gatavības pakāpi. Katram operatoram ir dažādas ierīces un aprīkojums – gan individuāls, gan kolektīvs –, ar ko var precīzi noteikt optimālo ražas novākšanas sākuma datumu katrā zemesgabalā atbilstoši ražošanas mērķiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Cukuru saturs

1. nodaļas IX iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā pēc vārdkopas “Vīnu īpašības” pievieno vārdus “pēc raudzēšanas”.

Šis grozījums ir veikts, lai nebūtu jucekļa attiecībā uz cukuru satura noteikšanu – to nedara pirms vīna raudzēšanas, tāpēc ir būtiski svarīgi norādīt, ka šis saturs jāpārbauda pēc raudzēšanas.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 4. punkts.

7.   Grozījums vīndarības metodēs

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 1. punkta d) apakšpunktā vārdi “baltvīnu un sārtvīnu ražošanā” tiek pievienoti pirms vārdiem “koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta”, un tiek pievienots arī teksts “sarkanvīnu ražošanā koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta, izņemot vinifikācijas laikā”. Šā grozījuma mērķis ir atcelt aizliegumu izmantot ozola šķeldu sarkanvīnu vinifikācijas laikā. Šajā jomā ražotāji vēlas nostiprināt ar šo nosaukumu apzīmēto vīnu tipiskumu, raksturojot tos kā maigu augļainus un elastīgus [viegli malkojamus] vīnus, kas ir piemēroti dzeršanai jau tad, kad tie vēl ir jauni. Vinifikācijas laikā izmantotie koksnes tanīni ļauj labāk izpausties vīna augļainumam un pastiprina tā struktūrainību, baudīšanas laikā piešķirot tam apaļīgumu un ilgstošu pēcgaršu, vienlaikus nodrošinot šādam vīnam krāsas stabilitāti tā izturēšanas gadījumā. Koksnes šķeldas drīkst izmantot tikai vinifikācijas posmā, bet vīnu kopšanā šis paņēmiens joprojām ir aizliegts.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 5. punkts.

8.   Vīna raudzētavas ietilpība

1. nodaļas IX iedaļas 1. punkta e) apakšpunktā teikums “Katra operatora vīna darītavas (vinifikācijas) jauda ir vismaz 1,4 reizes lielāka par saimniecības vidējo ražu pēdējos piecos gados.” tiek aizstāts ar šādu teikumu: “Katra operatora vīna darītavas (vinifikācijas) jauda ir vismaz 1,4 reizes lielāka par pēdējos piecos gados vidējo vīnā pārraudzēto apjomu.”

Specifikācijā bija sniegta atsauce nevis uz tilpumietilpību (izsakot hl vai m3), bet uz ražas iznākumu, proti, uz saraudzētā vīna tilpuma attiecību pret ražojošo vīnogulāju platību (izsakot, piemēram, hektolitros uz hektāru, hl/ha). Ierosinātais grozījums ļauj novērst šo neatbilstību apjoma aspektā, neko neizmainot pēc būtības (minimālais rādītājs vienmēr 1,4 reizes pārsniedz to vīnogu vidējo apjomu, kāds saimniecībā pārraudzēts vīnā iepriekšējās sezonās).

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Vīna aprite

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, kad atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

10.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne tiek pārskatīta, lai atjauninātu attiecīgo pašvaldību skaitu (piemēram, Maine-et-Loire departamentā – 126 pašvaldību vietā 70).

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

11.   Pārejas pasākums

Pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, tiek svītroti.

1. nodaļas XI iedaļā tiek pievienots šāds teksts: “Noteikumi par to, ka rindstarpas obligāti nodrošināmas ar kontrolētu, savvaļā saaugušu vai sētu augu segu vai – ja šādas augu segas nav – par to, ka operatoram jāveic augsnes apstrāde vai jāizmanto biokontroles līdzekļi, lai īstenotu savvaļas augu augšanas kontroli, neattiecas uz tiem vīndārza zemesgabaliem, kuri ierīkoti līdz šīs specifikācijas apstiprināšanas dienai un kuros rindstarpu platums ir mazāks vai vienāds ar 1,7 metriem.”

Pārejas pasākums ļauj nesodīt to vīndārzu apsaimniekotājus, kuros pašreizējais audzēšanas veids nav pielāgots agrovides noteikumiem. Ļoti blīvos vīnogulājos, kur attālums starp rindām ir mazāks vai vienāds ar 1,7 metriem, pastāvīgas augu segas uzturēšana vai augsnes apstrādes pasākumu veikšana var radīt tehniskas problēmas (saistībā ar mehanizāciju, aprīkojumu un instrumentiem). Zemos vīnogulājos zālāji palielina arī salnu risku pavasaros. Turklāt augu segas esība palielina vīnogulāju savstarpējo konkurenci ūdensresursu piekļuves ziņā, jo stādījumu biezība ir lielāka. Savukārt attiecībā uz vīnogulājiem, kas tiks iestādīti pēc specifikācijas apstiprināšanas, ir zināms, ka tiem jāatbilst jaunieviestajiem agrovides noteikumiem, neatkarīgi no biezības un rindstarpu platuma.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

12.   Reģistru kārtošana

2. nodaļas II iedaļas 3. punktā vārds “potenciālā” tiek aizstāts ar vārdu “dabiskā”.

Atbilstoši redakcijai, kas tiek izmantota visās Anjou Saumur apgabala specifikācijās, ar vārdiem “spirta dabiskā tilpumkoncentrācija” ir aizstāti vārdi “potenciālais saturs” vai “grādi”. Šie grozījumi padara specifikāciju vieglāk lasāmu. Noteikumi par reģistru kārtošanu ir saskaņoti, lai atvieglotu pārbaužu plāna izstrādi un šo reģistru kontroli.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13.   Galvenie pārbaudāmie parametri

3. nodaļa ir pārskatīta, lai nodrošinātu galveno Anjou Saumur apgabala specifikācijās pārbaudāmo parametru formulējumu saskaņotību.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Anjou

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīna produktu kategorijas

| 1. | Vīni |
| --- | --- |

1.

Vīni

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstošie baltvīni

Vīniem ir šādas īpašības:

| — | spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 11 %; |
| --- | --- |

—

spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 11 %;

| — | fermentējamo cukuru saturs pēc fermentēšanas nepārsniedz 3 gramus uz litru, un tas var sasniegt ne vairāk kā 8 gramus uz litru, ja vīnskābes gramos uz litru izteiktais kopējais skābuma saturs nav zemāks par fermentējamo cukuru saturu vairāk kā par 2 gramiem uz litru. |
| --- | --- |

—

fermentējamo cukuru saturs pēc fermentēšanas nepārsniedz 3 gramus uz litru, un tas var sasniegt ne vairāk kā 8 gramus uz litru, ja vīnskābes gramos uz litru izteiktais kopējais skābuma saturs nav zemāks par fermentējamo cukuru saturu vairāk kā par 2 gramiem uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Gaistošā skābuma saturs, kopējais skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs ir tāds, kāds tas noteikts ar Kopienas tiesību aktiem.

Nedzirkstošie baltvīni parasti ir sausie vīni, taču dažkārt tie var saturēt fermentējamus cukurus un tos var apzīmēt kā “pussausos”, “pussaldos” vai “saldos” vīnus. Vīniem piemīt intensīvs aromāts, kas atklāj ziedu aromātu nianses (vilkābeli, ceriņus, liepas, verbēnu, kumelītes u. c.) un dažādiem augļiem piemītošās notis (citrusaugļus, plūmes, bumbierus, žāvētos augļus u. c.). Tie ir viegli malkojami, pilnestīgi un izraisa svaiguma un izsmalcinātības sajūtu.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Nedzirkstošie sarkanvīni

Vīniem ir šādas īpašības:

| — | spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %; |
| --- | --- |

—

spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %;

| — | pēc fermentācijas fermentējamo cukuru saturs pēc fermentācijas ir mazāks vai vienāds ar 3 g/l; |
| --- | --- |

—

pēc fermentācijas fermentējamo cukuru saturs pēc fermentācijas ir mazāks vai vienāds ar 3 g/l;

| — | pēc raudzēšanas vīnos, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, kas papildināta ar norādi “primeur” [“agrīns” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās] vai “nouveau” [“jauns” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas], fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz 2 g/l. |
| --- | --- |

—

pēc raudzēšanas vīnos, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, kas papildināta ar norādi “primeur” [“agrīns” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās] vai “nouveau” [“jauns” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas], fermentējamo cukuru saturs nepārsniedz 2 g/l.

Sarkanvīnos malolaktiskās fermentācijas norisēm obligāti jābūt pabeigtām. Sarkanvīnos, kas ir gatavi tirdzniecībai nefasētā veidā vai iepildīti pudelēs, ābolskābes saturs ir zemāks vai vienāds ar 0,4 g/l.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Gaistošā skābuma saturs, kopējais skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs ir tāds, kāds tas noteikts ar Kopienas tiesību aktiem, bet jebkurai nefasēta vīna partijai, kuru drīkst apzīmēt ar norādi “primeur” [“agrīns”] vai “nouveau” [“jauns”], gaistošais skābuma saturs vīnos ir mazāks vai vienāds ar 10,2 miliekvivalentiem uz litru.

Sarkanvīnus kopj vismaz līdz tā gada 15. janvārim, kas ir pēc ražas novākšanas.

Nedzirkstošajos sarkanvīnos ir labs tanīnu sastāvs. Tiem piemīts diezgan intensīvi aromāti, un tajos izceļas sarkanajām ogām piemītošās notis. Vīniem piemīt izteikta struktūrainība, tomēr vieglumam ir noteicošā loma. Garšas ziņā vīni ir īpaši patīkami trīs gadus pēc ražas novākšanas.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošie vīni ir baltvīni vai sārtvīni.

Bāzes vīnos, kas paredzēti dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu ražošanai, spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 10,5 %.

Bāzes vīnos, kuri paredzēti dzirkstošo vīnu gatavošanai un kuriem nav veikta nekāda bagātināšana, spirta maksimālā faktiskā tilpumkoncentrācija ir 12 %.

Bāzes vīnos, kuriem nav veikta nekāda bagātināšana, pēc raudzēšanas fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks vai vienāds ar 24 gramiem uz litru.

Bāzes vīnos, kuriem ir veikta bagātināšana, pēc raudzēšanas fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir mazāks vai vienāds ar 5 gramiem uz litru.

Bāzes vīnos, kas paredzēti dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu ražošanai un ir bagātināti, spirta kopējā tilpumkoncentrācija nepārsniedz 11,6 %.

Vīnos pēc putu izveidošanās un pirms beidzamā saldinātāja pievienošanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija pēc bagātināšanas nepārsniedz 13 %.

Gaistošā skābuma saturs, kopējais skābuma saturs un kopējais sēra dioksīda saturs ir tāds, kāds tas noteikts ar Kopienas tiesību aktiem.

Dzirkstošie vīni ir baltvīni vai sārtvīni. Tiem ir raksturīga izsmalcinātība, kas sajūtama ne tikai izdalītajā gāzē, bet arī to garšas aromātos un struktūrainībā.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Stādīšanas biezība — atstatums

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4000 vīnkoku stādu uz hektāru platības. Rindstarpu platums tajos nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 1 metru. Vīna plantācijām, kurās biezība ir mazāka par 4000 vīnkoku stādu uz hektāru platības, bet ir lielāka vai vienāda ar 3300 vīnkoku stādu uz hektāru platības, attiecībā uz iegūto ražu ir tiesības izmantot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, ar noteikumu, ka tiek ievēroti specifikācijā paredzētie nosacījumi attiecībā uz siešanu un lapotnes augstumu. Šajās vīnogulāju plantācijās rindstarpu platums nedrīkst būt lielāks par 3 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 1 metru.

Noteikumi par vīnogulāju apgriešanu un atsiešanu

Audzēšanas prakse

Vīnogulājus apgriež, veicot jaukta tipa apgriešanu, ne vēlāk kā 30. aprīlī saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti specifikācijā, kur katrai vīnogu šķirnei ir noteikts maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz vienu stādu un maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz katru gari apgriezto vīnkoku.

Atsietās lapotnes augstums ir vismaz vienāds ar 0,6 reizes lielāku rindstarpu platumu; atsietās lapotnes augstumu mēra starp lapotnes apakšējo robežu, kas atrodas vismaz 0,40 metrus virs zemes, un augšējo apgriešanas robežu, kura noteikta vismaz 0,20 metrus virs palisādes augšējās stieples.

Vīnogulāju zemesgabali, kuros stādīšanas biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet ir lielāka vai vienāda ar 3300 stādiem uz hektāru, atbilst arī šādiem piesiešanas noteikumiem – palisādes mietu virszemes daļas minimālais augstums ir 1,90 metri; atsiešanas sistēma sastāv no 4 līmeņu stieplēm; augšējās stieples minimālais augstums ir 1,85 metri virs zemes.

Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana ir aizliegta.

Bagātināšana

Īpašā vīndarības metode

Sarkanvīnu bagātināšanai ir atļauts izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija nedzirkstošajos vīnos nepārsniedz 12,5 %.

Bāzes vīnos, kuri paredzēti dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu ražošanai un kuriem ir veikta bagātināšana, fermentējamo cukuru saturs ir ≤ 5 g/l un spirta kopējā tilpumkoncentrācija ir ≤ 11,6 %.

Koksnes šķeldas izmantošana

Īpašā vīndarības metode

Baltvīnu un sārtvīnu ražošanā koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

Sarkanvīnu ražošanā koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta, izņemot vinifikācijas laikā.

Bāzes vīnus, kas paredzēti dzirkstošo sārtvīnu gatavošanai, drīkst iegūt ar tādiem paņēmieniem kā macerācija vai “noasiņošana” [vīnogu misas īslaicīga macerācija kopā ar melno vīnogu miziņām, pēc tam ar noliešanu atdalot no tām misu].

Papildus iepriekš izklāstītajiem noteikumiem, vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas minētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā.

Vīna gatavošanai piemērojamais ierobežojums

Sārtvīnu gatavošanai enoloģiskās ogles izmantošana atsevišķi vai kombinācijā ar sagatavotiem preparātiem ir aizliegta.

b.   Maksimālā ražība

| | Nedzirkstošie baltvīni: |
| --- | --- |

Nedzirkstošie baltvīni:

| | 65 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

65 hektolitri no hektāra

| | Nedzirkstošie sarkanvīni: |
| --- | --- |

Nedzirkstošie sarkanvīni:

| | 65 hektolitri no hektāra |
| --- | --- |

65 hektolitri no hektāra

| | Dzirkstošie baltvīni un sārtvīni: |
| --- | --- |

Dzirkstošie baltvīni un sārtvīni:

| | 76 hektolitri no hektāra. |
| --- | --- |

76 hektolitri no hektāra.

| | Norāde “Gamay”: |
| --- | --- |

Norāde “Gamay”:

| | 72 hektolitri no hektāra. |
| --- | --- |

72 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| a) | Visi ražošanas posmi vīniem, uz kuriem var attiekties kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Anjou”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:






  — | Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- | --- |

a)

Visi ražošanas posmi vīniem, uz kuriem var attiekties kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Anjou”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

—

Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque;

| — | Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

Kartogrāfijas dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité – INAO] tīmekļvietnē.

| b) | Visi ražošanas posmi vīniem, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:






  — | Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars un Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija); |
| --- | --- | --- |

b)

Visi ražošanas posmi vīniem, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

—

Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars un Val-en-Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

| — | Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire un Villevêque. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire un Villevêque.

Kartogrāfijas dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité – INAO] tīmekļvietnē.

7.   G3alvenās vīna vīnogu šķirnes

| | “Gamay N” |
| --- | --- |

“Gamay N”

| | “Chenin B” |
| --- | --- |

“Chenin B”

| | “Grolleau gris G” |
| --- | --- |

“Grolleau gris G”

| | “Grolleau N” |
| --- | --- |

“Grolleau N”

| | “Cabernet franc N” |
| --- | --- |

“Cabernet franc N”

| | “Cabernet-Sauvignon N” |
| --- | --- |

“Cabernet-Sauvignon N”

| | “Pineau d’Aunis N” |
| --- | --- |

“Pineau d’Aunis N”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

1.   Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

Nedzirkstošie vīni

| a) | Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni
  Ģeogrāfiskais apgabals aptver divus lielus ģeoloģiskos kompleksus, kuros vīndārzi lielākoties klāj upju krasta nogāzes un vairākas plakankalnes – rietumos pirmskembrija un paleozoja laikmeta pamatne savienojas ar Armorikas masīvu; austrumos Parīzes baseina mezozoja un cenozoja laikmeta cilmieži pārklāj seno pamatni. Šī ģeoloģiskā īpatnība atšķir ģeogrāfiskā apgabala rietumu daļu, ko raksturo slānekļa, jo īpaši šīfera, klātbūtne un ko vietējie dēvē par “melno Anžū” [Anjou noir], no ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļas, kam raksturīgs krīta tufs [Saumur] ar vietējo nosaukumu “baltā Anžū” [Anjou blanc].
  Ģeogrāfiskais apgabals, kas vēsturiski bija saistīts ar bijušo Anžū provinci, 2018. gadā lielākoties aptvēra Maine-et-Loire departamenta dienvidu daļu (70 pašvaldības), kā arī Deux-Sèvres (14 pašvaldības) un Vienne (9 pašvaldības) departamentu ziemeļu nomales. Dažas nelielas saliņas Maine-et-Loire departamenta ziemeļdaļā vēl liecina par laiku, kad vīnogulāji klāja visu departamenta teritoriju.
  Zemesgabalos, kas noteikti vīnogu novākšanai, ir dažādu ģeoloģisko cilmiežu augsnes. Kaut arī šīs augsnes ir ļoti atšķirīgas, pārsvarā tās ir nabadzīgas, un tām ir mērenas ūdens rezerves. Tām ir arī laba termiskā noturība.
  Ģeogrāfiskajā apgabalā ir mērens okeāna klimats ar diezgan nelielām temperatūras svārstībām, ņemot vērā, no vienas puses, Atlantijas okeāna salīdzinošo tuvumu un, no otras puses, Luāras un tās pieteku termoregulējošo iedarbību, kā arī to, ka vīndārzi ir ierīkoti pakalnu nogāzēs. Jāpiemin arī tāds izteiciens kā “Anžū maigums” – realitātē tas jo īpaši izpaužas ziemās, garajos pavasaros un rudeņos, bet vasarās bieži valda liels karstums. Reljefa orientācija no ziemeļiem uz rietumiem vai no dienvidiem uz austrumiem palīdz aizsargāties pret rietumu vējiem, kas bieži vien ir mitruma pārpilni. Ģeogrāfiskajā apgabalā ir neliels nokrišņu daudzums, to ietekmē fēna efekts un pietiekamā aizsardzība pret okeāna mitrumu, ko nodrošina augstais Šoletē [Choletais] un Možas [Mauges] reljefs. Nokrišņu daudzums gadā ir aptuveni 585 milimetri, bet Šoletē tas sasniedz gandrīz 800 milimetrus. |
| --- | --- |

a)

Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfiskais apgabals aptver divus lielus ģeoloģiskos kompleksus, kuros vīndārzi lielākoties klāj upju krasta nogāzes un vairākas plakankalnes – rietumos pirmskembrija un paleozoja laikmeta pamatne savienojas ar Armorikas masīvu; austrumos Parīzes baseina mezozoja un cenozoja laikmeta cilmieži pārklāj seno pamatni. Šī ģeoloģiskā īpatnība atšķir ģeogrāfiskā apgabala rietumu daļu, ko raksturo slānekļa, jo īpaši šīfera, klātbūtne un ko vietējie dēvē par “melno Anžū” [Anjou noir], no ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļas, kam raksturīgs krīta tufs [Saumur] ar vietējo nosaukumu “baltā Anžū” [Anjou blanc].

Ģeogrāfiskais apgabals, kas vēsturiski bija saistīts ar bijušo Anžū provinci, 2018. gadā lielākoties aptvēra Maine-et-Loire departamenta dienvidu daļu (70 pašvaldības), kā arī Deux-Sèvres (14 pašvaldības) un Vienne (9 pašvaldības) departamentu ziemeļu nomales. Dažas nelielas saliņas Maine-et-Loire departamenta ziemeļdaļā vēl liecina par laiku, kad vīnogulāji klāja visu departamenta teritoriju.

Zemesgabalos, kas noteikti vīnogu novākšanai, ir dažādu ģeoloģisko cilmiežu augsnes. Kaut arī šīs augsnes ir ļoti atšķirīgas, pārsvarā tās ir nabadzīgas, un tām ir mērenas ūdens rezerves. Tām ir arī laba termiskā noturība.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir mērens okeāna klimats ar diezgan nelielām temperatūras svārstībām, ņemot vērā, no vienas puses, Atlantijas okeāna salīdzinošo tuvumu un, no otras puses, Luāras un tās pieteku termoregulējošo iedarbību, kā arī to, ka vīndārzi ir ierīkoti pakalnu nogāzēs. Jāpiemin arī tāds izteiciens kā “Anžū maigums” – realitātē tas jo īpaši izpaužas ziemās, garajos pavasaros un rudeņos, bet vasarās bieži valda liels karstums. Reljefa orientācija no ziemeļiem uz rietumiem vai no dienvidiem uz austrumiem palīdz aizsargāties pret rietumu vējiem, kas bieži vien ir mitruma pārpilni. Ģeogrāfiskajā apgabalā ir neliels nokrišņu daudzums, to ietekmē fēna efekts un pietiekamā aizsardzība pret okeāna mitrumu, ko nodrošina augstais Šoletē [Choletais] un Možas [Mauges] reljefs. Nokrišņu daudzums gadā ir aptuveni 585 milimetri, bet Šoletē tas sasniedz gandrīz 800 milimetrus.

| b) | Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni
  Vīndārzu esamība Anžū tika atzīta jau mūsu ēras 1. gadsimtā, un vēlāk tas turpinājās nepārtraukti. Vīnogulāji tur plaukst un zeļ, kā to apliecina šīs pāris rindiņas no Apolonija dzejoļa (6. gadsimtā): “Netālu no Bretaņas ir pilsēta, kas atrodas uz klints, bagāta ar Cerēras un Bakha dāvanām, un tās vārds ir cēlies no grieķu nosaukuma Andégave (Anžē, [Angers].” Lai gan Anžū vīndārzi klosteru aizgādībā attīstījās visu viduslaiku periodu un izpletās Luāras krastos un apkārt Anžē pilsētai, patiesu ievērību tie guva 12.–13. gadsimtā. Anrī II un Akvitānijas Eleonoras valdīšanas laikā “Anžū vīns” nonāca uz vissmalkākajiem galdiem.
  Ražošana ievērojami attīstījās 16. gadsimtā, pateicoties holandiešu tirgoņiem, kuri meklēja vīnu Holandei un tās kolonijām. Holandieši iepirka daudz vīna, un tirdzniecība 18. gadsimtā uzplauka tik ļoti, ka transporta vajadzībām Lajonas [Layon] upe, kas šķērso ģeogrāfisko apgabalu, tika pielāgota kuģošanai. “Anžū vīnu” lieliskā reputācija tomēr pastiprināja alkatību un tika noteikti daudzi nodokļi (nodeva par kravu, kasti, vairumtirdzniecības nodoklis, mazumtirdzniecības nodoklis, tranzīta nodoklis u. c..), un šie nodokļi kaitēja tirdzniecībai. Vandejas [Vendée] karu postījumi izpostīja arī vīndārzus. Labklājība tika atgūta tikai 19. gadsimtā. 1881. gadā vīndārzu platība aizņēma 45 000 hektāru, un no tiem 10 000 hektāru saglabājās arī 1893. gadā, pēc laputs invāzijas.
  Anžū apgabals ir pazīstams galvenokārt ar baltvīna ražošanu no “Chenin B.” šķirnes vīnogām. Tomēr pēc tam, kad apgabalu piemeklēja laputu invāzija, paātrinājās arī “Cabernet franc N” šķirnes un nedaudz vēlāk arī “Cabernet-Sauvignon N” šķirnes vīnogulāju stādīšana. Vīndarība 20. gadsimta sākumā galvenokārt orientējās uz “iesarkanajiem” [rouget] vīniem – tas bija kafejnīcās patērētā vieglā vīna vietējais apzīmējums, un ar to sākās pirmais posms Anžū vīndārzu pārveidē. Izmantojot vīnogu šķirnes “Grolleau N” un “Grolleau gris G”, no kurām ražo “gaišos” [clairet] vīnus ar maz izteiktu krāsainību, un pievienojot nedaudz “Gamay N” un “Pineau d’Aunis N” šķirnes vīnogu, tika būtiski paplašināta ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou” pazīstamā un atzītā simboliskā sārtvīna ražošana. Šīs pārveides otrā posma pamatā bija ražotāju pieredze, kas iegūta, apsaimniekojot šo augu kompleksu. Novērojumi un analīze par labāko atbilstību starp vīnogu šķirni un tās stādījumu vietu, ražas potenciāla novērtēšana un vīndarības metožu pārzināšana 20. gadsimta 60. gados ļāva attīstīt sarkanvīna ražošanu. |
| --- | --- |

b)

Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni

Vīndārzu esamība Anžū tika atzīta jau mūsu ēras 1. gadsimtā, un vēlāk tas turpinājās nepārtraukti. Vīnogulāji tur plaukst un zeļ, kā to apliecina šīs pāris rindiņas no Apolonija dzejoļa (6. gadsimtā): “Netālu no Bretaņas ir pilsēta, kas atrodas uz klints, bagāta ar Cerēras un Bakha dāvanām, un tās vārds ir cēlies no grieķu nosaukuma Andégave (Anžē, [Angers].” Lai gan Anžū vīndārzi klosteru aizgādībā attīstījās visu viduslaiku periodu un izpletās Luāras krastos un apkārt Anžē pilsētai, patiesu ievērību tie guva 12.–13. gadsimtā. Anrī II un Akvitānijas Eleonoras valdīšanas laikā “Anžū vīns” nonāca uz vissmalkākajiem galdiem.

Ražošana ievērojami attīstījās 16. gadsimtā, pateicoties holandiešu tirgoņiem, kuri meklēja vīnu Holandei un tās kolonijām. Holandieši iepirka daudz vīna, un tirdzniecība 18. gadsimtā uzplauka tik ļoti, ka transporta vajadzībām Lajonas [Layon] upe, kas šķērso ģeogrāfisko apgabalu, tika pielāgota kuģošanai. “Anžū vīnu” lieliskā reputācija tomēr pastiprināja alkatību un tika noteikti daudzi nodokļi (nodeva par kravu, kasti, vairumtirdzniecības nodoklis, mazumtirdzniecības nodoklis, tranzīta nodoklis u. c..), un šie nodokļi kaitēja tirdzniecībai. Vandejas [Vendée] karu postījumi izpostīja arī vīndārzus. Labklājība tika atgūta tikai 19. gadsimtā. 1881. gadā vīndārzu platība aizņēma 45 000 hektāru, un no tiem 10 000 hektāru saglabājās arī 1893. gadā, pēc laputs invāzijas.

Anžū apgabals ir pazīstams galvenokārt ar baltvīna ražošanu no “Chenin B.” šķirnes vīnogām. Tomēr pēc tam, kad apgabalu piemeklēja laputu invāzija, paātrinājās arī “Cabernet franc N” šķirnes un nedaudz vēlāk arī “Cabernet-Sauvignon N” šķirnes vīnogulāju stādīšana. Vīndarība 20. gadsimta sākumā galvenokārt orientējās uz “iesarkanajiem” [rouget] vīniem – tas bija kafejnīcās patērētā vieglā vīna vietējais apzīmējums, un ar to sākās pirmais posms Anžū vīndārzu pārveidē. Izmantojot vīnogu šķirnes “Grolleau N” un “Grolleau gris G”, no kurām ražo “gaišos” [clairet] vīnus ar maz izteiktu krāsainību, un pievienojot nedaudz “Gamay N” un “Pineau d’Aunis N” šķirnes vīnogu, tika būtiski paplašināta ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou” pazīstamā un atzītā simboliskā sārtvīna ražošana. Šīs pārveides otrā posma pamatā bija ražotāju pieredze, kas iegūta, apsaimniekojot šo augu kompleksu. Novērojumi un analīze par labāko atbilstību starp vīnogu šķirni un tās stādījumu vietu, ražas potenciāla novērtēšana un vīndarības metožu pārzināšana 20. gadsimta 60. gados ļāva attīstīt sarkanvīna ražošanu.

2.   Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Nedzirkstošie vīni

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Anjou” apzīmētie nedzirkstošie vīni ir baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni.

Baltvīni parasti ir sausie vīni, taču dažkārt to saturā var būt fermentējamie cukuri un tos var kvalificēt kā “pussausos”, “pussaldos” vai “saldos” vīnus. Vīniem piemīt intensīvs aromāts, kas atklāj ziedu aromātu nianses (vilkābeli, ceriņus, liepas, verbēnu, kumelītes u. c.) un dažādiem augļiem piemītošās notis (citrusaugļus, plūmes, bumbierus, žāvētos augļus u. c.). Tie ir viegli malkojami, pilnestīgi un izraisa svaiguma un izsmalcinātības sajūtu.

Ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou” apzīmētie sārtvīni satur fermentējamos cukurus, un tie ir vairāk vai mazāk saldeni. Vīniem piemīt intensīvs aromāts, kas atklāj katras vīnogu šķirnes īpatnības. Tomēr dominējošais ir augļu – persiku, zemeņu, citrusaugļu u. c. – aromāts. Baudot šie vīni rada pārdomātu līdzsvaru starp svaigumu un pilnīgumu. To aromātiskā noturība ir intensīva, jo īpaši ar kontrolēto cilmes vietas nosaukuma “Cabernet d’Anjou” apzīmētiem sārtvīniem.

Sarkanvīnos ir labs tanīnu saturs. Tiem piemīts diezgan intensīvi aromāti, un tajos izceļas sarkanajām ogām piemītošās notis. Vīniem piemīt izteikta struktūrainība, tomēr vieglumam ir noteicošā loma. Garšas ziņā vīni ir īpaši patīkami trīs gadus pēc ražas novākšanas.

Sarkanvīni, attiecībā uz kuriem drīkst izmantot norādi “Gamay”, ir svaigi, dzīvespriecīgi un patīkami. Tiem ir raksturīgi aromāti, visbiežāk – augļiem piemītoši aromāti. Parasti tie ir jāizbauda, kamēr ir jauni.

3.   Cēloniskās saiknes

Nedzirkstošie vīni

Ziemeļos augošie vīndārzi un tos ieskaujošā īpatnējā ainava, mērenais klimats, ģeoloģiskās īpatnības un augsnes sastāvs – tas viss piešķir vīniem garšas identitāti, kas izceļas ar svaigumu.

Vīnkopības prakses daudzveidība, kas atkarīga no dažādiem ģeoloģiskiem un augsnes apstākļiem, ir ļāvusi ražotājiem optimāli izvērst katras vīnogu šķirnes, kas nostiprinājās, raksturu. Vīndaru novērojumi un analīze par vīnogulāju audzēšanu ļauj viņiem noteikt vislabāko vīndārza atrašanās vietu. Tādējādi, Anžū vīndārzi ļauj “Chenin B” vīnogu šķirnei izpaust savas galvenās īpašības sausā baltvīnā, bet saulainās un uz dienvidiem vērstās pakalnu nogāzes ļauj izpausties sarežģītākiem vīniem ar paaugstinātu gatavību, un, ja klimatiskie apstākļi sezonas beigās ir labvēlīgi, no šīs šķirnes var iegūt “pussaldos” vai “saldos” vīnus.

Vīnogu šķirnes “Grolleau N”, “Grolleau gris G” vai “Pineau d’Aunis N” aug smilšainos grants pakalnos un ieplakās, un no tām ražo augļainus sārtvīnus, savukārt vīnogu šķirnes “Cabernet franc N” un “Cabernet-Sauvignon N” labi pielāgojas vietām ar seklām vai brūnām augsnēm un regulētu ūdens apgādi, un no tām ražo viegli malkojamus sārtvīnus ar labu aromātisko noturību vai sarkanvīnus, kuriem piemīt viegls “skarbums”, kas tiek uzlabots, pateicoties īsajam specifikācijā paredzētajam vīna kopšanas posmam.

Visbeidzot, “Gamay N” šķirnes vīnkokus vislabāk ir stādīt zemesgabalos ar augsni, kas veidojusies uz pirmskembrija laikmeta iežiem “melnā Anžū” centrālajā daļā, izslēdzot visas “baltā Anžū” vietas; par to liecina ģeogrāfiskā vienība, kas konkrētāk noteikta to sarkanvīnu specifikācijās, attiecībā uz kuriem ģeogrāfiskajā apgabalā drīkst izmantot norādi “Gamay”.

Ražotāju zinātība, kas apgūta, pateicoties vairāku paaudžu pieredzei, izpaužas arī tehnisko ražošanas paņēmienu izvēlē un vīnogu šķirņu sajaukuma prasmē, kura balstās uz ražošanas mērķi un ražas gadu. Meklējot noietu dažādos tirgos, ražošanas daudzveidība rada priekšrocības. Ne tikai valsts līmenī, kur šos vīnus īpaši augstu novērtē Anžē pilsētas, tās apkārtnes, Francijas Bretaņas un Normandijas reģionu iedzīvotāji, bet arī ārpus valsts robežām ievērojama daļa vīnu, uz kuriem attiecas kontrolētie cilmes vietas nosaukumi “Anjou”, “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou”, atbilst Francijas 7. eksportētājreģiona līmenim, kurā atrodas “Val de Loire”.

Dzirkstošie vīni

Dzirkstošo vīnu ražošanas pamatā vēsturiski ir nedzirkstošo baltvīnu ražošana. Jau 15. gadsimtā ražotāji ievēroja, ka vīns, kas tiek iepildīts pudelēs ziemā un kam veic otro fermentāciju, kad atgriežas pirmais karstuma vilnis, dzirkstī, vienlaikus saglabājot aromātu izsmalcinātību. Vispirms “dzirkstošajam” vīnam veica sekundāro fermentāciju pudelē, vai nu izmantojot fermentējamos cukurus no daļēji fermentētās misas, vai arī pievienojot “vecvīnā izšķīdinātu cukuru”; 19. gadsimta sākumā tas veicināja dzirkstošo vīnu ražošanas attīstību, pateicoties lielajiem pazemes pagrabiem krīta tufā, kuros šos vīnus varēja uzglabāt un izturēt zemā un nemainīgā temperatūrā.

Dzirkstošajiem vīniem ir raksturīga izsmalcinātība, kas sajūtama ne tikai izdalītajā gāzē, bet arī to garšas aromātos un struktūrainībā.

Dzirkstošo vīnu ražošana notiek tādos pašos apstākļos. Ražotāji bija ievērojuši, ka vīniem, kas iepildīti pudelēs un tiek turēti pagrabā, ziemas beigās var sākties jauna fermentācija. Empīriski regulējot šo “otro spontāno fermentāciju”, izdevās iegūt “dzirkstošos” vīnus, jo īpaši no “Chenin B” šķirnes vīnogām. Šai vēlīnajai vīnogu šķirnei ir tādas īpašības, svaigums un aromātu smalkums, kas tai piešķir dzirkstošo vīnu ražošanai vajadzīgās iezīmes. Šīs iezīmes sāka izmantot 19. gadsimta sākumā (jo īpaši pēc Žana Baptista Akermana [Jean-Baptiste Ackerman] mudinājuma), meistarīgi regulējot “sekundāro fermentāciju pudelē”, lai tādējādi ražotu dzirkstošos vīnus.

Īpaša uzmanība tiek pievērsta ražas novākšanai. Raža jānovāc tā, lai vīnogu gatavība būtu optimāla un cukuru/skābuma līdzsvars būtu pareizs, un tas ir nepieciešams gan garantētam svaigumam, gan pareizai putu izveidošanai, gan arī pietiekamai uzglabāšanās spējai. Turklāt pazemes pagrabi, it īpaši “melnā Anžū” centrālajā daļā, ir labvēlīgs faktors, lai gatavotu šos vīnus, kuriem ir vajadzīgas plašas uzglabāšanas un apstrādes telpas ar ideāliem gaismas, gaisa mitruma un temperatūras apstākļiem. Šī metode un tehniskais paņēmiens tika piemērots melnogu šķirnēm, lai dzirkstošo sārtvīnu ražošana notiktu slepenākos apstākļos.

Balstoties uz vairāk nekā gadsimtu ilgo pieredzi, dzirkstošo vīnu ražotājiem mūsdienās ir vajadzīgās prasmes, lai raudzēšanas tvertnes pildītu vairāku šķirņu vīnogu maisījumu. Vismaz deviņus mēnešus ilga vīnu kopšana uz nogulsnēm nodrošina vīniem lielāku daudzveidīgumu.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (pildīšana pudelēs, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz tādu vīnu vīnifikāciju un izstrādi, uz kuriem var attiecināt kontrolētos cilmes vietas nosaukumus “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou”, kā arī attiecībā uz tādu nedzirkstošo vīnu vīnifikāciju, izstrādi un kopšanu, uz kuriem var attiecināt kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Anjou”, un tādu dzirkstošo vīnu vīnifikāciju, izstrādi, kopšanu un iepildīšanu pudelēs, uz kuriem var attiecināt kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Anjou”, sastāv no šādu pašvaldību teritorijām, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru:

| — | Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux.

Tiešās apkaimes apgabals – norāde “Gamay”

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalā, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz tādu vīnu vinifikāciju un gatavošanu, uz kuriem var attiecināt norādi “Gamay”, ietilpst šādu pašvaldību teritorijas (pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru):

| — | Deux-Sèvres departamentā: Saint-Martin-de-Mâcon un Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres departamentā: Saint-Martin-de-Mâcon un Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Meigné teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains un Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Meigné teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains un Vaudelnay;

| — | Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

Iepildīšana pudelēs

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

iepildīšana pudelēs noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Dzirkstošos vīnus ražo, izmantojot tikai pudelēs esošo vīnu otrējo fermentāciju.

Uzglabāšanas laiks pudelēs uz nogulsnēm nedrīkst būt mazāks par deviņiem mēnešiem.

Vīnus ražo un pārdod tajās pudelēs, kuru iekšpusē ir izveidojušās putas, izņemot vīnus, ko pārdod pudelēs, kuru tilpums ir mazāks par vai vienāds ar 0,375 litriem vai lielāks par 1,5 litriem.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Neobligātās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem var regulēt dalībvalstis, uzraksta ar rakstzīmēm, kuru lielums gan augstumā, gan platumā, gan biezumā nepārsniedz divkāršu to rakstzīmju lielumu, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam var pievienot ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire” saskaņā ar specifikācijā paredzētajiem noteikumiem.

Ģeogrāfiskā nosaukuma “Val de Loire” rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz divas trešdaļas no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Norāde “Gamay”

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Vīniem, kuri atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas attiecībā uz šo norādi ir paredzēti specifikācijā, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar norādi “Gamay”.

Norādi “Gamay” marķējumā iekļauj pēc kontrolētā cilmes vietas nosaukuma, un to uzraksta ar rakstzīmēm, kuru krāsa ir tāda pati un kuru lielums gan augstumā, gan platumā nepārsniedz divas trešdaļas no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Minēto norādi “Gamay” var papildināt ar norādi “primeur” [“agrīns”] vai “nouveau” [“jauns”] attiecībā uz vīniem, kas atbilst īpašajiem nosacījumiem, kuri attiecībā uz šo norādi paredzēti specifikācijā.

Vīnus, uz kuriem attiecas norāde “primeur” [“agrīns”] vai “nouveau” [“jauns”], obligāti noformē ar norādi par ražas gadu.

Nedzirkstošie baltvīni

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Dokumentos, pārvadāšanas dokumentos un marķējumā nedzirkstošie baltvīni tirdzniecības obligāti jāapzīmē ar norādēm “demi-sec” [pussauss], “moelleux” [pussalds] vai “doux” [salds] atbilstoši fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturam vīnos, kā tas ir noteikts Kopienas tiesību aktos. Etiķetēs šīs norādes atrodas tajā pašā vizuālajā laukumā, kurā uzrakstīts kontrolētais cilmes vietas nosaukums.

Mazāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta un ir minēta ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 18.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/18

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 89/04)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1)
  17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Gros Plant du Pays nantais”

Atsauces numurs: PDO-FR-A0275-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 24. decembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Redakcionālas izmaiņas: jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā teritoriju apvienošana un citas administratīvā zonējuma izmaiņas, kuras notikušas pēc specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, minētajam sarakstam pievienota atsauce uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE.

Visbeidzot, lai uzlabotu sabiedrības informētību, ir pievienota norāde par ģeogrāfisko apgabalu raksturojošo kartogrāfisko dokumentu pieejamību INAO tīmekļa vietnē.

Turklāt ģeogrāfiskais apgabals tiek pārskatīts, tāpēc:

| — | tiek iekļautas trīs komūnas (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine un Saint-Hilaire-de-Loulay), jo visās šajās komūnās ražošanas tradīcijas un vīnogulāji ir tādi, kas ļauj pretendēt uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, |
| --- | --- |

—

tiek iekļautas trīs komūnas (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine un Saint-Hilaire-de-Loulay), jo visās šajās komūnās ražošanas tradīcijas un vīnogulāji ir tādi, kas ļauj pretendēt uz kontrolēto cilmes vietas nosaukumu,

| — | tiek izslēgtas 14 komūnas (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois un Bouguenais), pēc vīndārza sašaurināšanas atstājot tikai tās vietas, kurās notiek kvalitatīva vīnkopība. |
| --- | --- |

—

tiek izslēgtas 14 komūnas (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois un Bouguenais), pēc vīndārza sašaurināšanas atstājot tikai tās vietas, kurās notiek kvalitatīva vīnkopība.

Vienotais dokuments tiek atbilstoši grozīts attiecībā uz noteikto ģeogrāfisko apgabalu.

2.   Noteiktais zemesgabalu apgabals

Noteiktais zemesgabalu apgabals tiek grozīts šādi:

| — | vārds “noteiktais” tiek aizstāts ar vārdu “ražošanas”, |
| --- | --- |

—

vārds “noteiktais” tiek aizstāts ar vārdu “ražošanas”,

| — | tiek pievienoti datumi 2017. gada 3. maijs un 2018. gada 15. novembris, |
| --- | --- |

—

tiek pievienoti datumi 2017. gada 3. maijs un 2018. gada 15. novembris,

| — | noteikumi par zemesgabalu identificēšanu tiek atcelti. |
| --- | --- |

—

noteikumi par zemesgabalu identificēšanu tiek atcelti.

Grozījuma pamatā ir pāreja no zemesgabalu identificēšanas procedūras uz zemesgabalu noteikšanas procedūru.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3.   Tiešās apkaimes apgabals

1. nodaļas IV iedaļas 3. punktā komūnu saraksts tiek aizstāts ar šādu sarakstu:

| — | Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju).

Grozījumā tiek ņemta vērā vairāku komūnu iekļaušana ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī komūnu apvienošana.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

4.   Stādījumu biezība

Punktā par stādījumu biezību:

| — | skaits “6 500” tiek aizstāts ar skaitu “5 000”, |
| --- | --- |

—

skaits “6 500” tiek aizstāts ar skaitu “5 000”,

| — | skaitlis “1,5” tiek aizstāts ar skaitli “2,2”, |
| --- | --- |

—

skaitlis “1,5” tiek aizstāts ar skaitli “2,2”,

| — | vārdi “lielāks par vai vienāds ar 1 metru” tiek aizstāti ar vārdiem “no 0,9 metriem līdz 1,1 metriem”. |
| --- | --- |

—

vārdi “lielāks par vai vienāds ar 1 metru” tiek aizstāti ar vārdiem “no 0,9 metriem līdz 1,1 metriem”.

Šā grozījuma mērķis ir ņemt vērā izmaiņas vīnkopības aprīkojumā un metodēs. Rindstarpu paplašināšana sekmēs agroekoloģiskās prakses ieviešanu, piemēram, rindstarpu nopļaušanu un izaršanu, fitosanitāro apstrādi ar rekuperācijas paneļiem, kā arī darbības, kurām paredzētais vīnkopības standarta aprīkojums ir projektēts divu metru atstatumam starp rindām. Šāds vīnogulāju kopšanas veids pietiekami labi atbilst ražības un kvalitātes līmenim, kāds ir vēlams ar šo ACVN apzīmētajam (svaigajam, vieglajam un skābenajam) vīnam.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz vīnkopības metodi.

5.   Vīnogulāju kopšana

Punktā par piesiešanas noteikumiem tiek norādīts, ka lapotnes augstums ir vismaz:

| — | 0,6 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir mazāks par vai vienāds ar 1,5 metriem, |
| --- | --- |

—

0,6 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir mazāks par vai vienāds ar 1,5 metriem,

| — | 0,65 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir lielāks par 1,5 metriem. |
| --- | --- |

—

0,65 reizes lielāks par atstatumu starp rindām, ja šis attālums ir lielāks par 1,5 metriem.

Lapotnes augstumu mēra no lapotnes apakšējās robežas, kas atrodas vismaz 0,3 metrus virs zemes, līdz apgriešanas augšējai robežai.

Attiecīgais grozījums izriet no stādījumu biezības grozījuma un ļauj saglabāt nemainīgu samēru starp lapām un augļiem (SECV/PR).

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Termiskā apstrāde

Tiek svītrots aizliegums izmantot vīna termisko apstrādi, ja nepieciešamā temperatūra pārsniedz 40 °C. Grozījuma mērķis ir nodrošināt vīndariem visus iespējamos tehniskos līdzekļus, lai varētu novērst sekas, ko rada sliktās ražas gadi ar raksturīgajām organoleptiskajām izmaiņām, kas dod “zemes pelējuma piegaršu”[Goût Moisi Terreux]. Ir pierādīts, ka misas karsēšanas metode, ko dēvē par termovinifikāciju, masas zuduma un iztvaikošanas izteiksmē vīnam kaitē daudz mazāk nekā mezoporo vīndarības ogļu izmantošana.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz īpašajām vīndarības metodēm.

7.   Fasēšana

Vīniem ar norādi “uz nogulsnēm”[sur lies] fasēšanas perioda beigas no 30. novembra tiek pārceltas uz 31. decembri. Grozījums ļauj par vienu mēnesi pagarināt fasēšanas periodu vīniem ar norādi “uz nogulsnēm”, lai šādi optimizētu šīs kategorijas vīnu tirdzniecības periodu, nezaudējot norādei atbilstošo vīna svaigumu.

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

8.   Vīnu aprite

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, no kura atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne tiek pārskatīta, lai atjauninātu attiecīgo komūnu skaitu (69 komūnas, nevis 92). Attiecībā uz saikni tiek paskaidrots, ka stādījumu biezība ir vidēja vai paaugstināta.

Tiek svītrota atsauce uz Pornic piejūras kūrortu un izlabots Bourgneuf komūnas nosaukums (svītrojot vārdus “en Retz”).

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

10.   Pārejas pasākums

| — | 1. punkts tiek aizstāts ar šādu punktu:
  “Ievērojot pārējos šīs specifikācijas noteikumus, attiecībā uz ražu, kura iegūta zemesgabalos, kas izslēgti no kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam noteiktā zemesgabalu apgabala un identificēti pēc to kadastrālās atsauces un platības, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu drīkst turpināt izmantot, līdz tajos iestādītie vīnkoki tiek izarti, taču ne ilgāk kā: |
| --- | --- |

—

1. punkts tiek aizstāts ar šādu punktu:

“Ievērojot pārējos šīs specifikācijas noteikumus, attiecībā uz ražu, kura iegūta zemesgabalos, kas izslēgti no kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam noteiktā zemesgabalu apgabala un identificēti pēc to kadastrālās atsauces un platības, kontrolēto cilmes vietas nosaukumu drīkst turpināt izmantot, līdz tajos iestādītie vīnkoki tiek izarti, taču ne ilgāk kā:

| — | līdz 2021. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmēs 1996. gada 21. maijā un 2000. gada 25. maijā, |
| --- | --- |

—

līdz 2021. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmēs 1996. gada 21. maijā un 2000. gada 25. maijā,

| — | līdz 2031. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2017. gada 3. maijā”. |
| --- | --- |

—

līdz 2031. gada ražai (ieskaitot) attiecībā uz komūnām, kurām noteikto zemesgabalu apgabalu Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts apstiprinājis kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2017. gada 3. maijā”.

Šā grozījuma mērķis ir pakāpeniski pielāgot vīndārzu.

Pārejas pasākums attiecībā uz vīnogulāju kopšanas režīmu tiek svītrots.

Pārejas pasākums attiecībā uz vīndārzā izmantotajām vīnogulāju šķirnēm tiek izmainīts, lai vārdus “specifikācijas apstiprināšanas dienā” aizstātu ar datumu “2011. gada 16. novembrī”.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

11.   Marķēšanas noteikums

XII iedaļā tiek pievienots šāds apakšpunkts: “c) Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.”

Tāpēc vienotais dokuments tiek grozīts attiecībā uz papildu nosacījumiem.

12.   Paziņošanas pienākumi

Nosaukuma izmantošanas pieprasījumu iesniegšanas termiņš no 15. decembra tiek pārcelts uz 31. decembri.

Redakcionālas izmaiņas tiek veiktas arī II nodaļas I iedaļas 2. punktā un II nodaļas II iedaļas 2. punktā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13.   Galvenie pārbaudāmie parametri

3. nodaļa ir pārskatīta, lai galveno pārbaudāmo parametru redakciju saskaņotu ar Nantes reģiona specifikācijām.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Gros Plant du Pays nantais”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīni |
| --- | --- |

1.

Vīni

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Vīniem ir šādas īpašības:

| — | minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %, |
| --- | --- |

—

minimālā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %,

| — | maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 4 grami uz litru, |
| --- | --- |

—

maksimālais fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs ir 4 grami uz litru,

| — | gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru, |
| --- | --- |

—

gaistošo skābju maksimālais saturs ir 10 miliekvivalenti uz litru,

| — | pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %. |
| --- | --- |

—

pēc bagātināšanas maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 11 %.

Kopējais skābuma saturs, kopējais sēra dioksīda saturs un kopējā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija vīniem ir tāda, kā noteikts Kopienas tiesiskajā regulējumā. Tie ir sausi, nedzirkstoši baltvīni.

Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem.

Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums.

Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Kopējais maksimālais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošais skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Kopējais maksimālais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Vīnogulāju stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku uz hektāru.

Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par 2,2 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem ir no 0,9 līdz 1,1 metriem.

Vīnogulājus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 14 vīnstīgu pumpuriem, apgriež:

| — | vai nu īsi (vainagu veidojot Ruajā [Royat] kordona, kausveida vai vēdekļveida formā), |
| --- | --- |

—

vai nu īsi (vainagu veidojot Ruajā [Royat] kordona, kausveida vai vēdekļveida formā),

| — | vai arī pēc vienkāršās Gijo [Guyot] metodes. |
| --- | --- |

—

vai arī pēc vienkāršās Gijo [Guyot] metodes.

Apgriešana ir jāpabeidz pirms pumpuru izplaukšanas jeb Eihorna [Eichhorn] un Lorenca [Lorentz] skalas 5. posma.

Augļu aizmešanās posmā auglīgo skaits gadā uz katru vīnkoku ir mazāks par vai vienāds ar 12.

Īpašā vīndarības metode

Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas nepārsniedz -5 °C, ir aizliegta.

Pēc bagātināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 11 %.

Papildus iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības praksē attiecībā uz vīniem tiek ievēroti arī pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā [code rural et de la pêche maritime].

b.   Maksimālā ražība

75 hektolitri no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas apstiprināts Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta kompetentās valsts komitejas sanāksmē 2018. gada 20. jūnijā. Dienā, kad kompetentā valsts komiteja apstiprināja šo specifikāciju, minētais apgabals, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, aptvēra šādu komūnu teritoriju

| — | Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Chéméré deleģētās komūnas teritoriju), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne un Villeneuve-en-Retz; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Chéméré deleģētās komūnas teritoriju), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne un Villeneuve-en-Retz;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent deleģētās komūnas teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Chaussaire deleģētās komūnas teritoriju), Orée d’Anjou un Sèvremoine (tikai attiecībā uz Saint-Crespin-sur-Moine un Tillières deleģēto komūnu teritoriju); |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Mauges-sur-Loire (tikai attiecībā uz La Chapelle-Saint-Florent deleģētās komūnas teritoriju), Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Chaussaire deleģētās komūnas teritoriju), Orée d’Anjou un Sèvremoine (tikai attiecībā uz Saint-Crespin-sur-Moine un Tillières deleģēto komūnu teritoriju);

| — | Vendée departamentā: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay un Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departamentā: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay un Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | “Montils B” |
| --- | --- |

“Montils B”

| | “Colombard B” |
| --- | --- |

“Colombard B”

| | “Folle blanche B” |
| --- | --- |

“Folle blanche B”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfiskā apgabala reljefu caurvij blīvs upju tīkls, kas izvietojies uz dienvidiem un austrumiem no Nantes [Nantes] pilsētas. Nantes reģions stiepjas no Možas [Mauges] kalnu pakājes austrumos līdz Atlantijas okeāna piekrastei rietumos un no Luāras krastiem ziemeļos līdz Vandejas līdzenumiem dienvidos, un reģiona ainavu nosaka ar vīnogulājiem apstādīto pakalnu un ieleju mija. Vīnogulāji ir iestādīti lielākoties uz pakalniem un nogāzēs, kas atrodas ap Granljē [Grandlieu] ezeru un tā ietekām, kā arī Gulēna [Goulaine] purva un Luāras ielejas nogāzēs. Šis ģeogrāfiskais apgabals atrodas lielā Luāras ielejas vīndārza vistālākajā rietumu galā un sastāv no 69 komūnām, kas ietilpst Atlantijas Luāras, Meinas un Luāras un Vandejas departamentos.

Ģeogrāfiskais apgabals ir izvietots uz sena un kompleksa ģeoloģiskā pamata, kur plutoniskās formācijas (granīti, gabross) sastopamas jauktā veidā ar metamorfiskajiem iežiem (gneiss, vizlas slānekļi, amfibolīti un eklogīti), ko vietām klāj terciāra smilts un grants nogulumi. Šie dažādie ieži, nonākot erozijas stāvoklī, bieži vien izveido skābas augsnes, kas bagātas ar raupjiem elementiem (smiltīm, oļiem un granti), ir veselīgas un labi aerētas, ar pietiekamu dabisko noteci, bet nav pārāk auglīgas, un to ūdens rezerves ir mērenas. Attiecībā uz izmantojamību jāteic, ka vīnogu ražas novākšanai noteikto zemesgabalu apgabalu stingri ierobežo stāvāko pauguru nogāzes ar seklām un smilšainām augsnēm.

Nantes reģiona klimatā jūtama okeāna ietekme, un tās iespiešanos ievērojami atvieglo Luāras grīva. Klimatu raksturo nelielas temperatūras svārstības gada laikā. Ziemas ir īpaši maigas, un pavasaros tas veicina agru augsnes sasilšanu. Pateicoties jūras piekrastes vējam, kas samazina karstuma viļņu biežumu un intensitāti, vasarās temperatūras saglabājas zemas. Lietus ir salīdzinoši vienmērīgi sadalīts pa visu gadu, tomēr vasarās ir izteikts nokrišņu deficīts. Šajos platuma grādos ir daudz saulainu dienu.

Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni

Pārmantojis ļoti senas vīnkopības tradīcijas, Nantes reģiona vīndārzs viduslaikos bija viens no lielākajiem visā Francijā. Sākot no XVI gadsimta, holandiešu tirgotāju iespaidā vīnkopji pievērsās spirta dedzināšanai. Pēc tam izplatījās un vietējās vīnogu šķirnes nomāca pie Šarantas [charentais] šķirņu grupas piederīgā “Folle blanche B”, kas izslavēta ar no tās saražotā spirta kvalitāti. Nantes reģiona dabas apstākļos šī vīnogu šķirne ir apliecinājusi savu piemērotību baltvīna ražošanai. Nosaukums “Gros Plant” šo Francijas rietumdaļā lielu popularitāti iemantojušo vīnu apzīmēšanai rakstos pirmoreiz parādījās 1732. gadā. XIX gadsimta vidū, kaut arī spirta dedzināšana Nantes reģionā bija pieklususi, “Gros Plant” vīndārzs joprojām aizņēma 20 000 hektāru.

Pēc filokseras uzliesmojuma izraisītās krīzes līdzās vīnogulāju šķirnei “Folle blanche B” mazākā apjomā sāka stādīt arī divas citas Šarantas izcelsmes vīnogu šķirnes, proti, “Montils B” un “Colombard B”. Lai kontrolētu šo dabiski auglīgo augu spēku, ražotāji pieņēma stingrus noteikumus — vidēja vai paaugstināta stādījumu biezība, vīnogulāju īsā apgriešana un stingri ierobežojumi attiecībā uz auglīgo zaru skaitu. Šai ražošanai paredzētos zemesgabalus viņi izvēlējās, ņemot vērā to piemērotību agrai vīnogu nobriešanai, nelielās ūdens rezerves un vājāko auglību. Līdz ar ražības samazināšanos uzlabojās vīnu kvalitāte. Pateicoties reklāmai, kuru piekopa 1948. gadā izveidotā Bakha brālība Bretvins, un 1951. gadā izveidotās pirmās šā nosaukuma aizsardzības arodbiedrības centieniem, ar 1954. gada 26. februāra lēmumu “Gros Plant du Pays nantais” tika atzīts par ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukumu [appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure]. Pēc tam šie vīni kļuva slaveni visas valsts mērogā.

Lai varētu ražot bagātīgākus un sarežģītākus vīnus, vīndari apstiprināja īpašu tehnisko vīndarības metodi, “Nantes metodi”, kas paredz vīnus nenolejot izturēt uz smalkajām vīndarības nogulsnēm vismaz vienu ziemu, — šī zinātība radusies no vīndaru ieraduma labākā vīna mucu paturēt ģimenes svētku atzīmēšanai nākamā gada pavasarī un vīnu tajā atstāt uz nogulsnēm. Šāda vīndarības metode vīnam piešķir piesātinātību un sulīgumu, to bagātinot, it īpaši ar monoproteīniem un citām sastāvdaļām, kas rodas rauga šūnu sieniņu autolīzē. Turklāt šī metode, kas paredz neveikt nekādas manipulācijas ar vīniem un turēt tos ar oglekļa dioksīdu piesātinātā atmosfērā, stingri ierobežojot oksidēšanos un gaistošo savienojumu izdalīšanos, ļauj spirta fermentācijas gaitā veidojušos aromātus saglabāt līdz pavasarim un vēl ilgāk. Noteikumi, kas īpaši attiecas uz tradicionālo norādi “uz nogulsnēm”, tika izstrādāti 1977. gadā, un saskaņā ar tiem, lai ierobežotu vīna noliešanu no nogulsnēm un dekantēšanu, no 1994. gada vīnus pudelēs pilda vīndarīšanas pagrabos.

2009. gadā kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārzs aizņēma gandrīz 1 500 hektāru lielu platību, ko izmantoja 600 ražotāji, lai gadā saražotu aptuveni 100 000 hektolitrus vīnu, un no tiem vairāk nekā trešdaļu apzīmēja ar norādi “uz nogulsnēm”. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Gros Plant du Pays nantais” vīni ir nedzirkstoši baltvīni. Tiem ir izteikti gaiši dzeltens ietērps, kas jauniem vīniem dažkārt iekrāsots ar zaļiem lāsumiem. Vīnu garšas līdzsvars ir skābens, un kopumā dominē svaigums un vieglums. Pēc smaržas tiem piemīt smalki, pārsvarā augļu vai ziedu, aromāti, ko bieži papildina jodēta smarža.

Vīni, kurus apzīmē ar norādi “uz nogulsnēm”, mutē parasti rada līdzsvaru, kas vairāk vērsts uz piesātinātību, sarežģītāku smaržu buķeti, un tiem var piemist viegls dzirkstīgums, ko rada atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies spirta fermentācijas procesā. Lai saglabātu svaigumu, aromātu bagātību un endogēno oglekļa dioksīdu, kopšanas laikā vīnus sargā no oksidēšanās. Tā kā oglekļa dioksīda saturs ir pārāk augsts fasēšanai mīkstos konteineros, šos vīnus pilda pudelēs, un iepildīšanas laikā ir nepieciešama īpaša rūpība. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīnu oriģinalitāti nosakošo vīnogu šķirņu iekopšana Nantes reģionā ir saistīta ar Nantes ģeogrāfisko stāvokli un vēsturi. Šajā lielajā ostas pilsētā, kas atrodas pie Luāras ieteces Atlantijas okeānā, ļoti agri attīstījās aktīva vīna tirdzniecība, kura apgādāja ar vīnu Ziemeļeiropas pilsētas. Nozīmīgais tirdzniecības centrs piesaistīja daudzus tirgotājus, to vidū lielu skaitu holandiešu, kuru ietekmē vīnogu šķirne “Folle blanche B” ģeogrāfiskajā apgabalā izplatījās, vēl pirms tika iekoptas abas pārējās vīnogu šķirnes “Montils B” un “Colombard B”, kuru agronomiskie parametri ir ļoti līdzīgi.

Nantes reģiona pedoklimatiskie apstākļi ļāva no šīm vīnogu šķirnēm gatavot līdzsvarotus baltvīnus ar izsmalcinātiem aromātiem. Ģeogrāfiskā apgabala rupjgraudainās un skābās augsnes, kas izveidojušās uz granīta, gneisa, vizlas slānekļa vai smilts un grants nogulumiem, mijiedarbībā ar Nantes maigo ziemas klimatu veicina vīnogulāju veģetatīvā cikla agrīnu iesākumu un savlaicīgu vīnogu nogatavošanos. Kontrolētā cilmes vietas nosaukuma vīndārza atrašanās reģiona ziemeļu daļā un okeāna ietekme nodrošina vēsas temperatūras vasarās, palīdzot saglabāt vīnogu izsmalcināto aromātu prekursorus.

Lai izvēlētās vīnogu šķirnes pielāgotu Nantes reģiona dabas apstākļiem, ģeogrāfiskā apgabala vīndari izmantojuši labi iesakņojušos zinātību, kas pārmantota no gadsimtiem senām izsmalcinātu vīnu tirdzniecības tradīcijām. Tehniskās izvēles — gan attiecībā uz zemesgabalu atlasi pirms stādīšanas, gan attiecībā uz vīnogulāju augšanas spēka regulēšanu — ļauj maksimāli izmantot ģeogrāfiskā apgabala mazauglīgās augsnes un saules gaismas bagātību, lai iegūtu nogatavojušos un veselīgu vīnogu ražu.

Nantes vīna kopšanas metode, izturot to uz smalkajām vīndarības nogulsnēm un neveicot noliešanu, ļauj vīnā izpausties smaržu molekulām, kas radušās fermentācijas laikā. Maigais ziemas klimats veicina vīna mijiedarbību ar nogulsnēm, pastiprinot vīnu bagātīgumu. Šāda kopšana vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, piešķir piesātinātību, izsmalcinātus un maigus augļu vai ziedu aromātus, kā arī nelielu dzirkstīgumu, ko izraisa atlikušais oglekļa dioksīds, kas izveidojies fermentācijas beigās. Lai saglabātu šādas kopšanas radītās priekšrocības un novērstu oksidēšanos, vīndari ir apguvuši īpašu vīna fasēšanas prasmi un iepildīšanu pudelēs veic vīndarīšanas pagrabos. Šī tradicionālā prakse, kas samazina manipulācijas ar produktu, ir nevainojami pielāgota, lai saglabātu vīnu smalkās smaržu komponentes.

Būdams Luāras vīns, kas saražots “vistuvāk okeānam” (jo ģeogrāfiskais apgabals sniedzas līdz Burgnefas [Bourgneuf] līcim), “Gros Plant du Pays nantais” mutē atraisa skābenu garšu un parasti arī jodētus aromātus, kas lieliski sader ar vēžveidīgajiem un austerēm. Ražotāji vienmēr ir daudzinājuši šo vīnu identitātes saistību ar vietējo gastronomiju, un 1954. gadā viņi panāca ierobežota audzēšanas apgabala augstākās kvalitātes vīna nosaukuma atzīšanu. Arī mūsdienās reģiona vīndārza atrašanās piekrastē starp Bretaņu un Vandeju dod komerciālas priekšrocības, jo daudzie tūristi vasarā aktīvi veicina vīna reģiona atpazīstamību un nostiprina priekšstatu par šo vīnu kā ideālu piedevu pie jūras produktiem.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar atkāpi par prasībām vīndarīšanas un vīna gatavošanas jomā un attiecībā uz tādu vīnu darīšanu, gatavošanu, kopšanu un fasēšanu, kuriem var piemērot norādi “uz nogulsnēm”, veido šādu komūnu teritorija:

| — | Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique departamentā: Boussay, Chaumes-en-Retz (tikai attiecībā uz Arthon-en-Retz deleģētās komūnas teritoriju), Couffé, Ligné, Loireauxence (tikai attiecībā uz Varadesdeleģētās komūnas teritoriju), La Marne, Mésanger, Paulx un Rezé;

| — | Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire departamentā: Beaupréau-en-Mauges (tikai attiecībā uz Gesté deleģētās komūnas teritoriju) un Montrevault-sur-Èvre (tikai attiecībā uz La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet un Le Puiset-Doré deleģēto komūnu teritoriju).

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar norādi “uz nogulsnēm” drīkst tiem vīniem, kuri atbilst attiecībā uz šo norādi specifikācijā paredzētajiem ražošanas nosacījumiem.

Kontrolēto cilmes vietas nosaukumu papildināt ar ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire” drīkst saskaņā ar noteikumiem, kas specifikācijā paredzēti attiecībā uz šā ģeogrāfiskā nosaukuma lietošanu.

Ja pievieno norādi “uz nogulsnēm” vai ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”, izmantoto rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz to rakstzīmju lielumu, ar kādām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīniem, uz kuriem attiecas norāde “uz nogulsnēm”, jānorāda vīnogu ražas gads.

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā drīkst norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka:

| — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta, |
| --- | --- |

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta,

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās apdzīvotās vietas nosaukumu uzdrukā ar rakstzīmēm, kuru lielums ne augstumā, ne platumā, ne rakstzīmju stila ziņā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kādām atveidots kontrolētais cilmes vietas nosaukums. To norāda tajā pašā redzamības laukā, kur kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

lai saglabātu īpašības, kas radušās, pateicoties vīndarīšanas un vīna kopšanas metodei, it īpaši vīna svaigumu, aromātu sarežģītību un nelielo dzirkstīgumu, ko rada endogēnā oglekļa dioksīda klātbūtne, un lai ierobežotu dekantēšanu, vīnus, uz kuriem var attiecināt norādi “uz nogulsnēm”, pudelēs iepilda vīndarīšanas pagrabos, un to dara laikposmā no 1. marta līdz 31. decembrim nākamajā gadā pēc ražas novākšanas.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 18.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 89/26

---

Tāda standarta grozījuma apstiprināšana, kas izdarīts ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 89/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 5. punktu (1).

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“TORO”

Atsauces numurs: PDO-ES-A0886-AM03

Paziņojuma datums: 2019. gada 18. decembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN IEMESLI

1.   Grozījums, kas attiecas uz fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām, atbilstīgi vīna veidam

Apraksts un iemesli

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punkta a) apakšpunktu un vienotā dokumenta 1.4. punktu.

Jaunās vīndarīšanas tendences, kuru pamatā ir drošākas tehnoloģijas pieejamība, kā arī izmaiņas patērētāju gaumē nosaka, ka baltvīnu un sārtvīnu reducējošo cukuru saturs ir jākoriģē no 4 gramiem litrā uz 9 gramiem litrā. Arī sarkanvīnu gadījumā ilgstošā pieredze vīndarīšanā ir pierādījusi, ka ar CVN “Toro” apzīmēto vīnu kopējais cukura saturs ir zemāks, taču tas neietekmē to augsto kvalitāti. Tāpēc augšējā robeža 6 grami litrā ir samazināta līdz 4 gramiem litrā.

Turklāt norāde par sauso ekstraktu ir svītrota, jo tā ir lieka.

Šis grozījums, kas paredz izmaiņas vienotajā dokumentā, tiek uzskatīts par standarta grozījumu, jo tas ietver fizikālo un ķīmisko īpašību korekciju. Ar to netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un iedabu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis grozījums nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām neietilpst.

2.   Ražošanas nosacījumu grozījums: ekstrakcijas iznākums

Apraksts un iemesli

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 3. punkta b.1) apakšpunktu un vienotā dokumenta 1.5.1. punktu.

Pēdējos gados vīna darītavu jaunās tehnoloģijas – dzesēšana un vakuuma filtru izmantošana misas klasifikācijai – ir devušas iespēju no vīnogām iegūt vairāk sulas, nepaaugstinot spiedienu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt kvalitāti. Tas nodrošina optimālu rezultātu, proti, augstāku iznākumu vienlaikus ar specifikācijā prasītā kvalitātes līmeņa saglabāšanu. Tāpēc ierosināts ekstrakcijas iznākumu palielināt no 70 uz 72 litriem vīna no katriem 100 kilogramiem vīnogu.

Šis grozījums, kas paredz izmaiņas vienotajā dokumentā, tiek uzskatīts par standarta grozījumu, jo ar to netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un iedabu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis grozījums nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām neietilpst.

3.   “Verdejo” ražas pieaugums un hektolitros no hektāra izteiktā maksimālā iznākuma atjauninājums

Apraksts un iemesli

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 5. punktu un vienotā dokumenta 1.5.2. punktu.

Mūsdienu vīnkopības sasniegumi ļauj iegūt lielākas ražas (kilogramos no hektāra), nekaitējot izejvielas kvalitātei. Konkrētajā šķirnes “Verdejo” gadījumā maksimālā raža, kas līdz šim noteikta ACVN “Toro” specifikācijā, bija ievērojami zemāka par apgabalā iegūtajām vidējām ražām. Tas apdraudēja vīnkopju neto peļņu un tātad arī vīndārzu ienesīgumu. Tāpēc ierosināts palielinājums no 6 900 kg/ha uz 9 000 kg/ha.

Tā kā ir palielināts ekstrakcijas iznākums (iepriekšējais grozījums), ir atjaunināts arī produkcijas iznākums, kas izteikts hektolitros no hektāra.

Šis grozījums, kas paredz izmaiņas vienotajā dokumentā, tiek uzskatīts par standarta grozījumu, jo ar to netiek būtiski mainīts aizsargātais produkts, kurš saglabā saitē aprakstītās īpašības un iedabu, ko rada mijiedarbība starp dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Tāpēc šis grozījums neietilpst nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām.

4.   Noteiktajā apgabalā notiekošās iepakošanas pamatojuma papildinājums

Apraksts un iemesli

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 8. punkta b.2) apakšpunktu un vienotā dokumenta 1.9. punktu.

Specifikācijas 8. punkta b.2) apakšpunkts ir pārformulēts, lai pamatotu iepakošanu (iepildīšanu pudelēs), kas notiek noteiktajā apgabalā, kurš definēts saskaņā ar jaunās Regulas (ES) 2019/33 4. panta 2. punktu.

Tas tiek uzskatīts par standarta grozījumu, kas ietekmē vienoto dokumentu, jo šāda prakse jau bija viena no prasībām. Tātad nekādi papildu tirdzniecības ierobežojumi ar šo grozījumu netiek ieviesti. Tā ir tikai formulējuma maiņa, kas nodrošina atbilstību spēkā esošajam tiesību aktam. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis grozījums nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām neietilpst.

5.   Salāgošana ar noteikumiem par to, kā verificējama atbilstība specifikācijai

Apraksts un iemesli

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 9. punktu.

Notikusi salāgošana ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulas (ES) Nr. 1306/2013 un Komisijas 2018. gada 17. oktobra Īstenošanas regulas (ES) 2019/34 noteikumiem, jo īpaši Īstenošanas regulas 19. pantu, kurā noteikts veids, kā kompetentajai iestādei vai kontroles struktūrai jāveic ikgadējā verifikācija, lai pārbaudītu atbilstību produkta specifikācijai. Šis grozījums ir daļa no atjauninājuma, kas specifikācijā jāizdara, lai nodrošinātu, ka tā atbilst standartā UNE-EN-ISO 17065 noteiktajiem kritērijiem.

Šis tiek uzskatīts par standarta grozījumu, kas neietekmē vienoto dokumentu, jo nevienā no Regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā minētajām kategorijām tas neietilpst.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Toro

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna vai vīnu apraksts

VĪNS – BALTVĪNI UN SĀRTVĪNI

Baltvīni ir salmu dzeltenā krāsā, aromātiski un līdzsvaroti, ar augļu smaržu. Kad šie vīni tiek raudzēti mucā, minētās īpašības sajaucas ar koksnei piemītošajām dūmojuma un grauzdējuma notīm.

Sārtvīni ir zemeņu vai aveņu sarkanā krāsā, ar meža ogu aromātu.

Ja atlikumcukuru proporcija vīnos ir 5 grami litrā vai vairāk, maksimālais sēra dioksīda daudzums, ko tie var saturēt, ir 250 miligrami litrā.

Šajā iedaļā norādītie fizikālie un ķīmiskie parametri katrā ziņā atbilst ES noteikumos paredzētajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

11

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

200

VĪNS – SARKANVĪNI

Sarkanvīni ir tumši ķiršsarkanā krāsā, aromātiski un līdzsvaroti, ar sarkano ogu un meža ogu smaržu un labu struktūru. Pēc vīnu izturēšanas tajos parādās arī mucas koksnei raksturīgās notis. Salīdzinājumā ar citu apgabalu vīniem “Toro” sarkanvīnu raksturīgā īpatnība ir tāda, ka tie ir strukturētāki un vairāk piesātināti ar tanīnu, ar dominējošu gatavu augļu smaržu un mazāku skābumu.

Šajā iedaļā norādītie fizikālie un ķīmiskie parametri katrā ziņā atbilst ES noteikumos paredzētajām robežvērtībām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 12,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

12,5

Minimālais kopējais skābums

3,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

VĪNDARĪBAS METODES

Īpašā vīndarības metode

| — | Vīnogu minimālais iespējamais spirta saturs: 10,5 % tilp. |
| --- | --- |

—

Vīnogu minimālais iespējamais spirta saturs: 10,5 % tilp.

| — | Maksimālais ekstrakcijas iznākums: 72 litri no 100 kilogramiem vīnogu. |
| --- | --- |

—

Maksimālais ekstrakcijas iznākums: 72 litri no 100 kilogramiem vīnogu.

VĪNDARĪBAS METODES

Relevantie ierobežojumi vīndarīšanā

Baltvīni jāražo tikai no balto vīnogu šķirnēm (“Malvasía Castellana” un “Verdejo”).

Sārtvīni jāražo no atļautajām sarkano un balto vīnogu šķirnēm (primārajām un sekundārajām šķirnēm).

Sarkanvīni jāražo no šķirnēm “Tinta de Toro” un “Grenache”, un to sastāvā jābūt vismaz 75 % “Tinta de Toro” vīnogu.

VĪNDARĪBAS METODES

Audzēšanas metode

| — | Stādījumu minimālā biezība: 500 vīnkoku uz hektāru. |
| --- | --- |

—

Stādījumu minimālā biezība: 500 vīnkoku uz hektāru.

| — | Vīnkoku vainagu var veidot kausveidā vai uz špalerām. |
| --- | --- |

—

Vīnkoku vainagu var veidot kausveidā vai uz špalerām.

| — | Jaukti stādījumi, kuros nevar novākt katras šķirnes ražu atsevišķi, nav atļauti. |
| --- | --- |

—

Jaukti stādījumi, kuros nevar novākt katras šķirnes ražu atsevišķi, nav atļauti.

b)   Maksimālā raža/iznākums

“Red Grenache”, “Malvasía Castellana” (“Doña Blanca”) un “Verdejo”

9 000 kg vīnogu no hektāra

“Red Grenache”, “Malvasía Castellana” (“Doña Blanca”) un “Verdejo”

64,80 hl no hektāra

“Tinta de Toro”

6 000 kg vīnogu no hektāra

“Tinta de Toro”

43,20 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

ACVN “Toro” ģeogrāfiskais apgabals atrodas Kastīlijas un Leonas reģiona tālākajā rietumu daļā, Samoras provinces dienvidaustrumos, kā arī ietver daļu no dabas teritorijām Tierra del Vino, Valle del Guareña un Tierra de Toro. Tas robežojas ar līdzenumiem Tierra del Pan un Tierra de Campos un aptver 62 000 hektāru zemes.

Tas ietver turpmāk minētās pašvaldības.

Samoras provincē:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo un Villabuena del Puente;

Valjadolidas provincē:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero, vīnkopības rajoni Villaester de Arriba un Villaester de Abajo un pašvaldība Pedrosa del Rey.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“VERDEJO”

“DOÑA BLANCA” – “MALVASÍA CASTELLANA”

“TEMPRANILLO” – “TINTA DE TORO”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Klimatiskie apstākļi – ārkārtīgais aukstums ziemā, daudzās saules gaismas stundas un ekstremālās temperatūras – ierobežo vīnogulāju ražīgumu. Dažādās augsnes ir smagas mālsmilts augsnes (vīnkopji katru šķirni stāda atbilstoši augsnes tipam), kurām ir neitrāls pH un kurās ir maz organisko vielu, ko vīnkopji pievieno ar augsnes ielabotājiem. Gan klimatiskie apstākļi, gan augsnes tipi nosaka vīnu aromātu, struktūru un augsto spirta saturu. Turklāt augstais dzelzs saturs augsnē, kausveida vainagu veidošanas sistēma un ievērojamais vīndārzu vecums nodrošina pārsteidzošo pigmenta daudzumu šajos vīnos.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Vīndarības procesā ietilpst vīnu pildīšana pudelēs un tai sekojoša izturēšana. Tāpēc šajā specifikācijā aprakstītās organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības var tikt garantētas tikai tad, ja ar vīnu rīkojas tikai ražošanas apgabalā. ACVN “Toro” vīnu iepildīšana pudelēs ir viens no faktoriem, kas ir būtisks, lai panāktu specifikācijā izklāstītās īpašības. Tādējādi, lai nodrošinātu kvalitāti un garantiju attiecībā uz izcelsmi un kontroli, iepildīšanai pudelēs jānotiek pudeļu pildīšanas cehos vīndarītavās, kas atrodas ražošanas apgabalā.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Apzīmējuma “AIZSARGĀTS CILMES VIETAS NOSAUKUMS” vietā uz etiķetes var izmantot tradicionālo apzīmējumu “CILMES VIETAS NOSAUKUMS”.

Vīnu marķējumā var būt norādes “ROBLE” [OZOLS] un “FERMENTADO EN BARRICA” [RAUDZĒTS MUCĀ]. Sarkanvīniem, kas atbilst spēkā esošajos tiesību aktos izklāstītajiem nosacījumiem, drīkst izmantot tradicionālos apzīmējumus “CRIANZA”, “RESERVA” un “GRAN RESERVA”.

Saite uz produkta specifikāciju

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---