# Den Europæiske Unions C 88/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 88 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang17. marts 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 88

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang17. marts 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 88/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9703 — SCP/real) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 88/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 88/03 | Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 | 3 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 88/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9703 — SCP/real) (
  1
  )

1

1

2020/C 88/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2) (
  1
  )

1

2

2020/C 88/03

Meddelelse fra Kommissionen om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012

3

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 88/04 | Euroens vekselkurs — 16. marts 2020 | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 88/04

Euroens vekselkurs — 16. marts 2020

5

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 88/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 88/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 88/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 15 |
| 2020/C 88/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 20 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 88/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 88/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

8

2020/C 88/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

15

2020/C 88/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9703 — SCP/real)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 88/01)

Den 4. marts 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9703. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9703. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9739 — AXA/Groupe Crédit Agricole/ELL Luxembourg 2)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 88/02)

Den 5. marts 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9739. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9739. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/3

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012

(2020/C 88/03)

Rådets forordning (EF) nr. 617/2009 af 13. juli 2009 om åbning af et autonomt toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (1) blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 464/2012 (2).

Kommissionens forordning (EF) nr. 620/2009 af 13. juli 2009 om forvaltning af et toldkontingent for import af oksekød af høj kvalitet (3) blev ophævet ved og erstattet af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 af 7. juni 2012 om fastlæggelse af regler for forvaltningen af toldkontingentet for oksekød af høj kvalitet (4).

I artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012 er det fastsat, at overgangen til fri omsætning af de produkter, der importeres under kontingentet med løbenummer 09.2202, som har erstattet kontingentet med løbenummer 09.4449, som er omfattet af forordning (EF) nr. 620/2009, skal ske mod forelæggelse af ægthedscertifikat.

Følgende udstedende myndigheder er bemyndiget til at udstede ægthedscertifikater i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 481/2012:

| Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government |
| --- |
| 18 Marcus Clarke Street |
| Canberra City ACT 2601 |
| AUSTRALIEN |

Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (DAFF) of the Australian Government

18 Marcus Clarke Street

Canberra City ACT 2601

AUSTRALIEN

| Kontaktorgan: Biosecurity Service Group |
| --- |
| Greg Read, Executive Manager |
| Tlf. +61 262723594 |
| E-mail: pr@aqis.gov.au |

Kontaktorgan: Biosecurity Service Group

Greg Read, Executive Manager

Tlf. +61 262723594

E-mail: pr@aqis.gov.au

| Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA) |
| --- |
| Washington D.C., 20250 |
| AMERIKAS FORENEDE STATER |

Food Safety and Inspection Service (FSIS) of the United States Department of Agriculture (USDA)

Washington D.C., 20250

AMERIKAS FORENEDE STATER

Websted: http://www.fsis.usda.gov

| Canadian Food Inspection Agency (CFIA) |
| --- |
| 1400 Merivale Road |
| Ottawa, Ontario |
| K1A 0Y9 |
| CANADA |

Canadian Food Inspection Agency (CFIA)

1400 Merivale Road

Ottawa, Ontario

K1A 0Y9

CANADA

E-mail: bertrand.st-arnaud@inspection.gc.ca

Websted: http://www.inspection.gc.ca

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

| Tlf. +64 48940100 |
| --- |
| Fax +64 48940720 |
| E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Websted: http://www.maf.govt.nz |

Tlf. +64 48940100

Fax +64 48940720

E-mail: nzfsa.info@maf.govt.nz

Websted: http://www.maf.govt.nz

| Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Dirección General de Servicios Ganaderos |
| División Industria Animal |
| Ruta 8, km. 17.500 |
| Montevideo |
| URUGUAY |

Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca

Dirección General de Servicios Ganaderos

División Industria Animal

Ruta 8, km. 17.500

Montevideo

URUGUAY

| Tlf. +598 22204000 |
| --- |
| Fax +598 22204000 + lokalnummer 150 801 |
| E-mail: dgsg@mgap.gub.uy |
| Websted: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos |

Tlf. +598 22204000

Fax +598 22204000 + lokalnummer 150 801

E-mail: dgsg@mgap.gub.uy

Websted: http://www.mgap.gub.uy/unidad-organizativa/direccion-general-de-servicios-ganaderos

| Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina |
| --- |
| Secretaría de Gobierno de Agroindustria |
| Kontaktpunkt: Subsecretaría de Mercados Agropecuarios |
| Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA |
| Buenos Aires |
| Argentina |

Ministerio de Produccíon y Trabajo de la República Argentina

Secretaría de Gobierno de Agroindustria

Kontaktpunkt: Subsecretaría de Mercados Agropecuarios

Av. Paseo Colón N° 982 (C1063ACW) CABA

Buenos Aires

Argentina

| Tlf. +54 1143491625/26+ 54 1143492241+ 54 1143492266 |
| --- |
| E-mail: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar |
| Websted: www.argentina.gob.ar/produccion |

Tlf. +54 1143491625/26+ 54 1143492241+ 54 1143492266

E-mail: jesilveyra@magyp.gob.ar / rmartearena@magyp.gob.ar / mdlcarreras@magyp.gob.ar

Websted: www.argentina.gob.ar/produccion

---

(1)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 1.

(2)  EUT L 149 af 8.6.2012, s. 1.

(3)  EUT L 182 af 15.7.2009, s. 25.

(4)  EUT L 148 af 8.6.2012, s. 9.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/5

---

Euroens vekselkurs (1)

16. marts 2020

(2020/C 88/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1157 |
| JPY | japanske yen | 117,76 |
| DKK | danske kroner | 7,4731 |
| GBP | pund sterling | 0,90918 |
| SEK | svenske kroner | 10,8998 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0546 |
| ISK | islandske kroner | 151,20 |
| NOK | norske kroner | 11,4765 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,960 |
| HUF | ungarske forint | 344,97 |
| PLN | polske zloty | 4,4070 |
| RON | rumænske leu | 4,8343 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,1568 |
| AUD | australske dollar | 1,8198 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5539 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6682 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8499 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5868 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 373,34 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,5602 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8351 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5785 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 756,20 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8092 |
| PHP | filippinske pesos | 57,625 |
| RUB | russiske rubler | 83,5905 |
| THB | thailandske bath | 35,937 |
| BRL | brasilianske real | 5,5381 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,4478 |
| INR | indiske rupee | 82,8075 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1157

JPY

japanske yen

117,76

DKK

danske kroner

7,4731

GBP

pund sterling

0,90918

SEK

svenske kroner

10,8998

CHF

schweiziske franc

1,0546

ISK

islandske kroner

151,20

NOK

norske kroner

11,4765

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,960

HUF

ungarske forint

344,97

PLN

polske zloty

4,4070

RON

rumænske leu

4,8343

TRY

tyrkiske lira

7,1568

AUD

australske dollar

1,8198

CAD

canadiske dollar

1,5539

HKD

hongkongske dollar

8,6682

NZD

newzealandske dollar

1,8499

SGD

singaporeanske dollar

1,5868

KRW

sydkoreanske won

1 373,34

ZAR

sydafrikanske rand

18,5602

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8351

HRK

kroatiske kuna

7,5785

IDR

indonesiske rupiah

16 756,20

MYR

malaysiske ringgit

4,8092

PHP

filippinske pesos

57,625

RUB

russiske rubler

83,5905

THB

thailandske bath

35,937

BRL

brasilianske real

5,5381

MXN

mexicanske pesos

25,4478

INR

indiske rupee

82,8075

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 88/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Sinopec Gas Company Limited (Kina) (»Sinopec Gas«), der tilhører China Petrochemical Corporation (»Sinopec-gruppen«), |
| --- | --- |

—

Sinopec Gas Company Limited (Kina) (»Sinopec Gas«), der tilhører China Petrochemical Corporation (»Sinopec-gruppen«),

| — | Novatek Asia Development Holding PTE. LTD (Singapore) (»Novatek Asia«), der kontrolleres af Joint Stock Company Novatek (»Novatek«), |
| --- | --- |

—

Novatek Asia Development Holding PTE. LTD (Singapore) (»Novatek Asia«), der kontrolleres af Joint Stock Company Novatek (»Novatek«),

| — | Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund »GAZPROMBANK – ARCTURUS« (Rusland) (»Gazprombank Asset Management«), der kontrolleres af Joint Stock Company Gazprombank (»Gazprombank«), |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Gazprombank-Asset Management Combined Closed-End Mutual Fund »GAZPROMBANK – ARCTURUS« (Rusland) (»Gazprombank Asset Management«), der kontrolleres af Joint Stock Company Gazprombank (»Gazprombank«),

| — | SINOVA Natural Gas Company Limited (Kina) (joint venturet). |
| --- | --- |

—

SINOVA Natural Gas Company Limited (Kina) (joint venturet).

Sinopec Gas, Novatek Asia og Gazprombank Asset Management erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over joint venturet.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | Sinopec Gas er primært aktiv inden for opførelse og drift af projekter inden for flydende naturgas (LNG) og naturgas samt salg af LNG og naturgas. Sinopec-gruppen er aktiv i olie- og gasindustrien, |
| --- | --- |

—

Sinopec Gas er primært aktiv inden for opførelse og drift af projekter inden for flydende naturgas (LNG) og naturgas samt salg af LNG og naturgas. Sinopec-gruppen er aktiv i olie- og gasindustrien,

| — | Novatek Asia beskæftiger sig primært med forvaltning af aktier i Novateks joint venture-projekter og investering i foretagender og/eller infrastrukturprojekter inden for gas og energi i Asien. Novatek er aktiv inden for efterforskning, produktion, behandling og salg af naturgas og flydende kulbrinter i Rusland og i udlandet, |
| --- | --- |

—

Novatek Asia beskæftiger sig primært med forvaltning af aktier i Novateks joint venture-projekter og investering i foretagender og/eller infrastrukturprojekter inden for gas og energi i Asien. Novatek er aktiv inden for efterforskning, produktion, behandling og salg af naturgas og flydende kulbrinter i Rusland og i udlandet,

| — | Gazprombank Asset Management beskæftiger sig primært med kapitalforvaltning på vegne af institutionelle investorer. Gazprombank yder en bred vifte af banktjenester og finansielle tjenester, navnlig i sektoren for naturgas, olie, petrokemikalier og energi, |
| --- | --- |

—

Gazprombank Asset Management beskæftiger sig primært med kapitalforvaltning på vegne af institutionelle investorer. Gazprombank yder en bred vifte af banktjenester og finansielle tjenester, navnlig i sektoren for naturgas, olie, petrokemikalier og energi,

| — | Joint venturet vil beskæftige sig med import og eksport samt køb og salg af naturgas (inklusive rørledningsgas og LNG) og investering i projekter inden for naturgas i Kina. |
| --- | --- |

—

Joint venturet vil beskæftige sig med import og eksport samt køb og salg af naturgas (inklusive rørledningsgas og LNG) og investering i projekter inden for naturgas i Kina.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9742 — Sinopec Group/Joint Stock Company Novatek/Gazprombank/SINOVA Natural Gas Company.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/8

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 88/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Savennières«

PDO-FR-A0158-AM01

Meddelelsesdato: 15-11-2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger: »Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan findes på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: I den nye liste over administrative enheder tages der hensyn til sammenlægninger eller andre ændringer af den administrative zoneinddeling siden godkendelsen af produktspecifikationen. For at øge retssikkerheden er den opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig anføres det, at kortmateriale, der viser det geografiske område, er blevet gjort tilgængelige for offentligheden på INAO’s websted.

Enhedsdokumentets afsnit om det geografiske område ændres i overensstemmelse hermed i punkt 6.

2.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, affattes listen over kommuner således:

Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital, og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).

Dette gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kommunesammenlægninger siden den sidste version af produktspecifikation. Perimeteren om dette område i umiddelbar nærhed forbliver uændret.

Enhedsdokumentets afsnit om yderligere betingelser ændres i overensstemmelse hermed i punkt 9.

3.   Miljøbestemmelse

I kapitel 1, afsnit VI, nr. 2, tilføjes: »Der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og hvis der ikke er et plantedække, skal producenten bearbejde jorden for at kontrollere vild bevoksning eller begrunde anvendelsen af godkendte biokontrolprodukter. Hvis der anvendes biokontrolherbicider på en parcel, er det forbudt at anvende andre herbicider.«

Denne ændring er i overensstemmelse med den nuværende udvikling af producenternes agroøkologiske praksis i Anjou-vindyrkningsområdet. Den afspejler den stigende hensyntagen til miljøet i tekniske metoder. Anvendelse af plantedække, mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brug af biokontrolmidler reducerer anvendelsen af kemiske herbicider. Denne reduktion af anvendelsen af herbicider skal gøre det muligt at øge beskyttelsen af vindyrkningsarealerne og bevare deres naturlige karakteristika (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinens kvalitet og ægthed og styrker begrebet »område«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Forbud mod vinhøst

I kapitel 1, afsnit VII, nr. 1, udgår »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime)«.

Det er ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, da producenterne nu råder over en bred vifte af værktøjer, der gør det muligt at vurdere druernes modenhed mere nøjagtigt. Hver enkelt producent råder over en række anordninger og udstyr, både individuelle og kollektive, der gør det muligt at bestemme den optimale startdato for vinhøsten på de enkelte parceller præcist afhængigt af produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), erstattes sætningen »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange driftens gennemsnitsudbytte inden for de sidste fem år« af sætningen: »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet inden for de sidste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til volumenkapacitet (udtrykt i hl eller m3), men til udbytte, dvs. høstvolumen divideret med produktionsareal (f.eks. hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at afhjælpe denne mængdemæssige uoverensstemmelse uden at foretage indholdsmæssige ændringer (minimumskapaciteten fastsættes altid til 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet af bedriften i tidligere produktionsår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Registrering

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes ordet »potentielt« med »naturligt«.

I overensstemmelse med den formulering, der er anvendt i alle produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området, erstatter formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen« udtrykkene »potentielt alkoholindhold« eller »grad«. Disse ændringer forbedrer læsbarheden af disse produktspecifikationer. Harmoniseringen af bestemmelserne om registrering har til formål at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er blevet revideret for at sikre konsekvens i udformningen af de vigtigste punkter, der skal kontrolleres i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Savennières

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Produktegenskaber

Vinene er milde, tørre, halvtørre, halvsøde eller søde hvidvine med følgende vigtigste analytiske kendetegn: – De tørre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 11,5 % vol. – De andre vine har et naturligt alkoholindhold på mindst 12,5 % vol. – De tørre vine har efter gæringen et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 4 g/l, eller 8 g/l, når det totale syreindhold udtrykt i g vinsyre pr. liter er mindst 2 g højere pr. liter end indholdet af gæringsdygtigt sukker. – Efter berigelsen må de tørre vine ikke have et totalt alkoholindhold på over 13 % vol. Indholdet af flygtig syre, af totalt syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Totalt minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.)

11

Totalt minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Beskrivelse

Der er tale om hvidvine, som ofte er tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden. Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer. Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance. Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af træflis er ikke tilladt. Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 13 %.

Enhver berigelse af de andre vine er forbudt. Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Vinen lagres som minimum indtil den 15. marts året efter høsten.

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter. Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha har ret til bære den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høst deraf, hvis bestemmelserne vedrørende reglerne for beskæring og løvværkets højde som fastsat i produktspecifikationen overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter.

Regler for beskæring og espalieropbinding af vinstokke

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres senest den 30. april i blandet størrelse med højst 12 skud pr. vinstok og højst fire skud på en lang spore.

Det opbundne løvværks højde skal være mindst 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, og højden af det opbundne løv måles mellem løvets nedre grænse fastsat til mindst 0,40 m over jorden og beskæringens øvre grænse fastsat til mindst 0,20 m over den øvre opbindingstråd.

Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha er også omfattet af følgende beskæringsregler: Pløkhøjden over jord skal være mindst 1,90 m, der skal være fire niveauer af opbindingstråde, og den øverste tråd opbindes mindst 1,85 m over jorden.

Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

Høstning

Dyrkningspraksis

Druerne høstes ved udvælgelse af klaser på vinstokken. Det er forbudt at anvende høstmaskiner.

b.   Maksimumsudbytte

Tør og halvtør vin

50 hl. pr. ha.

Anden vin

35 hl. pr. ha.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

7.   Primære druesorter

Chenin B

8.   Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område er beliggende ved Loireflodens højre bred ca. 15 km fra Angers. Området er kendetegnet ved en række syd-/sydøstvendte skråninger, der strækker sig mellem 500 meter til 1 500 meter ud fra Loirefloden og ca. 6 km langs Loirefloden. I den nordlige del af det geografiske område anvendes den udstrakte, koldere og vindudsatte højslette primært til kvægavl og korndyrkning.

Det geologiske substrat består af skifer- og sandstensformationer fra Øvre Devon til Nedre Devon, lokalt af vulkanske årer (rhyolit og spilit). På toppen af højsletten er flyvesand fra kvartærtiden blevet aflejret i lag af forskellig tykkelse. På skråningerne ligger moderbjergarten oftest meget tæt på overfladen.

Det geografiske område omfatter tre kommuner: Bouchemaine, La Possonnière og Savennières.

Klimaet er kystklima. Bjergmassivet Mauges, som er beliggende vest for vinmarkerne, giver et mere varieret kystklima, da det har en føhneffekt. Den årlige gennemsnitlige nedbørsmængde er 650 mm, området er beskyttet mod de fugtige vinde, og nedbørsmængden er over 800 mm i bjergmassivets bakkeland. Denne forskel i nedbørsmængden er endnu større i vinstokkens vækstperiode, især fra juni og frem til høst. De gennemsnitlige årlige temperaturer er relativt høje (ca. 12 °C). Loirefloden er afgørende for temperaturreguleringen på den nærliggende skråning med dominerende vinde og opretholder således høje nattemperaturer. Den spiller også en vigtig rolle i høstperioden ved at fremme dannelsen af morgendis, som er afgørende for udviklingen af ædel råddenskab.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Dyrkningen af vinstokke, der oprindelig var begrænset til parceller, som lå tæt på de store klostre i Angers, bredte sig i det fjerde århundrede til parceller omkring hele Angers og derefter til skråningerne i Pruniers og Bouchemaine. Ca. i år 1130 beplanter munkene i Saint-Nicolas d’Angers en fremspringende skråning over Loirefloden, deraf navnet »La Roche aux Moines«. I 1140 opfører benediktinernonnerne klosteret »Le Prieuré«. Bygningen er på daværende tidspunkt omringet af meget store vinmarker. Fra dette tidspunkt bliver »Savennières«-vinen populær blandt adelen, og navnlig i det 15. århundrede bliver den værdsat af »den gode konge René« (René I d’Anjou). Kongen, der gør stop i kommunen, smager en vin fra en parcel vest for landsbyen, og betegner den som en »gulddråbe«. Denne parcel har siden været kendt som »Clos de la Goutte d’Or«.

Vinmarkerne udvikler sig især i det 17. og 18. århundrede. Bidet og Duhamel de Monceau skriver i »Traité sur la nature et la culture de la vigne« fra 1749: »De forskellige vindyrkningsarealer i Anjou ligger på de mange skråninger langs begge bredder af Loirefloden. Disse skråninger ligger i en afstand af en halv mil eller en kvart mil fra hinanden fra Angers til Bretagne (7-8 mil). Det er klippestykker, der tidligere var fuldstændigt golde og besået med buskads, krat og gamle træer, hvilket betød, at området var fuldstændigt utilgængeligt og uigennemtrængeligt og således blev et levested for alle former for vilde eller giftige dyr. Jorden, der er meget vanskelig at opdyrke, er nu perfekt kultiveret og helt tilplantet med vinstokke frem til det sted, hvor skråningen begynder at flade ud og vende sig mod nord, som har en udstrækning på en kvart mil eller en halv mil. Skråningerne på Loireflodens højre bred, som strækker sig til Nantes, er sydvendte, og vinen er derfor bedre og kraftigere end vinen fra venstre bred«. Skråningerne og jordarealerne omkring byen Savennières er dækket af vinstokke, og hvert hus på landet har flere vinbede. Lige før revolutionen blev vinmarkerne på skråningerne beskrevet i klageregistret udarbejdet af stænderforsamlingerne. »Savennières«: 2 460 indbyggere, 1/3 af arealet er vinmarker med fremragende druesorter (...). Jeg har ikke set et sogn, der er pålagt flere skatter end Savennières", skriver Dertrou, rådmand.

I det 19. århundrede blev vindyrkningen fuldstændigt omlagt på grund af de betydelige fremskridt inden for ønologi og plantebeskyttelse under ledelse af ejendomsbesiddere som Guillory, der var stærkt optaget af at fremstille kvalitetsvine og beskytte »Savennières«-vinenes omdømme. Der blev eksperimenteret en del, både med afprøvning af andre druesorter, navnlig Verdelho fra Madeira, der ifølge professor Maisonneuve blev dyrket på »Coulée de Serrant« på et areal på ca. 60 fod, og med anlæg af jordvolde eller forsøg med opbinding. Sorten Chenin B er imidlertid fortsat den foretrukne druesort på vinmarkerne. Jules Guyot beskriver under et besøg i 1865 klart den udbredte praksis, herunder den korte sporebeskæring og indledningen af høsten, når »en stor del af druerne er blevet bløde ...«.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Savennières« blev anerkendt i dekretet af 8. december 1952, der hovedsagelig vedrører vin med gæringsdygtigt sukker. I dette dekret har definitionen af tørre vine under påvirkning af de skiftende formænd for »syndicat de défense«, herunder Michèle Bassin de Jessey, udviklet sig, således at der nu er mulighed for at fremstille vin med gæringsdygtigt sukker, der dermed afspejler vinavlernes praksis og de særlige miljøforhold.

I 2009 dyrkes vinmarkerne af 34 producenter.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Der er tale om hvidvine, som ofte er tørre. De kan dog undertiden indeholde gæringsdygtigt sukker. Farven varierer fra lysegul til gylden.

Aromaen er normalt kendetegnet ved blomsteragtige dufte eller aromatiske noter (akacie, lind osv.) blandet med frugtagtige noter af pærer, ferskner, kvæder, grillede mandler, tørrede druer og honning med et anstrøg af mineralske aromaer.

Vinen har en fyldig smag med en kompleks aroma. Den endelige smag er en blanding af friskhed og mineralske aromaer med et anstrøg af bitterhed, der skaber harmoni og balance.

Denne vin kan med stor fordel lagres på flaske i flere år. Vin med gæringsdygtigt sukker er særlig egnet til lagring.

3.   Årsagssammenhæng

Det afgrænsede parcelområde for høst af vindruerne omfatter de parceller, der er beliggende på de beskyttede skråninger, som får middagssol, og overfladejorden består af det palæozoiske massivs skifer- og sandstensformationer eller jordbund bestående af flyvesand, der ikke er særlig dyb. Disse jordarealer, som er meget lidt frugtbare og meget stenede, har en god afvandingskapacitet og en ringe vandreserve.

Disse vindyrkningsforhold kræver en optimal forvaltning af vinstokken og dens produktionskapacitet, der har resulteret i strenge regler for dyrkning og beskæring og høst ved udvælgelse af klaser, herunder med henblik på fremstilling af tørre vine.

Med udgangspunkt i deres knowhow foretrækker producenterne sorten Chenin B, en hårdfør sort, der under disse forhold udvikler sin enestående kvalitet og fylde. De har tilpasset sig dens karakteristika og rigdom ved at diversificere de tekniske metoder. Afhængigt af placeringen, dyrkningen af vinstokkene og vejrforholdene for årgangen har de fremstillede vine traditionelt mere eller mindre gæringsdygtigt sukker. Når vejrforholdene ved afslutningen af høsten er gunstige takket være Loireflodens varmeregulerende rolle og de vinde, der kanaliseres af floden, som automatisk bidrager til tørringen af druerne, eller takket være morgendisen, fremstilles halvsøde vine »moelleux« vine eller søde vine »doux« af druer, der er høstet efter koncentration ved tørring på måtter eller angreb af ædel råddenskab (Botrytis cinerea).

Producenterne har også hurtigt indført teknikker, der gør det muligt at udvinde de bedste druer ved at tilpasse deres vinfremstillingsmetoder. Det blev almindeligt at lagre vinen på fade i en periode efter gæringen for at få en vin med komplekse aromaer. For at nå dette mål skal vinen som minimum lagres indtil den 15. marts året efter høsten som fastsat i produktspecifikationen.

Kombinationen af et helt særligt naturligt miljø, en sort, der er fuldt ud tilpasset dette miljø, og producenter, der ved, hvordan man udnytter hele dette potentiale, gør det muligt at opnå originale og særprægede vine med et historisk omdømme. André Jullien tøvede i sin »Topographie de tous les vignobles connus« fra 1816 ikke med at klassificere dem i den første kategori og anerkendte dermed deres originalitet, kvalitet og omdømme.

Vindistriktet »Savennières«, der er et symbol på »douceur angevin« (Anjous milde klima), blev opført på UNESCO’s verdensarvliste i 2001.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring, består af parceller i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Angers, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital, og Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mauges-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-de-la-Plaine), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Enhver frivillig angivelse skrives på etiketterne med bogstaver, der hverken i højde eller bredde er mere end dobbelt så store som bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vinene skal præsenteres på handelsdokumenterne, oprindelsesbeviserne og mærkningen med benævnelserne »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød), afhængigt af det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose og fruktose) i vinen som defineret i fællesskabsbestemmelserne. På etiketten skal disse benævnelser anbringes i samme synsfelt som betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at det er en registreret stedbetegnelse, og at denne stedbetegnelse er angivet i høstanmeldelsen. Størrelsen på skrifttegnene for den registrerede stedbetegnelse må hverken i højden eller bredden være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a87a8bc4-187d-4cf2-82e7-f4a10eb68f12.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/15

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 88/07)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»RECIOTO DI SOAVE«

PDO-IT-A0465-AM02

Meddelelsesdato: 2. december 2019.

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Espalieringsformer

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Espalieringsformerne er blevet udvidet med Geneva Double Curtain (»GDC«) og pergola i alle varianter.

Begrundelse

Denne ændring sker ud fra et ønske om at tilpasse dyrkningen til mere moderne og innovative espalieringsformer (især de forskellige nye former for pergola), og fordi der ud fra et agronomisk synspunkt må reageres på klimaændringer.

Ændringen vedrører artikel 4 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

2.   Beplantningstæthed pr. hektar

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Hvad angår beplantningstæthed pr. hektar (mindst 3 300) er henvisningen til dekret af 7. maj 1998 fjernet.

Begrundelse

Der er tale om en formel ændring, hvor der ved nyplantning af vinstokke skal være en tæthed på mindst 3 300 planter pr. hektar.

Denne formelle ændring vedrører artikel 4 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

3.   Anvendelse af supplerende geografiske enheder i mærkningen af BOB-vine Recioto di Soave

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Ved BOB-vinene Recioto di Soave og Recioto di Soave Classico kan der henvises til supplerende mindre geografiske enheder i produktionsområdet for betegnelsen, som findes inden for samme produktionsområde, og som er opført på en liste, forudsat at produktet forarbejdes til vin særskilt og angives specifikt i den årlige opgørelse over drueproduktionen.

Begrundelse

Formålet med at henvise til mindre geografiske enheder af særlig betydning beliggende inden for det afgrænsede produktionsområde, som følger af en nøje inddeling af området, er at kunne identificere vinens oprindelse bedre og dermed styrke dens tilknytning til området.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 7 og enhedsdokumentets afsnit 1.9, der har overskriften »Yderligere betingelser«.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Recioto di Soave

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

»Recioto di Soave«

| — | farve: gyldengul |
| --- | --- |

—

farve: gyldengul

| — | aroma: intens og frugtagtig med en antydning af vanilje |
| --- | --- |

—

aroma: intens og frugtagtig med en antydning af vanilje

| — | smag: mild, blød og rund med en antydning af vanilje og den velkendte friskhed |
| --- | --- |

—

smag: mild, blød og rund med en antydning af vanilje og den velkendte friskhed

| — | minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 % vol. |
| --- | --- |

—

minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen: 12,00 % vol.

| — | sukkerfrit tørstofindhold på mindst: 27,0 g/l |
| --- | --- |

—

sukkerfrit tørstofindhold på mindst: 27,0 g/l

| — | restsukkerindhold: mindst 70,0 g/l. |
| --- | --- |

—

restsukkerindhold: mindst 70,0 g/l.

Enhver analytisk parameter, der ikke vises i tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de grænseværdier, som er fastsat i national lovgivning og EU-lovgivning.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimumalkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt minimumssyreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimumindhold af flygtig syre (i milliækvivalenter/l) | |
| Totalt maksimumindhold af svovldioxid (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimumalkoholindhold (i % vol.)

Minimumsalkoholindhold (i % vol.)

Totalt minimumssyreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimumindhold af flygtig syre (i milliækvivalenter/l)

Totalt maksimumindhold af svovldioxid (i milligram pr. liter)

»Recioto di Soave« spumante (mousserende)

| — | bobledannelse: fin og langvarig |
| --- | --- |

—

bobledannelse: fin og langvarig

| — | gul farve: gylden af varierende intensitet |
| --- | --- |

—

gul farve: gylden af varierende intensitet

| — | aroma: behagelig, intens og frugtagtig |
| --- | --- |

—

aroma: behagelig, intens og frugtagtig

| — | smag: halvtør til sød, blød, harmonisk og fyldig |
| --- | --- |

—

smag: halvtør til sød, blød, harmonisk og fyldig

| — | sukkerfrit tørstofindhold på mindst: 24,0 g/l |
| --- | --- |

—

sukkerfrit tørstofindhold på mindst: 24,0 g/l

| — | restsukkerindhold: mindst 70,0 g/l. |
| --- | --- |

—

restsukkerindhold: mindst 70,0 g/l.

Enhver analytisk parameter, der ikke vises i tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de grænseværdier, som er fastsat i national lovgivning og EU-lovgivning.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (i % vol.) | 11,50 |
| Totalt minimumssyreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter/l) | |
| Maksimalt indhold af svovldioxid (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimumsalkoholindhold (i % vol.)

11,50

Totalt minimumssyreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter/l)

Maksimalt indhold af svovldioxid (i mg/l)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

INGEN

b.   Maksimumudbytte

| | Recioto di Soave og Recioto di Soave Classico |
| --- | --- |

Recioto di Soave og Recioto di Soave Classico

| | 9 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

9 000 kg druer pr. hektar

| | Recioto di Soave spumante |
| --- | --- |

Recioto di Soave spumante

| | 9 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

9 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

| A) | De druer, der egner sig til fremstilling af »Recioto di Soave« DOCG, skal være dyrket i det område, der helt eller delvis omfatter kommunerne Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi og Lavagno i provinsen Verona. |
| --- | --- |

A)

De druer, der egner sig til fremstilling af »Recioto di Soave« DOCG, skal være dyrket i det område, der helt eller delvis omfatter kommunerne Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi og Lavagno i provinsen Verona.

| B) | De druer, der egner sig til fremstilling af vinen »Recioto-di Soave« Classico, skal være dyrket i det område, der er anerkendt ved ministerielt dekret af 23. oktober 1931, og som omfatter dele af området i kommunerne Soave og Monteforte d’Alpone. |
| --- | --- |

B)

De druer, der egner sig til fremstilling af vinen »Recioto-di Soave« Classico, skal være dyrket i det område, der er anerkendt ved ministerielt dekret af 23. oktober 1931, og som omfatter dele af området i kommunerne Soave og Monteforte d’Alpone.

7.   Primære druesorter

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di Soave B. — Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B. — Trebbiano

8.   Tilknytning til det geografiske område

Recioto di Soave

Mineralerne i den basaltholdige jord af vulkansk oprindelse påvirker på en særlig måde gæringsprocesserne for mosten fra Garganga-druerne og giver vinen den karakteristiske syrlighed. Den traditionelle espalieringsform med pergola bidrager til at bevare de fremtrædende aromaer og druernes sundhed, hvilket letter den efterfølgende tørring i tørrerummene. Her betyder dannelsen af et ganske tyndt muglag kaldet »nobile«, at der udvikles intense aromaer. Recioto di Soave er en velafbalanceret vin: udover sødme og struktur, har den en frugtagtig karakter, som understreger friskheden fra den betydelige syrlighed.

9.   Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Anvendelse af supplerende geografiske områder

Retlig ramme:

EU-lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Det er i betegnelsen og præsentationen af vinene »Recioto di Soave« og »Recioto di Soave« Classico tilladt at henvise til følgende supplerende geografiske områder:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14702

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 17.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/20

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 88/08)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Var«

PGI-FR-A1145-AM01

Meddelelsesdato: 25-11-2019

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Organoleptisk beskrivelse af produkterne

Varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er blevet suppleret i kapitel I, punkt 3.3, med henblik på at præcisere de organoleptiske egenskaber for hver vinkategori og hver enkelt farve.

Disse præciseringer er ligeledes blevet indført i enhedsdokumentet i punktet "Beskrivelse af vinen/vinene.

2.   Geografisk område

I kapitel I, punkt 4.1, i varespecifikationen er beskrivelsen af det geografiske område blevet ajourført.

Henvisningen til årstallet for den geografiske kode, det nationale referenceværk, der indeholder en liste over de kommuner pr. departement, der indgår i sammensætningen af hver enkelt supplerende geografiske betegnelse, er blevet præciseret. Der er tale om den geografiske kode for 2018. Nogle af kommunernes navne er blevet korrigeret, men der er ikke tale om en ændring af sammensætningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Vinstoksorter

I kapitel I, punkt 5, i varespecifikationen suppleres vinstoksorterne til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« med følgende ni sorter:

»artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N og voltis B«.

Der er tale om sorter, som menes at være resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af den beskyttede geografiske betegnelse. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse.

Indførelsen af disse vinstoksorter berører enhedsdokumentet.

4.   Sammenhæng med det geografiske område - produktets egenart

I kapitel I, punkt 7.2, i varespecifikationen udgår følgende sætning i niende afsnit:

»På lovgivningens nuværende stadie kan disse »perlende« produkter ikke markedsføres med en geografisk betegnelse, hvilket ubestrideligt skader udbredelsen af dem, navnlig på det lokale marked, hvor vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« hovedsageligt afsættes«.

Denne sætning udgår, fordi den ikke længere er aktuel efter anerkendelsen af mousserende kvalitetsvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af, at denne sætning udgår af varespecifikationen.

5.   Oplysninger om den kompetente tilsynsmyndighed

I kapitel II i varespecifikationen er oplysningerne om INAO (Institut National de l’Origine et de la Qualité), som er den kompetente tilsynsmyndighed, blevet rettet, men det medfører ingen ændringer.

Rettelsen af adressen er ligeledes blevet foretaget i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Var

2.   Type geografisk betegnelse

BGB – beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Stille rød-, rosé- og hvidvine

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er forbeholdt stille og mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvin.

Vinene, der har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 45 g/l eller derover, har undtagelsesvis et indhold af flygtige syrer, der er fastsat ved fælles bekendtgørelse udstedt af ministeren for forbrugeranliggender og landbrugsministeren.

For de stille vine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse) (kun for mousserende vine), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Rosévinen (70 % af produktionen) har generelt en lys farve. Den er hovedsageligt kendetegnet ved sin friskhed og smag af friske druer, der naturligvis varierer afhængigt af druesort og de anvendte vinfremstillingsteknikker.

Rødvinen er generelt fyldig med en god struktur, nogle gange kraftig, når der er tale om mere koncentrerede vine. Den har en dyb rubinrød til granatrød farve med et violet skær.

Hvidvinen kombinerer finesse, frugt og friskhed. Den har en lys gul farve med et grønt eller et skinnende gyldent og klart skær.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Samlet minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.)

Minimumsalkoholindhold (% vol.)

9

Samlet minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

Mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvine

De perlende vine har de samme farver og de samme organoleptiske egenskaber som de stille vine, men med mere friskhed, finesse og en vedvarende duft, der fremhæves af en fin og elegant boble.

For de mousserende kvalitetsvine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimumsalkoholindhold (% vol.) | |
| Samlet minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.)

Minimumsalkoholindhold (% vol.)

Samlet minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   Maksimumsudbytte

120 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Høsten af druerne, vinfremstillingen og forarbejdningen af vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« finder sted i alle kommunerne i departementet Var.

7.   Primære druesorter

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Goldriesling B |
| --- | --- |

Goldriesling B

| | Gouget N |
| --- | --- |

Gouget N

| | Sciaccarello N |
| --- | --- |

Sciaccarello N

| | Segalin N |
| --- | --- |

Segalin N

| | Seinoir N |
| --- | --- |

Seinoir N

| | Select B |
| --- | --- |

Select B

| | Semebat N |
| --- | --- |

Semebat N

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servanin N |
| --- | --- |

Servanin N

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Téoulier N |
| --- | --- |

Téoulier N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tibouren N |
| --- | --- |

Tibouren N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Tressot N |
| --- | --- |

Tressot N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Valdiguié N |
| --- | --- |

Valdiguié N

| | Varousset N |
| --- | --- |

Varousset N

| | Velteliner rouge précoce Rs |
| --- | --- |

Velteliner rouge précoce Rs

| | Verdesse B |
| --- | --- |

Verdesse B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Mayorquin B |
| --- | --- |

Mayorquin B

| | Melon B |
| --- | --- |

Melon B

| | Mérille N |
| --- | --- |

Mérille N

| | Merlot blanc B |
| --- | --- |

Merlot blanc B

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Meslier Saint-François B - Gros Meslier |
| --- | --- |

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Milgranet N |
| --- | --- |

Milgranet N

| | Molette B |
| --- | --- |

Molette B

| | Mollard N |
| --- | --- |

Mollard N

| | Mondeuse blanche B |
| --- | --- |

Mondeuse blanche B

| | Mondeuse N |
| --- | --- |

Mondeuse N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Mourvaison N |
| --- | --- |

Mourvaison N

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Mouyssaguès |
| --- | --- |

Mouyssaguès

| | Müller-Thurgau B |
| --- | --- |

Müller-Thurgau B

| | Muresconu N - Morescono |
| --- | --- |

Muresconu N - Morescono

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Muscardin N |
| --- | --- |

Muscardin N

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Muscat cendré B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Solaris B |
| --- | --- |

Solaris B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Portugais bleu N |
| --- | --- |

Portugais bleu N

| | Précoce Bousquet B |
| --- | --- |

Précoce Bousquet B

| | Précoce de Malingre B |
| --- | --- |

Précoce de Malingre B

| | Prunelard N |
| --- | --- |

Prunelard N

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Riminèse B |
| --- | --- |

Riminèse B

| | Rivairenc blanc B - Aspiran blanc |
| --- | --- |

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

| | Rivairenc gris G - Aspiran gris |
| --- | --- |

Rivairenc gris G - Aspiran gris

| | Rivairenc N - Aspiran noir |
| --- | --- |

Rivairenc N - Aspiran noir

| | Rosé du Var Rs |
| --- | --- |

Rosé du Var Rs

| | Roublot B |
| --- | --- |

Roublot B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Roussette d’Ayze B |
| --- | --- |

Roussette d’Ayze B

| | Sacy B |
| --- | --- |

Sacy B

| | Saint Côme B |
| --- | --- |

Saint Côme B

| | Saint-Macaire N |
| --- | --- |

Saint-Macaire N

| | Saint-Pierre doré B |
| --- | --- |

Saint-Pierre doré B

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Castets N |
| --- | --- |

Castets N

| | César N |
| --- | --- |

César N

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chatus N |
| --- | --- |

Chatus N

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Clarin B |
| --- | --- |

Clarin B

| | Claverie B |
| --- | --- |

Claverie B

| | Codivarta B |
| --- | --- |

Codivarta B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Corbeau N - Douce noire |
| --- | --- |

Corbeau N - Douce noire

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Couderc noir N |
| --- | --- |

Couderc noir N

| | Counoise N |
| --- | --- |

Counoise N

| | Courbu B - Gros Courbu |
| --- | --- |

Courbu B - Gros Courbu

| | Courbu noir N |
| --- | --- |

Courbu noir N

| | Couston N |
| --- | --- |

Couston N

| | Crouchen B - Cruchen |
| --- | --- |

Crouchen B - Cruchen

| | Duras N |
| --- | --- |

Duras N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Aligoté B |
| --- | --- |

Aligoté B

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Altesse B |
| --- | --- |

Altesse B

| | Aramon blanc B |
| --- | --- |

Aramon blanc B

| | Aramon gris G |
| --- | --- |

Aramon gris G

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Arrouya N |
| --- | --- |

Arrouya N

| | Aubin B |
| --- | --- |

Aubin B

| | Aubin vert B |
| --- | --- |

Aubin vert B

| | Graisse B |
| --- | --- |

Graisse B

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grassen N - Grassenc |
| --- | --- |

Grassen N - Grassenc

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Gringet B |
| --- | --- |

Gringet B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Gros vert B |
| --- | --- |

Gros vert B

| | Joubertin |
| --- | --- |

Joubertin

| | Jurançon blanc B |
| --- | --- |

Jurançon blanc B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Knipperlé B |
| --- | --- |

Knipperlé B

| | Lauzet B |
| --- | --- |

Lauzet B

| | Liliorila B |
| --- | --- |

Liliorila B

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Mancin N |
| --- | --- |

Mancin N

| | Manseng noir N |
| --- | --- |

Manseng noir N

| | Maréchal Foch N |
| --- | --- |

Maréchal Foch N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Auxerrois B |
| --- | --- |

Auxerrois B

| | Bachet N |
| --- | --- |

Bachet N

| | Barbaroux Rs |
| --- | --- |

Barbaroux Rs

| | Baroque B |
| --- | --- |

Baroque B

| | Béclan N - Petit Béclan |
| --- | --- |

Béclan N - Petit Béclan

| | Béquignol N |
| --- | --- |

Béquignol N

| | Biancu Gentile B |
| --- | --- |

Biancu Gentile B

| | Blanc Dame B |
| --- | --- |

Blanc Dame B

| | Bouchalès N |
| --- | --- |

Bouchalès N

| | Bouillet N |
| --- | --- |

Bouillet N

| | Bouquettraube B |
| --- | --- |

Bouquettraube B

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Brachet N - Braquet |
| --- | --- |

Brachet N - Braquet

| | Brun argenté N - Vaccarèse |
| --- | --- |

Brun argenté N - Vaccarèse

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Calitor N |
| --- | --- |

Calitor N

| | Camaralet B |
| --- | --- |

Camaralet B

| | Carcajolo blanc B |
| --- | --- |

Carcajolo blanc B

| | Carcajolo N |
| --- | --- |

Carcajolo N

| | Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Négret de Banhars N |
| --- | --- |

Négret de Banhars N

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Noir Fleurien N |
| --- | --- |

Noir Fleurien N

| | Oberlin noir N |
| --- | --- |

Oberlin noir N

| | Ondenc B |
| --- | --- |

Ondenc B

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Pagadebiti B |
| --- | --- |

Pagadebiti B

| | Pascal B |
| --- | --- |

Pascal B

| | Perdea B |
| --- | --- |

Perdea B

| | Persan N |
| --- | --- |

Persan N

| | Petit Courbu B |
| --- | --- |

Petit Courbu B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Picardan B - Araignan |
| --- | --- |

Picardan B - Araignan

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul gris G |
| --- | --- |

Piquepoul gris G

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Plant de Brunel N |
| --- | --- |

Plant de Brunel N

| | Plant droit N - Espanenc |
| --- | --- |

Plant droit N - Espanenc

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Durif N |
| --- | --- |

Durif N

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Ekigaïna N |
| --- | --- |

Ekigaïna N

| | Elbling B |
| --- | --- |

Elbling B

| | Etraire de la Dui N |
| --- | --- |

Etraire de la Dui N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Feunate N |
| --- | --- |

Feunate N

| | Folignan B |
| --- | --- |

Folignan B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

| | Fuella nera N |
| --- | --- |

Fuella nera N

| | Furmint B |
| --- | --- |

Furmint B

| | Gamaret |
| --- | --- |

Gamaret

| | Gamay de Bouze N |
| --- | --- |

Gamay de Bouze N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gascon N |
| --- | --- |

Gascon N

| | Genovèse B |
| --- | --- |

Genovèse B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Var er et af departementerne i regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i det sydøstlige Frankrig. Det har fået sit navn fra kystfloden Var, der tidligere udgjorde dets grænse mod øst. Det afgrænses mod vest af departementet Bouches-du-Rhône, mod nord af departementet Alpes de Haute Provence og mod øst af departementet Alpes-Maritimes og endelig mod syd af Middelhavet.

Det geografiske område har et varieret terræn med to geologisk forskellige dele: en kalkholdig del vest for aksen Toulon-Draguignan og en krystallinsk del øst for denne akse.

Disse to særskilte geologiske områder er forbundet med to typer af vegetation, der er kendetegnende for Middelhavsområdet, nemlig: kratbevoksning på kalkjorden og maki og skov (fyr og eg) på den mere krystallinske jordbund. Disse to vegetationstyper skaber kun lidt humus. Jordbunden i Var er generelt næringsfattig, veldrænet, men følsom over for erosion. Dette terræn er velegnet til vindyrkning. Romerne tog ikke fejl, da de for 2 600 år siden indførte vinstokke i Provincia Romana (Provence).

Et af de vigtigste kendetegn ved klimaet i Var er solmængden. Departementet Var har et middelhavsklima, der er kendetegnet ved varme og tørre somre og milde vintre med to regnperioder om efteråret og foråret. Disse betingelser er gunstige for vindyrkning, og de meget ofte store temperaturudsving medvirker til udpegning af de parceller, der skal helliges fremstilling af rødvin og rosévin.

Den fremherskende vind i regionen er Mistralen (nord). Den er iskold om vinteren, efter at den har blæst hen over sneen i Alperne, men om sommeren er den garant for lidt kølighed. Den er ganske vist nogle gange kraftig, men vindyrkerne sætter navnlig pris på dens vigtigste egenskab: Den beskytter vinmarkerne mod et alt for fugtigt klima, og de deraf følgende skadelige skimmelsygdomme (meldug).

Produktets egenart

Siden indførelsen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« (Vin de pays du Var) er produktion steget stødt, idet den i starten af det 21. århundrede stabiliserede sig omkring 250 000 hl.

Produktionen fokuserer navnlig på rosévin (gennemsnitligt 70 %), der hovedsageligt fremstilles ved sammenstikning.

De lokale druesorter såsom grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N og mourvèdre N til farvede vine og vermentino B og ugni blanc B til hvidvine er fortsat meget udbredt. Det må dog erkendes, at døren takket være omstruktureringsstøtte fra EU er blevet åbnet for tilsvarende druesorter fra andre vinområder i Frankrig såsom cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B og i mindre grad viognier B. Denne palet af druesorter har gjort det muligt at diversificere vinenes udtryk og navnlig bidrage til at stabilisere eller endog udvikle produktionen af kvalitetsrosévine.

Et af de kendetegn, der er særegne for størstedelen af rosévinene, nemlig den meget lyse rosa farve, opnås gennem en reel beherskelse af den direkte presning, der består i en direkte presning af de hele eller afstilkede klaser ofte ved hjælp af en pneumatisk presse, hvorefter den klare most straks sættes til gæring ved lav temperatur. De fremstillede vine er friske, frugtagtige og har en lys rosa farve.

Der anvendes andre teknikker såsom tømning af karret efter kort tids udblødning, udblødning med presserester eller udblødning forud for gæringen (høsten opbevares ved lav temperatur i 8-24 timer før presning), som giver rosévine med en kraftigere farve og en mere ensartet struktur.

Rødvinene (udgør omkring 20 % af det oplyste volumen) er ofte kraftige, fyldige og med en god tanninstruktur, og fremstilles ofte af de tre druesorter grenache N, syrah N og cabernet-Sauvignon N, ret ofte kombineret med merlot N og cinsault N.

Hvidvinene med deres mere skjulte produktion (10 % af det oplyste volumen) begejstrer både elskere af sortsvine (rolle B eller vermentino B og chardonnay B) og andre med sammenstukne vine med finesse og friskhed.

Der fremstilles også mousserende kvalitetsvine i det pågældende produktionsområde. Fremstillingen af perlende vine er ikke noget nyt i Provence. Der er tale om en traditionel produktion på omkring en mio. flasker om året, som varetages af omkring 50 aktører (producenter, forarbejdningsvirksomheder, markedsføringsvirksomheder). Allerede i starten af det 20. århundrede forsøgte nogle kooperativer eller forarbejdningsvirksomheder såsom »Tête Noire« at udbrede mousserende kvalitetsvin fra Provence.

En af de vigtigste egenskaber ved perlende vin med den beskyttede geografiske betegnelse Var er, at den fremstilles af lokale druesorter og i langt overvejende grad er en rosévin, der udgør størstedelen af produktionen af stille vin i regionen.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« identificerer således stille vine, der forbindes med mousserende vine med nogenlunde de samme organoleptiske egenskaber. Disse perlende rosévine er rent smagsmæssigt meget frugtrige og runde, hvilket minder om de stille rosévine.

Det er netop disse organoleptiske egenskaber (blomster- og frugtsmag kombineret med rundhed), der gør det muligt at skelne perlende vine fremstillet i Var fra vine fremstillet i andre franske regioner.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Departementet Var har et ubestrideligt potentiale inden for turisme på grund af dets klima, dets varierede landskab, havet, dets righoldige historiske og kulturelle arv samt dets kunsthåndværk og traditioner. Med alle disse fordele har departementet opbygget en stærk økonomisk aktivitet omkring turismen.

Denne bemærkelsesværdige tiltrækningskraft resulterer i over 14 mio. turister om året. Disse turister, som ofte er trofaste, har lært, lærer og vil lære at sætte pris på det provencalske køkken og de provencalske produkter, herunder vin fra Var, uanset om de er forsynet med en kontrolleret oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse.

Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« har siden oprettelsen under den tidligere lovregulerede status »Vin de Pays« i høj grad bygget sit omdømme på turismen i regionen, hvilket den store lokale efterspørgsel efter rosévinene er et udtryk for. Forbrugerne værdsætter og genkender kvaliteten af den række vine, der udbydes.

Det er dog bemærkelsesværdigt, at producenterne har fulgt med tiden, og konstant har udviklet deres Vins de Pays, så de altid stemmer overens med forbrugernes smag (f.eks.: rosévinenes farve).

Dette kom således fint til udtryk i begyndelsen af 00’erne, hvor de erhvervsdrivende i Var deltog i oprettelsen af et nationalt center for forskning og udvikling helliget rosévinen (beliggende i Vidauban – Var). Siden da er de første arbejder blevet offentliggjort (arbejde vedrørende f.eks. rosévinens nuancer), hvilket bidrager til at forbedre rosévinens kvalitet i praksis. Desuden har sektoren investeret stort i det nødvendige udstyr til fremstillingen af rosévin. Denne specialiserede teknologi, der er helliget rosévinen, og producenternes knowhow er naturligvis til gavn for fremstillingen af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, men har en ubestridelig afsmittende virkning på fremstillingsprocessen for vin med den beskyttede geografiske betegnelse.

Det skal også nævnes, at vinområdet i Var ligger tæt på de store byer eller badesteder i regionen, hvilket er en stor fordel for producenterne, som kan øge værdien af deres udbud og derfor vælger at aftappe vinen på ejendommen. Det direkte salg (flasker eller »bag in box«) tegner sig nu for omkring 50 % af det fremstillede volumen, og det direkte salg på ejendommene kan alene tegne sig for 30 % af det fremstillede volumen.

Var er beliggende i den berømte Provence-region. Og billedet af Provence som en et vindyrkningsområde, der er stærkt forankret i fremstillingen af kvalitetsrosévin – verdens førende inden for fremstilling af »rosévin« – er veletableret og understøttes af undersøgelser af spontan genkendelse (kilde: Wine Intelligence Vinitrac - november 2009).

Denne genkendelse, denne knowhow, der er i høj grad er baseret på fremstilling af rosévine, smitter naturligvis af på rødvinene, hvidvinene og de mousserende vine, der fremstilles af de samme mennesker i dette vindyrkningsdepartement i det samme geografiske område.

Rosévinenes succes smitter således ubestrideligt af på kvaliteten af de øvrige vine, der fremstilles i departementet, og deres omdømme.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan suppleres:

med navnet på en eller flere druesorter,

med betegnelserne »primeur« eller »nouveau«. Betegnelserne »primeur« eller »nouveau« er forbeholdt de stille vine.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan suppleres med navnet på nedenstående mindre enheder i overensstemmelse med de krav, der er opstillet i varespecifikationen:

| | »Argens«, |
| --- | --- |

»Argens«,

| | »Coteaux du Verdon«, |
| --- | --- |

»Coteaux du Verdon«,

| | »Sainte Baume«. |
| --- | --- |

»Sainte Baume«.

EU’s BGB-logo skal fremgå af etiketten, når betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« erstattes af den traditionelle betegnelse »Vin de Pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

| | Beskrivelse af betingelsen: |
| --- | --- |

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, der har dispensation til at fremstille og forarbejde vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«, som måske, måske ikke suppleres med navnet på den mindste geografiske enhed »Argens«, »Coteaux du Verdon« eller »Sainte Baume«, består af de tilgrænsende distrikter i det geografiske område, nemlig

mod øst på grænsen til departementet Alpes-Maritimes: distriktet Grasse

mod vest på grænsen til departementet Bouches-du-Rhône: distrikterne Aix-en-Provence og Marseille

mod vest/nordvest på grænsen til departementet Vaucluse: distriktet Apt

mod nord på grænsen til departementet Alpes de Haute-Provence: distrikterne Forcalquier, Digne, Castellane.

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---