# Uradni list C 89/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 89 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6318. marec 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 89

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6318. marec 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 89/01 | Menjalni tečaji eura — 17. marec 2020 | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 89/01

Menjalni tečaji eura — 17. marec 2020

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 89/02 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9705 – EXOR/GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 89/03 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 4 |
| 2020/C 89/04 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 89/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 26 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 89/02

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9705 – EXOR/GEDI) (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 89/03

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

4

2020/C 89/04

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2020/C 89/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. marec 2020

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0982 |
| JPY | japonski jen | 117,50 |
| DKK | danska krona | 7,4732 |
| GBP | funt šterling | 0,90823 |
| SEK | švedska krona | 10,9593 |
| CHF | švicarski frank | 1,0561 |
| ISK | islandska krona | 154,40 |
| NOK | norveška krona | 11,5063 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,985 |
| HUF | madžarski forint | 347,04 |
| PLN | poljski zlot | 4,4628 |
| RON | romunski leu | 4,8418 |
| TRY | turška lira | 7,1286 |
| AUD | avstralski dolar | 1,8287 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5512 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5274 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8420 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5691 |
| KRW | južnokorejski won | 1 365,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 18,2288 |
| CNY | kitajski juan | 7,7095 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5823 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 681,66 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7777 |
| PHP | filipinski peso | 56,563 |
| RUB | ruski rubelj | 82,3460 |
| THB | tajski bat | 35,461 |
| BRL | brazilski real | 5,5280 |
| MXN | mehiški peso | 25,0491 |
| INR | indijska rupija | 81,5670 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0982

JPY

japonski jen

117,50

DKK

danska krona

7,4732

GBP

funt šterling

0,90823

SEK

švedska krona

10,9593

CHF

švicarski frank

1,0561

ISK

islandska krona

154,40

NOK

norveška krona

11,5063

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,985

HUF

madžarski forint

347,04

PLN

poljski zlot

4,4628

RON

romunski leu

4,8418

TRY

turška lira

7,1286

AUD

avstralski dolar

1,8287

CAD

kanadski dolar

1,5512

HKD

hongkonški dolar

8,5274

NZD

novozelandski dolar

1,8420

SGD

singapurski dolar

1,5691

KRW

južnokorejski won

1 365,21

ZAR

južnoafriški rand

18,2288

CNY

kitajski juan

7,7095

HRK

hrvaška kuna

7,5823

IDR

indonezijska rupija

16 681,66

MYR

malezijski ringit

4,7777

PHP

filipinski peso

56,563

RUB

ruski rubelj

82,3460

THB

tajski bat

35,461

BRL

brazilski real

5,5280

MXN

mehiški peso

25,0491

INR

indijska rupija

81,5670

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/2

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9705 – EXOR/GEDI)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 89/02)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | EXOR N.V., („EXOR“,Nizozemska), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V., („EXOR“,Nizozemska),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI“, Italija). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI“, Italija).

Podjetje EXOR pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem GEDI.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za EXOR: holdinška družba, ki vlaga v različne sektorje (proizvodnja avtomobilov, proizvodnja gospodarskih vozil, ki se uporabljajo v kmetijstvu, pozavarovanje in poklicni nogomet), |
| --- | --- |

—

za EXOR: holdinška družba, ki vlaga v različne sektorje (proizvodnja avtomobilov, proizvodnja gospodarskih vozil, ki se uporabljajo v kmetijstvu, pozavarovanje in poklicni nogomet),

| — | za GEDI: založništvo, digitalna komunikacija, oglaševanje, radio in televizija. |
| --- | --- |

—

za GEDI: založništvo, digitalna komunikacija, oglaševanje, radio in televizija.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

Zadeva M.9705 – EXOR/GEDI

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/4

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/03)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Anjou“

Referenčna številka: PDO-FR-A0820-AM02

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako:

| „(a) | Vse faze proizvodnje [...] se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:






  — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- | --- |

„(a)

Vse faze proizvodnje [...] se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so za vpogled na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

| (b) | Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi navedba ‚gamay‘, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:






  — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- | --- |

(b)

Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi navedba ‚gamay‘, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire in Villevêque. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire in Villevêque.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so za vpogled na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam zaradi večje pravne varnosti upošteva veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na vpogled za boljše seznanjanje javnosti.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je besedilo „4. septembra 1996“ nadomeščeno z besedilom „4. in 5. septembra 1996“.

S to spremembo je popravljen datum, na katerega je nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux.

Pri imenu „gamay“ je seznam občin nadomeščen z:

| — | departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay; |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay;

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains in Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains in Vaudelnay;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4.   Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje škodljivih organizmov, je prepovedana uporaba drugih herbicidov.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist agroekologije v vseh anžujskih vinogradih. Kaže, da se pri tehnikah vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov omogoča boljše varovanje vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 specifikacije proizvoda je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima določeno število posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Vsebnost sladkorja

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je za besedilom „Vina imajo“ dodano besedilo „po vrenju“.

Namen te spremembe je preprečiti vsakršno zamenjavo z vsebnostjo sladkorja pred vrenjem, treba je namreč pojasniti, da se mora ta vsebnost preverjati po vrenju.

Posledično je spremenjena točka 4 enotnega dokumenta.

7.   Sprememba enoloških postopkov

V točki 1(d) oddelka IX poglavja 1 specifikacije proizvoda je pred besedilom „je uporaba lesenih trsk prepovedana“ dodano besedilo „za bela vina in vina rosé“; dodano je tudi besedilo „za rdeča vina je prepovedana uporaba lesenih trsk, razen med proizvodnjo vina“. S to spremembo je odpravljena prepoved uporabe hrastovih trsk med proizvodnjo rdečih vin. Proizvajalci želijo v tem smislu okrepiti tipičnost vin z označbo kot sadnih in voljnih proizvodov, ki se lahko pijejo že kot mlada vina. Lesni tanini, uporabljeni med proizvodnjo vina, omogočajo, da se bolje izrazi sadnost, ter razvijejo strukturo vin, tako da jim dodajo okroglost in dolg pookus, hkrati pa v primeru staranja zagotavljajo obstojnost barve. Lesene trske se lahko uporabljajo le med proizvodnjo vina, pri zorenju vina pa je ta tehnika še naprej prepovedana.

Posledično je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(e) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Vrelna zmogljivost za proizvodnjo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za proizvodnjo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini proizvedenega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče popraviti to neskladnost pri količinah, pri čemer se v osnovi nič ne spremeni (najmanjša zmogljivost je še vedno določena na 1,4-kratno povprečno količino proizvedenega vina na vinogradniško gospodarstvo v predhodnih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve števila zadevnih občin (na primer za departma Maine-et-Loire 70 namesto 126).

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta.

11.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

V oddelku XI poglavja 1 je dodano: „Določbe o obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,7 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,7 metra lahko dejansko pomeni tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Poleg tega rastlinski pokrov vpliva na zmanjšano preskrbo trt z vodo, kar še toliko bolj vpliva na vinograde z večjo gostoto zasaditve. Nasprotno pa se bodo morale za vinograde, ki bodo zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev upoštevati sprejete kmetijsko-okoljske določbe ne glede na gostoto zasaditve in razdaljo med vrstami.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve načina oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov za območje Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov za območje Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Anjou

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

Mirna bela vina

Ta vina imajo:

| — | najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

—

najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| — | vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 3 g/l, kar se lahko poveča na največ 8 g/l, kadar vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni za več kot 2 g/l nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 3 g/l, kar se lahko poveča na največ 8 g/l, kadar vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni za več kot 2 g/l nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Unije.

Mirna bela vina so običajno suha, včasih pa lahko vsebujejo tudi fermentirne sladkorje in se lahko opredelijo kot „polsuha“, „polsladka“ ali „sladka“. Običajno so zelo aromatična, pri čemer se v njih čutijo cvetlične arome (glog, španski bezeg, lipa, sporiš, kamilica itd.) in bolj sadne note (citrusi, slive, hruške, suho sadje itd.). Njihov okus je okrogel in poln s svežim in nežnim pookusom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Mirna rdeča vina

Ta vina imajo:

| — | najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

—

najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| — | vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 3 g/l; |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 3 g/l;

| — | za vina z navedbo „gamay“, dopolnjeno z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo), vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 2 g/l. |
| --- | --- |

—

za vina z navedbo „gamay“, dopolnjeno z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo), vsebnost fermentirnih sladkorjev, ki po vrenju znaša največ 2 g/l.

Pri rdečih vinih je obvezno dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje. Vina, pripravljena za trženje v razsutem stanju ali v fazi pakiranja, vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Unije, vendar vsaka serija neustekleničenega vina, za katero se lahko uporablja navedba „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo), vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Rdeča vina se donegujejo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu trgatve.

Mirna rdeča vina imajo lepo taninsko strukturo. So precej aromatična, pri čemer se v njih čutijo zlasti note rdečega jagodičja. Struktura je prisotna, vendar mora prevladovati lahkost. Ta prijetna vina je treba zaužiti v treh letih po trgatvi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneča vina

Peneča vina so bela vina ali vina rosé.

Osnovna vina za proizvodnjo penečih belih vin in penečih vin rosé imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Osnovna vina za proizvodnjo penečih vin, ki niso obogatena, imajo največ 12-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola.

Osnovna vina, ki po vrenju niso obogatena, vsebujejo po vrenju največ 24 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Osnovna vina, ki so po vrenju obogatena, vsebujejo po vrenju največ 5 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Volumenski delež skupnega alkohola v osnovnih vinih za proizvodnjo penečih belih vin in penečih vin rosé, ki so po vrenju obogatena, ne presega 11,6 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih po sekundarnem vrenju in pred dodajanjem sladilnega likerja ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Unije.

Peneča vina so bela vina ali vina rosé. Zanje je značilna nežnost, ki se ne kaže le v izhajanju ogljikovega dioksida, temveč tudi v aromatičnosti vin in njihovi strukturi v ustih.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra. Pridelek z vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, je upravičen do kontrolirane označbe porekla, če se upoštevajo določbe v zvezi s pravili o oblikovanju v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od 3 metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

Pravila rezi in špalirne oblike vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi v skladu s pravili, podrobno opisanimi v specifikaciji proizvoda, v katerih sta za vsako sorto vinske trte navedeni največje število očes na trs in največje število očes na šparon.

Višina listja, privezanega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar najmanj 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: najvišja višina kolov za špalirno obliko nad zemljo je 1,90 metra; špalir vključuje 4 ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Za rdeča vina so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

Volumenski delež skupnega alkohola v mirnih vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Osnovna vina za proizvodnjo penečih belih vin in penečih vin rosé, ki so obogatena, vsebujejo ≤ 5 g/l fermentirnih sladkorjev, volumenski delež skupnega alkohola pa je ≤ 11,6 %.

Uporaba lesenih trsk

Posebni enološki postopek

Pri belih vinih in vinih rosé je uporaba lesenih trsk prepovedana.

Pri rdečih vinih je uporaba lesenih trsk prepovedana, razen med proizvodnjo vina.

Osnovna vina za proizvodnjo penečih vin rosé so lahko pridobljena z maceracijo ali iz obarvanega samotoka po nekajurni hladni maceraciji, odtočenega od rdeče drozge (tako imenovana metoda „saignée“ – krvavenje).

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Pri proizvodnji vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

(b)   Največji donosi

| | Mirna bela vina |
| --- | --- |

Mirna bela vina

| | 65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

65 hektolitrov na hektar

| | Mirna rdeča vina |
| --- | --- |

Mirna rdeča vina

| | 65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

65 hektolitrov na hektar

| | Bela peneča vina in peneča vina rosé |
| --- | --- |

Bela peneča vina in peneča vina rosé

| | 76 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

76 hektolitrov na hektar

| | Navedba „gamay“ |
| --- | --- |

Navedba „gamay“

| | 72 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

72 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

| (a) | Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Anjou“, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:






  — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- | --- |

(a)

Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Anjou“, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so za vpogled na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

| (b) | Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi navedba „gamay“, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:






  — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- | --- |

(b)

Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi navedba „gamay“, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire in Villevêque. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire in Villevêque.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so za vpogled na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Grolleau gris G |
| --- | --- |

Grolleau gris G

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Opis povezave

1.   Informacije o geografskem območju

Mirna vina

| (a) | Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi
  Geografsko območje obsega veliki geološki enoti, pri čemer vinorodno območje leži predvsem na rečnih bregovih in nekaj planotah: predkambrijska in paleozojska podlaga na zahodu je povezana z armorikanskim gorstvom; staro podlago na vzhodu prekriva mezozojski in kenozojski substrat Pariške kotline. Zaradi te geološke posebnosti se zahodni del geografskega območja, za katerega so značilni skrilavci, zlasti glinasti, lokalno imenovani „Anjou noir“, razlikuje od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna kreda z lehnjakom (Saumur), lokalno imenovana „Anjou blanc“.
  Geografsko območje, ki je zgodovinsko povezano z nekdanjo pokrajino Anjou, je leta 2018 obsegalo predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (70 občin) in severna dela departmajev Deux-Sèvres (14 občin) in Vienne (9 občin). Znamenje obdobja, ko je bila vinska trta zasajena po celem departmaju, pa je nekaj otočkov, ki še vedno ostajajo na severu departmaja Maine-et-Loire.
  Na parcelah, razmejenih za trgatev, so tla nastala z različnimi geološkimi formacijami. Čeprav se zelo razlikujejo, so na splošno revna, zaloge vode v njih pa so zmerne. Prav tako imajo dobre toplotne lastnosti.
  Geografsko območje ima zmerno oceansko podnebje s precej majhnimi temperaturnimi razlikami, kar je posledica sorazmerne bližine Atlantskega oceana in toplotne regulacije, ki jo zagotavlja Loara s pritoki, ne nazadnje pa tudi zasaditve vinogradov na gričih. Tako se pregovorno „milo anžujsko podnebje“ (douceur angevine) kaže še zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosto huda vročina. Pobočja, obrnjena od severozahoda proti jugovzhodu, ščitijo pred zahodnimi vetrovi, ki pogosto prinašajo vlago. Za geografsko območje je zato značilnih malo padavin, saj ga pred oceansko vlago ščiti fen, ki piha z višjih območij občin Choletais in Mauges. Letna količina padavin je 585 milimetrov, na območju Choletais pa skoraj 800 milimetrov. |
| --- | --- |

(a)

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje obsega veliki geološki enoti, pri čemer vinorodno območje leži predvsem na rečnih bregovih in nekaj planotah: predkambrijska in paleozojska podlaga na zahodu je povezana z armorikanskim gorstvom; staro podlago na vzhodu prekriva mezozojski in kenozojski substrat Pariške kotline. Zaradi te geološke posebnosti se zahodni del geografskega območja, za katerega so značilni skrilavci, zlasti glinasti, lokalno imenovani „Anjou noir“, razlikuje od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna kreda z lehnjakom (Saumur), lokalno imenovana „Anjou blanc“.

Geografsko območje, ki je zgodovinsko povezano z nekdanjo pokrajino Anjou, je leta 2018 obsegalo predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (70 občin) in severna dela departmajev Deux-Sèvres (14 občin) in Vienne (9 občin). Znamenje obdobja, ko je bila vinska trta zasajena po celem departmaju, pa je nekaj otočkov, ki še vedno ostajajo na severu departmaja Maine-et-Loire.

Na parcelah, razmejenih za trgatev, so tla nastala z različnimi geološkimi formacijami. Čeprav se zelo razlikujejo, so na splošno revna, zaloge vode v njih pa so zmerne. Prav tako imajo dobre toplotne lastnosti.

Geografsko območje ima zmerno oceansko podnebje s precej majhnimi temperaturnimi razlikami, kar je posledica sorazmerne bližine Atlantskega oceana in toplotne regulacije, ki jo zagotavlja Loara s pritoki, ne nazadnje pa tudi zasaditve vinogradov na gričih. Tako se pregovorno „milo anžujsko podnebje“ (douceur angevine) kaže še zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosto huda vročina. Pobočja, obrnjena od severozahoda proti jugovzhodu, ščitijo pred zahodnimi vetrovi, ki pogosto prinašajo vlago. Za geografsko območje je zato značilnih malo padavin, saj ga pred oceansko vlago ščiti fen, ki piha z višjih območij občin Choletais in Mauges. Letna količina padavin je 585 milimetrov, na območju Choletais pa skoraj 800 milimetrov.

| (b) | Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi
  Vinogradništvo je v pokrajini Anjou neprekinjeno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. O uspešni rasti vinske trte na tem območju pričajo verzi pesnika Apolonija iz 6. stoletja: „Od Bretanje nedaleč proč je kraj na pečini razprostirajoč, bogato oblagodarjen s Cerere in Bakhusa darovi, katerega izvora grškega ime glasi se Andégave (Angers).“ Čeprav se je anžujsko vinogradniško območje pod okriljem samostanov na bregovih Loare in okoli Angersa razvijalo ves srednji vek, je pravi sloves doseglo šele od 12. in 13. stoletja. Slava kraljestva Henrika II. in Eleonore Akvitanske je „anžujsko vino“ prinesla na najimenitnejše mize.
  Proizvodnja se je začela v večjem obsegu razvijati od 16. stoletja zaradi prihoda holandskih trgovcev, ki so povpraševali po vinu za svojo državo in kolonije. Holandci so pokupili ogromno vina in v 18. stoletju je trgovina tako cvetela, da so reko Layon, ki prečka geografsko območje, zaradi spodbujanja prevoza po njej usposobili za plovbo. Vendar je velik sloves „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedeni so bili številni davki (mestna dajatev, dajatev za plovbo po reki, dajatev na prodajo vina, dajatev na uživanje vina, dajatev na prost prehod itd.), kar je imelo škodljive posledice za trgovino. V opustošenjih po vendejski vstaji je bilo vinogradniško območje uničeno. Blaginja se je znova začela v 19. stoletju. Leta 1881 je vinogradniško območje obsegalo 45 000 hektarov, od tega je bilo leta 1893, po napadu trtne uši, ohranjenih še 10 000 hektarov.
  „Anjou“ slovi predvsem po proizvodnji belih vin, pridelanih iz sorte chenin B. Vendar sta se po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, začeli pogosteje saditi sorta cabernet franc N in nekoliko pozneje sorta cabernet-sauvignon N. Na začetku 20. stoletja je bila proizvodnja vina usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, kar je lokalno poimenovanje za lahka vina, ki se pijejo v kavarnah, to pa je pomenilo prvo fazo preoblikovanja anžujskega vinorodnega območja. S sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se proizvajajo bleda vina „clairet“, ter sortama gamay N in pineau d’Aunis N prispevajo k razvoju obsežne proizvodnje značilnih vin rosé, ki so znana in priznana kot kontrolirani označbi porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Druga faza tega preoblikovanja je temeljila na izkušnjah, ki so jih proizvajalci pridobili v zvezi z vzgojo te rastlinske skupine. Na podlagi opazovanja in analize najboljšega ujemanja med sorto in njenimi rastišči, presoje možnosti trgatve in obvladovanja tehnik proizvodnje vina se je v 60. letih prejšnjega stoletja začela razvijati proizvodnja rdečih vin. |
| --- | --- |

(b)

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo je v pokrajini Anjou neprekinjeno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. O uspešni rasti vinske trte na tem območju pričajo verzi pesnika Apolonija iz 6. stoletja: „Od Bretanje nedaleč proč je kraj na pečini razprostirajoč, bogato oblagodarjen s Cerere in Bakhusa darovi, katerega izvora grškega ime glasi se Andégave (Angers).“ Čeprav se je anžujsko vinogradniško območje pod okriljem samostanov na bregovih Loare in okoli Angersa razvijalo ves srednji vek, je pravi sloves doseglo šele od 12. in 13. stoletja. Slava kraljestva Henrika II. in Eleonore Akvitanske je „anžujsko vino“ prinesla na najimenitnejše mize.

Proizvodnja se je začela v večjem obsegu razvijati od 16. stoletja zaradi prihoda holandskih trgovcev, ki so povpraševali po vinu za svojo državo in kolonije. Holandci so pokupili ogromno vina in v 18. stoletju je trgovina tako cvetela, da so reko Layon, ki prečka geografsko območje, zaradi spodbujanja prevoza po njej usposobili za plovbo. Vendar je velik sloves „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedeni so bili številni davki (mestna dajatev, dajatev za plovbo po reki, dajatev na prodajo vina, dajatev na uživanje vina, dajatev na prost prehod itd.), kar je imelo škodljive posledice za trgovino. V opustošenjih po vendejski vstaji je bilo vinogradniško območje uničeno. Blaginja se je znova začela v 19. stoletju. Leta 1881 je vinogradniško območje obsegalo 45 000 hektarov, od tega je bilo leta 1893, po napadu trtne uši, ohranjenih še 10 000 hektarov.

„Anjou“ slovi predvsem po proizvodnji belih vin, pridelanih iz sorte chenin B. Vendar sta se po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, začeli pogosteje saditi sorta cabernet franc N in nekoliko pozneje sorta cabernet-sauvignon N. Na začetku 20. stoletja je bila proizvodnja vina usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, kar je lokalno poimenovanje za lahka vina, ki se pijejo v kavarnah, to pa je pomenilo prvo fazo preoblikovanja anžujskega vinorodnega območja. S sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se proizvajajo bleda vina „clairet“, ter sortama gamay N in pineau d’Aunis N prispevajo k razvoju obsežne proizvodnje značilnih vin rosé, ki so znana in priznana kot kontrolirani označbi porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Druga faza tega preoblikovanja je temeljila na izkušnjah, ki so jih proizvajalci pridobili v zvezi z vzgojo te rastlinske skupine. Na podlagi opazovanja in analize najboljšega ujemanja med sorto in njenimi rastišči, presoje možnosti trgatve in obvladovanja tehnik proizvodnje vina se je v 60. letih prejšnjega stoletja začela razvijati proizvodnja rdečih vin.

2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Mirna vina

Mirna vina s kontrolirano označbo porekla „Anjou“ se proizvajajo kot bela in rdeča vina ter vina rosé.

Bela vina so običajno suha, včasih pa lahko vsebujejo tudi fermentirne sladkorje in se lahko opredelijo kot „polsuha“, „polsladka“ ali „sladka“. Običajno so zelo aromatična, pri čemer se v njih čutijo cvetlične arome (glog, španski bezeg, lipa, sporiš, kamilica itd.) in bolj sadne note (citrusi, slive, hruške, suho sadje itd.). Njihov okus je okrogel in poln s svežim in nežnim pookusom.

Vina rosé s kontroliranima označbama porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“ vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj izrazito sladka. So zelo aromatična, pri čemer se v vsakem izražajo posebnosti posamezne sorte vinske trte. Ni pa mogoče prezreti njihove sadnosti (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih se občuti pravo razmerje med svežino in okroglostjo. Vina imajo zelo obstojno aromo, zlasti vina rosé s kontrolirano označbo porekla „Cabernet d’Anjou“.

Rdeča vina imajo lepo taninsko strukturo. So precej aromatična, pri čemer se zaznavajo zlasti note rdečega jagodičja. Struktura je prisotna, vendar mora prevladovati lahkost. Ta prijetna vina je treba zaužiti v treh letih po trgatvi.

Rdeča vina z navedbo „gamay“ so sveža, živahna in zelo pitna. Razvijejo značilne arome, ki so najpogosteje sadne. Običajno jih uživamo mlada.

3.   Vzročna medsebojna povezava

Mirna vina

Kombinacija severne lege vinogradov, zasajenih v posebni pokrajini, ter milega podnebja, izvirne sestave tal in prsti daje vinom značilni okus, ki se kaže v njihovi svežini.

Različni pogoji v vinogradih z raznolikimi tlemi in prstjo so pridelovalcem omogočili, da za vsako sorto vinske trte, ki se je uveljavila, najdejo pogoje, v katerih najbolje uspeva. Vinogradniki lahko z opazovanjem in analizo obnašanja vinskih trt torej ugotovijo, kakšna zasaditev je najprimernejša za zadevni vinograd. Če se lahko glavne lastnosti sorte chenin B na celotnem anžujskem območju izrazijo v suhih belih vinih, pa se tako lahko na prisojnih in na jug obrnjenih gričih ta sorta izrazi v kompleksnosti bolj zrelih vin, kar zagotavlja „polsladka“ ali „sladka“ vina ob ugodnih podnebnih razmerah pozno v pozni jeseni.

Sorte grolleau N, grolleau gris G ali pineau d’Aunis N so zasajene po peščeno-gruščnatih gričih in polojih ter namenjene proizvodnji sadnih vin rosé, iz sort cabernet franc N in cabernet-sauvignon N, ki imata raje lege s plitvimi ali rjavimi tlemi in urejenim oskrbovanjem z vodo, pa se proizvajajo okrogla in aromatično obstojna vina rosé ali rdeča vina, katerih blaga rustikalnost se omili s krajšim zorenjem, predvidenim v specifikaciji proizvoda.

Sorta gamay N pa najbolje uspeva na tleh, ki so se razvila na predkambrijskih kamninah v osrčju območja „črni Anjou“, razen vseh leg na območju „beli Anjou“, kot je razvidno iz geografske enote, ki je za rdeča vina z navedbo „gamay“ natančneje opredeljena v specifikaciji proizvoda, znotraj geografskega območja.

Znanje in veščine proizvajalcev, pridobljene z izkušnjami več generacij, se kažejo tudi v izbiri tehnik obdelave in zvrščanja sort vinske trte glede na cilj proizvodnje in letnik. Zaradi pestrosti proizvodnje se lažje osvojijo različni trgi. Vina s kontroliranimi označbami porekla „Anjou“, „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“, ki so na nacionalni ravni cenjena zlasti med prebivalci mesta Angers in njegove okolice ter v francoskih regijah Bretanje in Normandije, pa tudi zunaj nacionalnih meja, pomembno prispevajo k temu, da se regija Val de Loire uvršča na sedmo mesto med francoskimi regijami izvoznicami.

Peneča vina

Proizvodnja penečih vin se opira na preteklo proizvodnjo mirnih belih vin. Proizvajalci so že v 15. stoletju opažali iskrenje v vinu, ki so ga ustekleničili pozimi in v katerem je ob prvih otoplitvah po koncu zime potekalo drugo vrenje, pri čemer je vino ohranilo aromatično nežnost. Znanje o drugem vrenju v steklenici, ki ga sproži fermentirni sladkor delno prevretega grozdnega mošta ali dodajanje vrelnega likerja, je v začetku 19. stoletja pospešilo razvoj proizvodnje penečih vin, ki so bila sprva „biser“ vina, pri čemer so se izkoristile velike kleti, izdolbene v kredi z lehnjakom, v katerih so se lahko vina hranila in zorela pri nizki in stalni temperaturi.

Za peneča vina je značilna nežnost, ki se ne kaže le v izhajanju ogljikovega dioksida, temveč tudi v aromatičnosti vin in njihovi strukturi v ustih.

Proizvodnja penečih vin se umešča v isti okvir. Proizvajalci so ugotovili, da je v vinih, pakiranih in hranjenih v kleti, ob koncu zime potekalo drugo vrenje. Empirično znanje o tem „spontanem drugem vrenju“ jim je najprej omogočilo, da so začeli proizvajati „biser“ vina, zlasti iz sorte chenin B. Ta pozna sorta vinske trte ima lastnosti, svežino in subtilne arome, zaradi katerih je posebej primerna za proizvodnjo penečih vin. Od začetka 19. stoletja so z znanjem o obdelavi z „drugim vrenjem v steklenici“, zlasti na pobudo Jean-Baptista Ackermana, te sposobnosti izkoriščali za proizvodnjo penečih vin.

Posebno pozornost so namenili trgatvi. S pridelkom se zagotavljata optimalna zrelost in dobro ravnotežje med sladkorjem in kislinami, kar je nujno za potrebno svežino, dobro sekundarno vrenje in dober potencial za staranje. Podzemne kleti, zlasti v osrčju območja „beli Anjou“, so prav tako dejavnik, ki prispeva k obdelavi teh vin, saj ta za shranjevanje in ravnanje potrebujejo velike prostore z idealno osvetlitvijo, zračno vlago in temperaturo. Ta doslednost in tehnika sta bili uporabljeni pri rdečih sortah vinske trte, tako da so se peneča vina rosé proizvajala v manjših količinah.

Dandanes imajo proizvajalci penečih vin zaradi več kot stoletnih izkušenj znanje in veščine, ki jih spretno izražajo v sestavi svojih zvrsti. Najmanj 9-mesečno zorenje na drožeh prispeva h kompleksnosti vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vin, za katera se lahko uporabljata kontrolirani označbi porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“, proizvodnjo, obdelavo in zorenje mirnih vin, za katera se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Anjou“, ter proizvodnjo, obdelavo, zorenje in pakiranje penečih vin, za katera se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Anjou“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux.

Območje v neposredni bližini – navedba „gamay“

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vin, za katera se lahko uporablja navedba „gamay“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay; |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon in Tourtenay;

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains in Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains in Vaudelnay;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

Peneča vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

Obdobje hrambe v steklenicah na drožeh ne sme biti krajše od devetih mesecev.

Peneča vina se pridelujejo in tržijo v steklenicah, v katerih je potekalo sekundarno vrenje, razen vin, ki se prodajajo v steklenicah s prostornino največ 37,5 centilitra ali najmanj 150 centilitrov.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so napisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda.

Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Navedba „gamay“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri vinih, ki ustrezajo posebnim pogojem, ki so za to navedbo določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z navedbo „gamay“.

Navedba „gamay“ je na etiketah obvezno navedena za imenom kontrolirane označbe porekla s črkami enake barve, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, uporabljenih za kontrolirano označbo porekla.

Pri vinih, ki ustrezajo posebnim pogojem, ki so za to navedbo določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko navedba „gamay“ dopolnjena z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo).

Na vinih z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo) se obvezno navede letnik.

Mirna bela vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Mirna bela vina so v trgovinskih dokumentih, dovoljenjih za promet in oznakah obvezno predstavljena z navedbami „polsuho“, „posladko“ ali „sladko“, ki ustrezajo vsebnosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinu, kot je določena v predpisih Unije. Na etiketah so te navedbe v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru, in če je ta kraj naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 18.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/18

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Gros Plant du Pays nantais“

Referenčna številka: PDO-FR-A0275-AM01

Datum obvestila: 24. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Redakcijske spremembe: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam zaradi večje pravne varnosti temelji na veljavni različici uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, na vpogled za boljše seznanjanje javnosti.

Poleg tega je pregledano geografsko območje, zaradi česar se:

| — | vključijo tri občine (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine in Saint-Hilaire-de-Loulay), pri čemer so za vse te občine značilne veščine pri proizvodnji in vinska trta, za katero se lahko uporablja kontrolirana označba porekla; |
| --- | --- |

—

vključijo tri občine (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine in Saint-Hilaire-de-Loulay), pri čemer so za vse te občine značilne veščine pri proizvodnji in vinska trta, za katero se lahko uporablja kontrolirana označba porekla;

| — | izključi 14 občin (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois in Bouguenais) v skladu s prizadevanji, da bi se vinogradi omejili na predele, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo. |
| --- | --- |

—

izključi 14 občin (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois in Bouguenais) v skladu s prizadevanji, da bi se vinogradi omejili na predele, kjer se je ohranilo kakovostno vinogradništvo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o razmejenem geografskem območju.

2.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel je spremenjeno tako:

| — | besedilo „ki ležijo znotraj razmejenega“ je nadomeščeno z besedilom „primernega za proizvodnjo“; |
| --- | --- |

—

besedilo „ki ležijo znotraj razmejenega“ je nadomeščeno z besedilom „primernega za proizvodnjo“;

| — | dodana sta datuma 3. maj 2017 in 15. november 2018; |
| --- | --- |

—

dodana sta datuma 3. maj 2017 in 15. november 2018;

| — | preklicane so določbe o identifikaciji parcel. |
| --- | --- |

—

preklicane so določbe o identifikaciji parcel.

Ta sprememba je posledica prehoda s postopka identifikacije parcel na postopek razmejitve parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

| — | departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé;

| — | departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré).

Pri tej spremembi sta se upoštevala vključitev nekaterih občin na geografsko območje ter združitev občin.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4.   Gostota zasaditve

Kar zadeva točko o gostoti zasaditve:

| — | je številka 6 500 nadomeščena s številko 5 000; |
| --- | --- |

—

je številka 6 500 nadomeščena s številko 5 000;

| — | je številka 1,5 nadomeščena s številko 2,2; |
| --- | --- |

—

je številka 1,5 nadomeščena s številko 2,2;

| — | so besede „najmanj 1 meter“ nadomeščene z besedami „med 0,9 metra in 1,1 metra“. |
| --- | --- |

—

so besede „najmanj 1 meter“ nadomeščene z besedami „med 0,9 metra in 1,1 metra“.

Namen te spremembe je odziv na razvoj materiala in vinogradniških praks. Z razširitvijo medvrstnih prostorov se bo spodbudilo izvajanje kmetijsko-okoljskih praks, kot so zatravljenost in obdelovanje medvrstnih prostorov, zatiranje škodljivih organizmov s prestreznimi koriti, kar so ukrepi, za katere je standardni vinogradniški material zasnovan za dvometrsko medvrstno razdaljo. Ta način obdelovanja zelo ustreza stopnji donosa in kakovosti, ki se poskušata doseči pri tej vrsti vina s to kontrolirano označbo porekla (sveže, lahko, kislo vino ...).

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o pridelovalni praksi.

5.   Obdelovanje vinograda

V točki o pravilih o oblikovanju v špalir je podrobno navedeno, da je višina listja enaka najmanj:

| — | 0,6-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja največ 1,5 metra; |
| --- | --- |

—

0,6-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja največ 1,5 metra;

| — | 0,65-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja večja kot 1,5 metra. |
| --- | --- |

—

0,65-kratniku medvrstne razdalje, če je ta razdalja večja kot 1,5 metra.

Višina listja je izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,3 metra od tal, do zgornje meje poganjkov.“

Ta sprememba je posledica spremembe, ki se nanaša na gostoto zasaditve, ter omogoča, da se ohrani stalno razmerje med listjem in plodovi (SECV/PR).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Toplotna obdelava

Črtana je prepoved uporabe toplotne obdelave za vino s temperaturami, višjimi od 40 °C. Namen spremembe je, da se izvajalcem omogočijo vsi možni tehnični načini za obvladovanje posledic težavnih letnikov z lastnostmi, pri katerih se pojavljajo organoleptična odstopanja vrste „Goût Moisi Terreux“ (okus po plesni in zemlji). Izkazalo se je, da je tehnika segrevanja grozdnega mošta, imenovana topla maceracija ali termovinifikacija, mnogo manj moteča za vina v unesku kot uporaba mezoporoznega oglja za enološko uporabo.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o posebnih enoloških praksah.

7.   Pakiranje

Konec obdobja pakiranja vin z navedbo „sur lies“ (na drožeh) je s 30. novembra prestavljen na 31. december. Sprememba omogoča, da se za en mesec podaljša obdobje stekleničenja vin z navedbo „sur lies“ (na drožeh), s čimer se optimizira obdobje trženja te kategorije, ne da bi se spremenila svežina, ki ustreza tej navedbi.

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

8.   Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve zadevnega števila občin (69 namesto 92). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da je gostota zasaditve srednja do velika.

Črtan je bil sklic na obmorsko letovišče Pornic in popravljeno je bilo ime občine Bourgneuf (črtani sta bili besedi „en Retz“).

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o povezavi z geografskim območjem.

10.   Prehodni ukrep

| — | Točka 1 je nadomeščena z naslednjim odstavkom:
  „Zaradi uskladitve z drugimi določbami sedanje specifikacije proizvoda se za pridelek na parcelah, zasajenih s trto in izključenih z razmejenega območja parcel s kontrolirano označbo porekla, ki so določene z zemljiškoknjižno številko in površino, še naprej uporablja kontrolirana označba porekla, dokler se te parcele ne izkrčijo in najpozneje: |
| --- | --- |

—

Točka 1 je nadomeščena z naslednjim odstavkom:

„Zaradi uskladitve z drugimi določbami sedanje specifikacije proizvoda se za pridelek na parcelah, zasajenih s trto in izključenih z razmejenega območja parcel s kontrolirano označbo porekla, ki so določene z zemljiškoknjižno številko in površino, še naprej uporablja kontrolirana označba porekla, dokler se te parcele ne izkrčijo in najpozneje:

| — | do vključno trgatve v letu 2021 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanjih pristojnega nacionalnega odbora 21. maja 1996 in 25. maja 2000 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité); |
| --- | --- |

—

do vključno trgatve v letu 2021 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanjih pristojnega nacionalnega odbora 21. maja 1996 in 25. maja 2000 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité);

| — | do vključno trgatve v letu 2031 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 3. maja 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“ |
| --- | --- |

—

do vključno trgatve v letu 2031 za občine, katerih razmejeno območje parcel je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 3. maja 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Namen te spremembe je postopna prilagoditev vinorodnega območja.

Črtan je bil prehodni ukrep v zvezi z gojitveno obliko vinske trte.

Spremenjen je prehodni ukrep v zvezi s trsnim izborom, da se je namesto besed „na datum homologacije specifikacije proizvoda“ uvedel datum 16. novembra 2011.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Pravila o označevanju

V oddelku XII je dodan naslednji odstavek: „(c) – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru; |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru;

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.“

Zato je spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

12.   Prijavne obveznosti

Končni datum za izjavo o zahtevi za označbo se s 15. decembra prestavi na 31. decembra.

Redakcijske spremembe so bile vnesene tudi v točko 2 oddelka I poglavja II in točko 2 oddelka II poglavja II.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikacijah proizvodov za nantsko območje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Gros Plant du Pays nantais

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

To so suha mirna bela vina.

Ta vina imajo:

| — | najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; |
| --- | --- |

—

najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

| — | najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 gramov na liter; |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 gramov na liter;

| — | najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter; |
| --- | --- |

—

najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter;

| — | največ 11-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi. |
| --- | --- |

—

največ 11-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v vinih ter skupni delež dejanskega alkohola so znotraj mejnih vrednosti, določenih v predpisih Unije. To so suha mirna bela vina.

So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke.

Imajo uravnotežen okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost.

Imajo nežne vonjave, med katerimi prevladujejo sadne ali cvetlične, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,2 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,9 metra in 1,1 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 14 očesi na trs:

| — | bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat, kotlasta gojitvena oblika, pahljačasta gojitvena oblika), |
| --- | --- |

—

bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat, kotlasta gojitvena oblika, pahljačasta gojitvena oblika),

| — | bodisi z rezjo na enojni guyot. |
| --- | --- |

—

bodisi z rezjo na enojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorentzu.

V fenofazi, imenovani „nastavek plodiča“, ima posamezen trs največ 12 enoletnih rodnih mladik.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 11 %.

Poleg zgornjih določb za enološke postopke veljajo obveznosti iz predpisov Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.

(b)   Največji donosi

75 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 20. junija 2018 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz;

| — | departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlje pooblaščene občine La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières); |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlje pooblaščene občine La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières);

| — | departma Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay in Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

departma Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay in Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Montils B |
| --- | --- |

Montils B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Folle blanche B |
| --- | --- |

Folle blanche B

8.   Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Površje geografskega območja so izoblikovali vodotoki, ki južno in vzhodno od mesta Nantes prepredajo površino z gosto mrežo. Pokrajino nantskega območja, ki se razprostira od predgorja masiva Mauges na vzhodu do obale Atlantskega oceana na zahodu in od obrežja reke Loare na severu do ravnin departmaja Vendée na jugu, oblikujejo vinogradniški griči, ki se izmenjujejo z dolinami, v katerih poteka živinoreja. Vinograd je zasajen po možnosti po vzpetinah in gričih okoli jezera Grandlieu in njegovih pritokov ter po pobočjih ob močvirju Goulaine in ob dolini Loare. To geografsko območje je najzahodnejši podaljšek velikega vinograda doline Loare ter obsega 69 občin departmajev Loire-Atlantique, Maine-et-Loire in Vendée.

Geografsko območje leži na stari in kompleksni geološki podlagi, ki je kombinacija plutonskih formacij (graniti, gabri) in metamorfnih kamnin (gnajs, blestnik, amfibolit, eklogit), ki jih mestoma pokrivajo peščeno-gruščnate terciarne usedline. Če so te različne kamnine izpostavljene eroziji, na njih pogosto nastanejo kisla, zdrava in zračna tla, bogata z grobimi elementi (pesek, kamni, prod), ki so naravno zelo odcedna, slabo rodovitna in imajo zmerno zalogo vode. Na območju parcel za pridelovanje grozdja so tradicionalno strogo razmejeni najstrmejši griči, na katerih so plitva peščena tla.

Podnebje nantskega območja je povezano z oceanskim vplivom, ki se zlahka širi v notranjost po ustju reke Loare. Zanj so značilne majhne temperaturne razlike med letom. Zime so posebej blage, zaradi česar se tla spomladi zgodaj segrejejo. Poleti ostajajo temperature zaradi morskih vetrov sveže, kar zmanjšuje pogostost in intenzivnost obdobij vročinskih valov. Padavine so razmeroma dobro razporejene prek celega leta, čeprav jih poleti izrazito primanjkuje. Osončenost za to zemljepisno širino je precejšnja.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nantsko vinorodno območje, ki nadaljuje zelo staro vinogradniško tradicijo, je bilo v srednjem veku eno najobsežnejših v Franciji. Od 16. stoletja se je pod vplivom holandskih trgovcev usmerilo v dejavnosti destilacije. Tedaj se je razširila charentska sorta folle blanche B, ki je znana po tem, da se iz nje pridobivajo izbrana žganja, in ki je nadomestila avtohtone sorte vinske trte. Ta sorta je v naravnih razmerah nantskega območja pokazala svojo primernost za proizvodnjo belih vin. Ime „Gros Plant“ se je za označevanje teh vin, ki so na zahodu Francije dosegla velik uspeh, prvič pojavilo v nekem zapisu iz leta 1732. V sredini 19. stoletja, ko so dejavnosti destilacije nantskega območja zamirale, je vinorodno območje „Gros Plant“ obsegalo približno 20 000 hektarjev.

Po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, so bile poleg sorte folle blanche B v manjšem obsegu zasajene sorte montils B in colombard B ter druge sorte charentskega porekla. Proizvajalci so za obvladovanje vitalnosti naravno rodovitnih sadik sprejeli stroga pravila: zmerna do velika gostota zasaditve, kratka rez vinskih trt, stroga omejitev števila rodovitnih mladik. Parcele, namenjene tej proizvodnji, so izbrali zaradi njihove zmožnosti za zgodnjo dozorelost, omejenih vodnih zalog in manjše rodovitnosti. Z zmanjšanjem donosa se je izboljšala kakovost vin. Označbi „Gros Plant du Pays nantais“ je bila zaradi promocijskih ukrepov, ki jih je izvajala vinska bratovščina reda Bretvins, ustanovljena leta 1948, in prizadevanj prvega sindikata za varstvo, ustanovljenega leta 1951, s sodno odločbo z dne 26. februarja 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Vina so tedaj pridobila ugled na nacionalni ravni.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatejših in kompleksnejših vin prevzeli posebno tehniko proizvodnje vina – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina pozimi en mesec hranijo na finih vinskih drožeh brez pretakanja; to znanje in veščine izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za družinska praznovanja prihodnje pomladi. Tak način zorenja daje vinom okroglost in oljnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki nastanejo pri avtolizi celičnih sten kvasovk. Poleg tega ta metoda, pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin, omogoča, da se do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem. Leta 1977 je bil določen poseben predpis za tradicionalni izraz „sur lies“ (na drožeh), kar se od leta 1994 kaže v stekleničenju vin v kleteh za vinifikacijo zaradi omejitve pretakanja in prelivanja vin.

Vinorodno območje s kontrolirano označbo porekla je leta 2009 obsegalo skoraj 1 500 hektarjev, ki jih je obdelovalo 600 proizvajalcev, letna proizvodnja pa je znašala približno 100 000 hektolitrov, od česar več kot tretjina z navedbo „sur lies“ (na drožeh). Vina s kontrolirano označbo porekla „Gros Plant du Pays nantais“ so mirna bela vina. So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke. Imajo uravnotežen okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost. Imajo nežne vonjave, med katerimi prevladujejo sadne ali cvetlične, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

Vina, označena z izrazom „sur lies“ (na drožeh), so na splošno uravnoteženega, bolj k okroglosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z rahlim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med zorenjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatična večplastnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v mehke embalaže, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost. Zasaditev sort vinske trte, ki prispeva k izvirnosti vin s kontrolirano označbo porekla, v nantski regiji izhaja hkrati iz geografskega položaja in zgodovine mesta Nantes. V tem velikem pristaniškem mestu, ki leži ob izlivu Loare v Atlantski ocean, se je že zelo zgodaj razvila živahna trgovina z vini, ki so bila namenjena za mestna središča na severu Evrope. To izredno pomembno trgovsko mesto je privabilo številne trgovce, med drugim tudi veliko skupino nizozemskih, ki so odločilno prispevali k širitvi sorte folle blanche B po geografskem območju, preden sta bili zasajeni dve drugi sorti montils B in colombard B z zelo podobno agronomsko učinkovitostjo.

Zaradi talnih in podnebnih razmer v nantski regiji se lahko s temi sortami pridelujejo uravnotežena bela vina z nežnimi vonjavami. Groba kisla tla geografskega območja, ki so se razvila na granitih, gnajsih, blestnikih ali peščeno-gruščnatih nanosih, skupaj z blagimi zimami nantskega podnebja namreč spodbujajo zgodnji začetek rastnega cikla vinske trte in zagotavljajo popolno dozorelost grozdja. Lega vinorodnega območja s kontrolirano označbo porekla na severu in njegova izpostavljenost oceanskim vplivom zagotavljata sveže poletne temperature, zaradi česar se lahko ohranijo predhodniki nežnih arom, prisotnih v grozdnih jagodah.

Izvajalci z geografskega območja so si lahko pri prilagoditvi izbranih sort vinske trte naravnemu okviru nantskega območja pomagali z globoko zakoreninjenim vinogradniškim znanjem in veščinami, ki izvirajo iz večstoletne tradicije trgovine z visokokakovostnimi vini. Tehnične odločitve pri izbiri parcel pred zasaditvijo in pri nadzoru nad vitalnostjo vinske trte omogočajo, da se za pridobitev zrelega in zdravega pridelka pri trgatvi čim bolje izkoristijo slabo rodovitna tla in velika osončenost geografskega območja.

Nantski način zorenja vin na finih drožeh iz vinifikacije, brez pretakanja, omogoča, da se lahko v vinih sprostijo molekule vonjev, ki nastanejo pri vrenju. Zaradi blagih zim podnebja se spodbujajo izmenjave z drožmi, tako da se vina še naprej izboljšujejo. S takim način zorenja postanejo vina z navedbo „sur lies“ (na drožeh) bolj okrogla, njihove vonjave sadne ali cvetlične in nežne, prisotno pa je tudi rahlo iskrenje, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, ki nastane ob koncu vrenja. Da bi izvajalci ohranili prednosti takega zorenja in preprečili kakršno koli oksidacijo, so ob pakiranju vin pridobili posebno znanje in veščine ter stekleničenje izvajajo neposredno v kleteh za vinifikacijo. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša poseganje v proizvode, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav vin.

Loarsko vino z označbo „Gros Plant du Pays nantais“, ki je oceanu najbližje, saj se geografsko območje razprostira do zaliva Bourgneuf, pusti v ustih kisel okus in na splošno arome, ki spominjajo na jod, ki se odlično prilegajo k rakom in ostrigam. Proizvajalci so nenehoma uveljavljali to značilno povezavo med vini in lokalno gastronomijo, pri čemer jim je bila leta 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Obalna lega vinogradniškega območja med Bretanjo in Vendéejem predstavlja v poslovnem smislu še vedno prednost, saj turistični obisk poleti močno prispeva k njegovemu ugledu in krepi podobo vina kot odličnega spremljevalca morskih proizvodov.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin ter vinifikacijo, obdelavo, donegovanje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lies“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé;

| — | departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „sur lies“ (na drožeh).

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Velikosti črk v izrazu „sur lies“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih z izrazom „sur lies“ (na drožeh) je naveden letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru; |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru;

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Zaradi omejitve pretakanja se ta vina stekleničijo v kleteh za vinifikacijo, in sicer med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi letu trgatve, da se ohranijo lastnosti, ki izhajajo iz njihovega načina vinifikacije in donegovanja, zlasti njihova svežina, aromatična večplastnost in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 18.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 89/26

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 89/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„TORO“

Referenčna številka: PDO-ES-A0886-AM03

Datum obvestila: 18. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Spremembe fizikalno-kemijskih lastnosti glede na vrsto vina

Opis in razlogi

Spremembe zadevajo točko 2(a) specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

Zaradi novih trendov pri proizvodnji vina, povezanih z razpoložljivostjo zanesljivejših tehnologij, in novih okusov potrošnikov je treba prilagoditi vsebnost reducirajočih sladkorjev v belih vinih in vinih rosé, ki je s 4 gramov na liter zvišana na 9 gramov na liter. Poleg tega se je pri rdečih vinih izkazalo, da imajo vina z označbo porekla „Toro“ že več let nižjo stopnjo skupnega sladkorja, zaradi česar lahko ohranijo visoko kakovost. Zgornja meja 6 gramov na liter je torej znižana na 4 grame na liter.

Prav tako je črtan parameter suhe snovi, ker je nepotreben.

Ta sprememba se šteje za standardno spremembo, ki vpliva na enotni dokument, saj se z njo prilagajajo fizikalno-kemijske lastnosti in ne vpliva bistveno na zaščiteni proizvod, ki tako ohrani lastnosti in profil, opisane v postavki o povezavi, ki izhajajo iz prepleta naravnih in človeških dejavnikov. Ta sprememba tako ne ustreza nobeni od vrst sprememb iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

2.   Spremembe pogojev pridelave: donos pri stiskanju

Opis in razlogi

Spremembe zadevajo točko 3(b)(1) specifikacije proizvoda in točko 1.5.1 enotnega dokumenta.

V zadnjih letih je bilo mogoče zaradi razvoja tehnologije kleti ter uporabe ohlajevanja in vakuumske filtracije za predbistrenje mošta bolje uporabiti grozdni sok in to brez povečanega pritiska, ki škoduje kakovosti, kar poleg optimalnih rezultatov zagotavlja tudi boljši donos in enako raven kakovosti, kot je predvidena v specifikaciji proizvoda. Predlagano je torej, da se donos pri stiskanju s 70 poveča na 72 litrov vina na 100 kg grozdja.

Ta sprememba se šteje za standardno spremembo, ki vpliva na enotni dokument, ker ne vpliva bistveno na zaščiteni proizvod, ki ohrani lastnosti in profil, opisane v postavki o povezavi, ki izhajajo iz prepleta naravnih in človeških dejavnikov. Ta sprememba tako ne ustreza nobeni od vrst sprememb iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

3.   Povečanje donosa sorte verdejo in posodobitev največjih donosov v hektolitrih na hektar

Opis in razlogi

Sprememba zadeva točko 5 specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

Napredek sodobnega vinogradništva je omogočil večje donose pri proizvodnji (v kg/ha), ne da bi se poslabšala kakovost surovine. V posebnem primeru sorte verdejo je bil največji donos, ki je bil do zdaj določen v specifikaciji proizvoda ZOP „TORO“, precej nižji od povprečnih donosov na zadevnem območju. Ta nižja določitev je ogrožala dobiček vinogradnikov in posledično donosnost vinogradov. Iz navedenih razlogov je predlagano, da se s 6 900 kg/ha poveča na 9 000 kg/ha.

Poleg tega so donosi v hektolitrih na hektar posodobljeni tudi zaradi povečanja donosa pri stiskanju (prejšnja sprememba).

Ta sprememba se šteje za standardno spremembo, ki vpliva na enotni dokument, ker ne vpliva bistveno na zaščiteni proizvod, ki tako ohrani lastnosti in profil, opisane v postavki o povezavi, ki izhajajo iz prepleta naravnih in človeških dejavnikov. Ta sprememba tako ne ustreza nobeni od vrst sprememb iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

4.   Razširitev utemeljitve stekleničenja na razmejenem območju

Opis in razlogi

Sprememba zadeva točko 8(b)(2) specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta.

Točka 8(b)(2) specifikacije proizvoda je bila spremenjena za utemeljitev pakiranja (stekleničenja) na razmejenem območju v skladu s členom 4(2) nove delegirane uredbe (EU) 2019/33.

Ta sprememba se šteje za standardno spremembo, ki vpliva na enotni dokument, saj je bila ta praksa že obvezna in torej dodatno ne omejuje trženja. Gre zgolj za preoblikovanje s ciljem prilagoditve veljavnim predpisom. Ta sprememba tako ne ustreza nobeni od vrst sprememb iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

5.   Prilagoditev predpisom o preverjanju skladnosti s specifikacijo proizvoda

Opis in razlogi

Sprememba zadeva točko 9 specifikacije proizvoda.

Izvedena je bila prilagoditev določbam Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, zlasti členu 19 te uredbe, ki določa postopke za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, ki ga morajo vsako leto izvesti pristojni ali kontrolni organi. Ta sprememba spada tudi v okvir potrebne posodobitve specifikacije proizvoda, da se upoštevajo merila standarda UNE-EN-ISO 17065.

Ta sprememba se šteje za standardno spremembo, ki ne vpliva na enotni dokument, ker ne ustreza nobeni od vrst sprememb iz člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Toro

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vin

BELA VINA IN VINA ROSÉ

Bela vina so slamnato rumene barve ter imajo sadne, prijetne in uravnotežene arome. Med vrenjem v sodih se tem značilnostim pridružijo še note po prekajenem in praženem, značilne za les.

Vina rosé imajo jagodno do malinovo rdečo barvo in arome gozdnih sadežev.

Za vina z vsebnostjo ostanka sladkorja najmanj 5 gramov na liter je zgornja meja vsebnosti skupnega žveplovega dioksida 250 miligramov na liter.

V vseh primerih bodo fizikalno-kemijski parametri, opredeljeni v tem odstavku, skladni z omejitvami, določenimi z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

RDEČA VINA

Rdeča vina imajo češnjevo rdečo barvo ter arome rdečega in divjega jagodičevja. So dobro strukturirana, prijetnega okusa in uravnotežena. Med staranjem pridobijo tudi arome soda. Rdeča vina „Toro“ se od vin iz drugih regij razlikujejo po izrazitejši strukturi in vsebnosti taninov. Prevladuje vonj po zrelem sadju, vina pa vsebujejo manj kislin.

V vseh primerih bodo fizikalno-kemijski parametri, opredeljeni v tem odstavku, skladni z omejitvami, določenimi z zakonodajo Unije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

ENOLOŠKI POSTOPKI

Posebni enološki postopek

| — | Najmanjša verjetna stopnja alkohola grozdja: 10,5 vol. %. |
| --- | --- |

—

Najmanjša verjetna stopnja alkohola grozdja: 10,5 vol. %.

| — | Največji donos pri stiskanju: 72 l na 100 kg grozdja. |
| --- | --- |

—

Največji donos pri stiskanju: 72 l na 100 kg grozdja.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Omejitve pri pridelavi

Bela vina se pridelujejo izključno iz belih sort malvasía castellana in verdejo.

Vina rosé se pridelujejo iz dovoljenih rdečih in belih sort (glavne in sekundarne sorte vinske trte).

Rdeča vina se pridelujejo iz sort tinta de toro (najmanj 75 %) in garnacha tinta.

ENOLOŠKI POSTOPKI

Pridelovalna praksa

| — | Najmanjša gostota zasaditve: 500 trsov na hektar |
| --- | --- |

—

Najmanjša gostota zasaditve: 500 trsov na hektar

| — | Trsi so lahko oblikovani v kotlasto gojitveno obliko ali v špalir. |
| --- | --- |

—

Trsi so lahko oblikovani v kotlasto gojitveno obliko ali v špalir.

| — | Mešane zasaditve, v katerih med trgatvijo ni mogoče razlikovati med različnimi sortami, niso dovoljene. |
| --- | --- |

—

Mešane zasaditve, v katerih med trgatvijo ni mogoče razlikovati med različnimi sortami, niso dovoljene.

(b)   Največji donosi

Garnacha tinta, malvasía castellana (doña blanca) in verdejo

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Garnacha tinta, malvasía castellana (doña blanca) in verdejo

64,80 hektolitra na hektar

Tinta de toro

6 000 kilogramov grozdja na hektar

Tinta de toro

43,20 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno območje

Geografsko območje ZOP „TORO“ leži na skrajnem zahodu pokrajine Kastilja in Leon, na jugovzhodu province Zamora, ter vključuje dele naravnih okrožij Tierra del Vino, Valle del Guareña in Tierra de Toro. Meji na puščavski območji Tierra del Pan in Tierra de Campos ter obsega 62 000 hektarjev zemljišč.

Vključuje naslednje občine:

Provinca Zamora:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo in Villabuena del Puente.

Provinca Valladolid:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero ter okraja („pagos“) Villaester de Arriba in Villaester de Abajo v občini Pedrosa del Rey.

7.   Glavne sorte vinske trte

VERDEJO

DOÑA BLANCA - MALVASÍA CASTELLANA

TEMPRANILLO - TINTA DE TORO

8.   Opis povezave

Opisane podnebne razmere (zelo mrzlo podnebje pozimi, veliko število ur sonca in ekstremne temperature), zaradi katerih so proizvodni donosi vinske trte omejeni, in različne vrste tal (tla, ki so glinasta ali peščena in ustrezajo sortam, ki so jih zasadili vinogradniki, so pH nevtralna in revna z organskimi snovmi, ter obogatitev, za katero so poskrbeli vinogradniki) vplivajo na aromatičnost, strukturo in delež alkohola v vinu, ki je visok. Prav tako velika vsebnost železa v tleh, sistem zasaditve v kotlasto gojitveno obliko in visoka starost vinorodnega območja vplivajo na izjemno količino barvil v vinih.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Postopek proizvodnje vina vključuje stekleničenje in staranje vin; organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti iz te specifikacije proizvoda se lahko namreč zagotovijo le, če vsi postopki, povezani z obdelavo vina, potekajo na območju proizvodnje. Ker je stekleničenje vin z ZOP „TORO“ ena od bistvenih faz, da lahko vina pridobijo lastnosti, opredeljene v specifikaciji proizvoda, mora ta postopek potekati v kleteh polnilnic na območju proizvodnje, da se ohrani kakovost vin, jamči njihovo poreklo in zagotovi nadzor.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

namesto izraza „ZAŠČITENA OZNAČBA POREKLA“ se lahko na etiketi uporabi tradicionalni izraz „OZNAČBA POREKLA“.

Na etiketah vin se lahko uporabita izraza „ROBLE“ (hrast) ali „FERMENTADO EN BARRICA“ (vrenje v sodu), pri rdečih vinih pa se lahko dodajo tudi tradicionalni izrazi „CRIANZA“, „RESERVA“ in „GRAN RESERVA“, če so izpolnjeni pogoji za uporabo, določeni v veljavni zakonodaji.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---