# Euroopa Liidu C 89/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 89 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik18. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 89

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik18. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 89/01 | Euro vahetuskurss — 17. märts 2020 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 89/01

Euro vahetuskurss — 17. märts 2020

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 89/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  ) | 2 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 89/03 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 4 |
| 2020/C 89/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 18 |
| 2020/C 89/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 26 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 89/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9705 — EXOR / GEDI) (
  1
  )

1

2

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 89/03

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

4

2020/C 89/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

18

2020/C 89/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 18.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/1

---

Euro vahetuskurss (1)

17. märts 2020

(2020/C 89/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0982 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4732 |
| GBP | Inglise nael | 0,90823 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9593 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0561 |
| ISK | Islandi kroon | 154,40 |
| NOK | Norra kroon | 11,5063 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,985 |
| HUF | Ungari forint | 347,04 |
| PLN | Poola zlott | 4,4628 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8418 |
| TRY | Türgi liir | 7,1286 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,8287 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5512 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5274 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8420 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5691 |
| KRW | Korea vonn | 1 365,21 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,2288 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7095 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5823 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 681,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7777 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,563 |
| RUB | Vene rubla | 82,3460 |
| THB | Tai baat | 35,461 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5280 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,0491 |
| INR | India ruupia | 81,5670 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0982

JPY

Jaapani jeen

117,50

DKK

Taani kroon

7,4732

GBP

Inglise nael

0,90823

SEK

Rootsi kroon

10,9593

CHF

Šveitsi frank

1,0561

ISK

Islandi kroon

154,40

NOK

Norra kroon

11,5063

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,985

HUF

Ungari forint

347,04

PLN

Poola zlott

4,4628

RON

Rumeenia leu

4,8418

TRY

Türgi liir

7,1286

AUD

Austraalia dollar

1,8287

CAD

Kanada dollar

1,5512

HKD

Hongkongi dollar

8,5274

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8420

SGD

Singapuri dollar

1,5691

KRW

Korea vonn

1 365,21

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,2288

CNY

Hiina jüaan

7,7095

HRK

Horvaatia kuna

7,5823

IDR

Indoneesia ruupia

16 681,66

MYR

Malaisia ringit

4,7777

PHP

Filipiini peeso

56,563

RUB

Vene rubla

82,3460

THB

Tai baat

35,461

BRL

Brasiilia reaal

5,5280

MXN

Mehhiko peeso

25,0491

INR

India ruupia

81,5670

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 18.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9705 — EXOR / GEDI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 89/02)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | EXOR N.V. („EXOR“, Madalmaad), |
| --- | --- |

—

EXOR N.V. („EXOR“, Madalmaad),

| — | GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

GEDI Gruppo Editoriale S.p.A („GEDI“, Itaalia).

EXOR omandab GEDI üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EXOR: valdusettevõtja, kes investeerib erinevatesse sektoritesse (autotootmine, põllumajanduses kasutatavate tarbesõidukite tootmine, edasikindlustus ja professionaalne jalgpall), |
| --- | --- |

—

EXOR: valdusettevõtja, kes investeerib erinevatesse sektoritesse (autotootmine, põllumajanduses kasutatavate tarbesõidukite tootmine, edasikindlustus ja professionaalne jalgpall),

| — | GEDI: kirjastamine, digitaalne kommunikatsioon, reklaam, raadio ja televisioon. |
| --- | --- |

—

GEDI: kirjastamine, digitaalne kommunikatsioon, reklaam, raadio ja televisioon.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

Case M.9705— EXOR / GEDI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 18.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/4

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 89/03)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou“

Viitenumber: PDO-FR-A0820-AM02

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt:

| „a) | Kõik tootmisetapid (...) toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- | --- |

„a)

Kõik tootmisetapid (...) toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

| b) | Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- | --- |

b)

Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (delegeeritud kommuuni Ingrandes endine territoorium), Jarzé Villages (delegeeritud kommuuni Lué-en-Baugeois endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (delegeeritud kommuuni Ingrandes endine territoorium), Jarzé Villages (delegeeritud kommuuni Lué-en-Baugeois endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque;

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus on arvesse võetud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides on selles loetelus viidatud Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi on viidatud, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 on sõnade „5. september 2007“ järele lisatud sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 on sõnad „4. september 1996“ asendatud sõnadega „4. ja 5. september 1996“.

Selle muudatusega on parandatud kuupäeva, mil riiklik asutus kiidab heaks piiritletud maatüki kogupindala.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 on kommuunide loetelu asendatud järgmise loeteluga:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märkega gamay veinide puhul on kommuunide loetelu asendatud järgmisega:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné delegeeritud kommuuni endine territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meigné delegeeritud kommuuni endine territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

See võimaldab arvesse võtta kommuunide mitmesuguseid ühinemisi, mis on toimunud pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

I peatüki VI punkti alapunkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Anjou viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust keskkonnakaitsega seotud küsimuste üha ulatuslikumast arvesse võtmisest tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab parandada veinide kvaliteeti ja autentsust ning tugevdab veinipiirkonna mainet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktis 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguskuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd palju erinevaid vahendeid, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti c on sõnade „Veinidel on“ järele lisatud sõnad „pärast kääritamist“.

Selle muudatuse eesmärk on vältida segiajamist suhkrusisaldusega enne kääritamist, oluline on rõhutada, et seda suhkrusisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Koonddokumendi punkti 4 muudetakse vastavalt.

7.   Veinivalmistustavade muutmine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis d on enne teksti „puutükkide kasutamine on keelatud“ lisatud tekst „valgete ja roosade veinide puhul“ ning samuti on alapunkti lisatud tekst „punaste veinide puhul on puutükkide kasutamine keelatud, välja arvatud kääritamise ajal“. Muudatuse eesmärk on tühistada tammepuutükkide kasutamise keeld punaste veinide valmistamisel. Tootjad soovivad kinnitada päritolunimetusega veinide eripära puuviljaliste ja mahedamaitseliste veinidena, mis sobivad joomiseks juba noorena. Kui veinivalmistamisel kasutatakse puutükke, võimaldavad puidutanniinid puuviljalisel aroomil paremini esile tulla ja arendavad veinide struktuuri, andes neile ümaruse ja pika järelmaitse ning tagades samas pudelis laagerdamise korral stabiilse värvi. Puutükke tohib kasutada ainult kääritamise käigus, laagerdamise ajal on selle meetodi kasutamine siiski keelatud.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse vastavalt.

8.   Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunkti e lause: „Ettevõtja kääritusmahutite mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajanduslikku majapidamise keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja kääritusmahutite mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest.“

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi kogusele, mis on jagatud tootmispindalaga (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusliku majapidamise eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Veinide ringlus

I peatüki IX punkti alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (näiteks Maine-et-Loire’i departemangus 126 asemel 70).

Koonddokumendi punkti 6 muudetakse vastavalt.

11.   Üleminekumeede

Aegunud üleminekumeetmed on kustutatud.

I peatüki XI punkti on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel juba olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,7 meetrit või väiksem“

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate viinamarjaistanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, mille praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,7 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele konkureerib taimkate viinapuudega vee pärast seda rohkem, mida suurem on viinapuude istutustihedus. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Registripidamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 on sõna „potentsiaalne“ asendatud sõnaga „naturaalne“.

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, on väljendid „potentsiaalne sisaldus“ ja „kraadi“ asendatud väljendiga „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“. Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Vaiksed valged veinid

Neil on järgmised omadused:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist on 3 grammi liitri kohta või vähem või kuni 8 grammi liitri kohta, kui üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta ei ole fermenteeritavate suhkrute sisaldusest liitri kohta rohkem kui 2 grammi väiksem. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist on 3 grammi liitri kohta või vähem või kuni 8 grammi liitri kohta, kui üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta ei ole fermenteeritavate suhkrute sisaldusest liitri kohta rohkem kui 2 grammi väiksem.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Vaiksed valged veinid on üldiselt kuivad, kuid mõnikord võivad need sisaldada fermenteeritavaid suhkruid ja olla poolkuivad, poolmagusad või magusad. Veinide aroom on üldiselt intensiivne ja selles on tunda lillelõhna (viirpuu, sirel, pärn, raudürt, kummel jms) ja puuviljalisemaid noote (tsitrusviljad, ploom, pirn, kuivatatud puuviljad jms). Veinide maitse on ümar, rikkaliku aroomipaletiga ning värske ja peene lõpunoodiga.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vaiksed roosad veinid:

Veinidel on järgmised omadused:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist on 3 grammi liitri kohta või vähem |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist on 3 grammi liitri kohta või vähem

| — | märkega gamay veinide puhul, millele on lisatud märge primeur (noor) või nouveau (toorvein) on fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist 2 g/l või vähem. |
| --- | --- |

—

märkega gamay veinide puhul, millele on lisatud märge primeur (noor) või nouveau (toorvein) on fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist 2 g/l või vähem.

Punase veini maloaktiline käärimine peab olema lõppenud. Pakendamata või pakendamisetapis turustamiseks valmis olevate punaste veinide õunhappe sisaldus on 0,4 g/l vähem.

Pärast rikastamist ei tohi veini üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on määratud kindlaks Euroopa õigusaktidega, kuid kõigi pakendamata veinide puhul, millele tohib kanda märgistuse primeur (noor) või nouveau (toorvein), peab lenduvate hapete sisaldus olema 10,2 milliekvivalenti liitri kohta või vähem.

Punaseid veine peab laagerdama vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. jaanuarini.

Vaiksetel punastel veinidel on mõnus tanniinine struktuur. Nende aroom on suhteliselt intensiivne ja selles on peamiselt tunda punaste puuviljade noote. Veinid on struktuursed, kuid siiski valdavalt kerged. Tegemist on meeldiva veiniga, mis tuleks tarbida ära kolme aasta jooksul pärast saagikoristust.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vahuveinid

Vahuveinid on valged või roosad.

Valgete ja roosade vahuveinide tootmiseks ette nähtud lähteveini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Vahuveinide tootmiseks ette nähtud rikastamata lähteveini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

Rikastamata lähteveinis võib fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist olla 24 grammi liitri kohta või vähem.

Rikastatud lähteveinis võib fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist olla 5 grammi liitri kohta või vähem.

Valgete ja roosade vahuveinide tootmiseks ette nähtud rikastatud lähteveini üldalkoholisisaldus ei tohi ületada 11,6 mahuprotsenti.

Pärast teist käärimist ja enne veinisiirupi lisamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus olla pärast rikastamist suurem kui 13 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Vahuveinid on valged või roosad. Neile on iseloomulik peenus, seda mitte ainult gaaside eraldumisel vaid ka aroomis ja maitsestruktuuris.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele, kus iga viinamarjasordi kohta on toodud ära maksimaalne pungade arv tüve kohta ja maksimaalne pungade arv pikal võrsel.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestusvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestikul on neli toestustraatide rida; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide puhul on lubatud kasutada substraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %.

Pärast rikastamist ei tohi vaikse veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Valgete ja roosade vahuveinide valmistamiseks ette nähtud rikastatud lähteveinis on fermenteeritavate suhkrute sisaldus 5 g/l või vähem ja üldalkoholisisaldus 11,6 mahuprotsenti või vähem.

Puutükkide kasutamine

Veinivalmistuse eritavad

Valgete ja roosade veinide puhul on puutükkide kasutamine keelatud.

Punaste veinide puhul on puutükkide kasutamine keelatud, välja arvatud kääritamise ajal.

Roosade vahuveinide valmistamiseks mõeldud lähtevein võib olla toodetud leotamise teel või saignée-meetodiga.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Veinivalmistamisele kohaldatav piirang

Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

b.   Maksimaalne saagikus

| | Vaiksed valged veinid: |
| --- | --- |

Vaiksed valged veinid:

| | 65 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

65 hektoliitrit hektari kohta

| | Vaiksed roosad veinid: |
| --- | --- |

Vaiksed roosad veinid:

| | 65 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

65 hektoliitrit hektari kohta

| | Valged ja roosad vahuveinid: |
| --- | --- |

Valged ja roosad vahuveinid:

| | 76 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

76 hektoliitrit hektari kohta

| | Veinid märkega gamay: |
| --- | --- |

Veinid märkega gamay:

| | 72 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

72 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| a) | Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- | --- |

a)

Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

| b) | Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:






  — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay); |
| --- | --- | --- |

b)

Märkega gamay veinide tootmise kõik etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouillé-Saint-Paul ja Cersay);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (delegeeritud kommuuni Ingrandes endine territoorium), Jarzé Villages (delegeeritud kommuuni Lué-en-Baugeois endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon ja Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Blaison-Gohier ja Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire ja Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chanzeaux, La Jumellière ja Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon ja Les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Juigné-sur-Loire ja Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies ja Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (delegeeritud kommuuni Ingrandes endine territoorium), Jarzé Villages (delegeeritud kommuuni Lué-en-Baugeois endine territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont ja Vihiers), Mauges-sur-Loire (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine ja Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni endine territoorium), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Chavagnes, Martigné-Briand ja Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Ambillou-Château, Louerre ja Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque;

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Gamay N“ |
| --- | --- |

„Gamay N“

| | „Chenin B“ |
| --- | --- |

„Chenin B“

| | „Grolleau gris G“ |
| --- | --- |

„Grolleau gris G“

| | „Grolleau N“ |
| --- | --- |

„Grolleau N“

| | „Cabernet Franc N“ |
| --- | --- |

„Cabernet Franc N“

| | „Cabernet-Sauvignon N“ |
| --- | --- |

„Cabernet-Sauvignon N“

| | „Pineau d’Aunis N“ |
| --- | --- |

„Pineau d’Aunis N“

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Vaiksed veinid

| a) | Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus
  Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõnel platool: läänes on Armorica massiiv, mille aluskivim pärineb eelkambriumist ja paleosoikumist; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, millele on iseloomulik kiltsavi ja eelkõige kiltkivi ning mida kohalikud nimetavad Anjou mustaks piirkonnaks, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad Anjou valgeks piirkonnaks.
  Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2018. aastal Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (70 kommuuni) ning Deux-Sèvres’i (14 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt. Maine-et-Loire’i piirkonna põhjaosas on mõned väikesed eraldatud istandused, mis tõendavad, et kunagi kasvatati viinamarju kogu departemangus.
  Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnas on väga erinev, on see üldiselt väheviljakas ja mõõduka veevaruga. Samuti on pinnasel head termilised omadused.
  Geograafilises piirkonnas on mõõdukas ookeanikliima, temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju Anjou piirkonna mahedast kliimast, mis on eelkõige tõsi talve, pika kevade ja sügise puhul, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Põhja-lääne ja lõuna-ida suunalised pinnavormid kaitsevad sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest kliimat mõjutab fööniefekt ning piirkonda kaitsevad ookeani niiskuse eest Choletais’ ja Mauges’i kõrgemad tipud. Aastane sademehulk on 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini. |
| --- | --- |

a)

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab kahte suurt geoloogilist kooslust, kus viinamarjaistandused asuvad peamiselt jõgede kallastel ja mõnel platool: läänes on Armorica massiiv, mille aluskivim pärineb eelkambriumist ja paleosoikumist; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. See geoloogiline iseärasus eristab geograafilise piirkonna lääneosa, millele on iseloomulik kiltsavi ja eelkõige kiltkivi ning mida kohalikud nimetavad Anjou mustaks piirkonnaks, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik kriitkivi (Saumur) ja mida kohalikud nimetavad Anjou valgeks piirkonnaks.

Ajalooliselt endise Anjou provintsiga seotud geograafiline piirkond hõlmab 2018. aastal Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolset osa (70 kommuuni) ning Deux-Sèvres’i (14 kommuuni) ja Vienne’i departemangude (9 kommuuni) põhjapoolset äärt. Maine-et-Loire’i piirkonna põhjaosas on mõned väikesed eraldatud istandused, mis tõendavad, et kunagi kasvatati viinamarju kogu departemangus.

Viinamarjade tootmiseks ettenähtud maatükkide pinnas pärineb erinevatest geoloogilistest formatsioonidest. Kuigi pinnas on väga erinev, on see üldiselt väheviljakas ja mõõduka veevaruga. Samuti on pinnasel head termilised omadused.

Geograafilises piirkonnas on mõõdukas ookeanikliima, temperatuurierinevused on suhteliselt väikesed, kuna esiteks on Atlandi ookean suhteliselt lähedal, teiseks mõjutavad temperatuuri Loire’i jõgi ja selle lisajõed ning kolmandaks asuvad viinamarjaistandused mäenõlvadel. Räägitakse ju Anjou piirkonna mahedast kliimast, mis on eelkõige tõsi talve, pika kevade ja sügise puhul, samas kui suvel on temperatuur sageli kõrge. Põhja-lääne ja lõuna-ida suunalised pinnavormid kaitsevad sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Seega on geograafilises piirkonnas vähe sademeid, sest kliimat mõjutab fööniefekt ning piirkonda kaitsevad ookeani niiskuse eest Choletais’ ja Mauges’i kõrgemad tipud. Aastane sademehulk on 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

| b) | Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus
  On teada, et viinamarjakasvatused olid Anjou piirkonnas juba alates I sajandist pKr ning viinamarjakasvatusega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. VI sajandi poeedi Apolloniuse luuleridade kohaselt oli viinamarjakasvatus piirkonnas õitsval järjel: „Mitte kaugel Bretagne’ist on kaljul asuv linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angers’i piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angers’i linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, sai piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.
  Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased ostsid piirkonnast suures koguses veini ja kaubanduse maht kasvas XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks kaevati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele mitu kanalit. Siiski põhjustas Anjou veinide erakordne maine ahnust ning kehtestati arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannumaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandil. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.
  Anjou veinid võlgnevad oma tuntuse peamiselt viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatud valgetele veinidele. Siiski suurenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi viinamarjasordi „Cabernet Franc N“ kasvatamine ja veidi hiljem ka viinamarjasordi „Cabernet Sauvignon N“ kasvatamine. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad rouget-tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Viinamarjaistandused osalevad kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all tuntud ja tunnustatud emblemaatiliste roosade veinide laialdase tootmise väljaarendamises, mis on seotud viinamarjasortidega „Grolleau N“ ja „Grolleau Gris G“, millest toodetakse clairet-tüüpi ja kahvatuid veine, ning samuti viinamarjasortidega „Gamay N“ ja „Pineau d’Aunis N“. Selle muutumise teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti optimaalset vastavust viinamarjasordi ja selle kasvatusalade vahel, viinamarjakoristusmeetodite tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite omandamine tõid alates 1960. aastatest kaasa punaste veinide tootmise arengu. |
| --- | --- |

b)

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

On teada, et viinamarjakasvatused olid Anjou piirkonnas juba alates I sajandist pKr ning viinamarjakasvatusega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. VI sajandi poeedi Apolloniuse luuleridade kohaselt oli viinamarjakasvatus piirkonnas õitsval järjel: „Mitte kaugel Bretagne’ist on kaljul asuv linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angers’i piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angers’i linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, sai piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased ostsid piirkonnast suures koguses veini ja kaubanduse maht kasvas XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks kaevati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele mitu kanalit. Siiski põhjustas Anjou veinide erakordne maine ahnust ning kehtestati arvukalt makse (müürimaks, pakendamismaks, kannumaks, kaheksandikmaks, läbisõidumaks jms), mis mõjutasid kaubandust negatiivselt. Laastavad Vendée sõjad hävitasid lõpuks viinamarjaistandused. Veinitööstus puhkes taas õitsele XIX sajandil. 1881. aastal oli viinamarjaistanduste pindala 45 000 hektarit, millest 10 000 hektarit oli alles ka 1893. aastal pärast viinapuutäide sissetungi.

Anjou veinid võlgnevad oma tuntuse peamiselt viinamarjasordist „Chenin B“ valmistatud valgetele veinidele. Siiski suurenes pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi viinamarjasordi „Cabernet Franc N“ kasvatamine ja veidi hiljem ka viinamarjasordi „Cabernet Sauvignon N“ kasvatamine. XX sajandi alguses valmistati peamiselt kohvikutes tarbitavat kerget veini, mida kohalikud nimetavad rouget-tüüpi veiniks, see oli esimene etapp Anjou viinamarjaistanduste ümberkujunemisel. Viinamarjaistandused osalevad kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all tuntud ja tunnustatud emblemaatiliste roosade veinide laialdase tootmise väljaarendamises, mis on seotud viinamarjasortidega „Grolleau N“ ja „Grolleau Gris G“, millest toodetakse clairet-tüüpi ja kahvatuid veine, ning samuti viinamarjasortidega „Gamay N“ ja „Pineau d’Aunis N“. Selle muutumise teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti optimaalset vastavust viinamarjasordi ja selle kasvatusalade vahel, viinamarjakoristusmeetodite tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite omandamine tõid alates 1960. aastatest kaasa punaste veinide tootmise arengu.

2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Vaiksed veinid

Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ vaiksed veinid võivad olla valged, roosad ja punased.

Valged veinid on üldiselt kuivad, kuid mõnikord võivad need veinid sisaldada fermenteeritavaid suhkruid ja olla poolkuivad, poolmagusad või magusad. Nende veinide aroom on üldiselt intensiivne ja selles on tunda lillelõhna (viirpuu, sirel, pärn, raudürt, kummel jms) ja puuviljalisemaid noote (tsitrusviljad, ploom, pirn, kuivatatud puuviljad jms). Nende veinide maitse on ümar, rikkaliku aroomipaletiga ning värskete ja peenete lõpunootidega.

Kontrollitud päritolunimetusi „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ kandvad roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on suurema või väiksema magususega. Veinide lõhnabukett on intensiivne ja toob igas veinis esile selles kasutatud viinamarjasordi eripärad, kuid puuviljaline (virsik, maasikas, tsitrusviljad jne) nüanss on iseloomulik neile kõigile. Veinide maitses on arukalt tasakaalus värskus ja täidlus. Veinide, aroom on püsiv ja intensiivne, eriti kontrollitud päritolunimetust „Cabernet d’Anjou“ kandvate roosade veinide puhul.

Punastel veinidel on hea tanniinine struktuur. Nende aroom on suhteliselt intensiivne ja selles on peamiselt tunda punaste puuviljade noote. Veinid on struktuursed, kuid siiski valdavalt kerged. Tegemist on meeldiva veiniga, mis tuleks tarbida ära kolme aasta jooksul pärast saagikoristust.

Märget gamay kandvad punased veinid on värsked, erksad ja hõrgud. Veinidel on iseloomulik lõhn, mis on enamasti puuviljaline. Üldiselt on need hinnatud noore veinina.

3.   Põhjuslikud seosed

Vaiksed veinid

Põhjapoolsete viinamarjaistanduste ainulaadne maastik, pehme kliima, unikaalsed geoloogilised ja mullastikutingimused loovad veinide maitseidentiteedi, mis väljendub veinide värskuses.

Geoloogilised olud ja mullastikutingimused on varieeruvad ning viinamarjade kasvatustingimuste mitmekesisus on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Viinapuude jälgimine ja olukorra analüüsimine aitab veinitootjatel seejärel määrata viinamarjaistandusele õige asukoha. Seega kui Anjou viinamarjakasvatuspiirkond võimaldab viinamarjasordi „Chenin B“ parimatel omadustel tõusta esile valges kuivas veinis, siis lõuna poole avanevad päikesepaistelised nõlvad võimaldavad keerukamate omaduste ilmnemist küpsemas veinis ja kui hooajajärgsed ilmastikutingimused on soodsad, saab valmistada poolmagusaid või magusaid veine.

Viinamarjasordid „Grolleau N“, „Grolleau gris G“ ja „Pineau d’Aunis N“, millest valmistatakse puuviljalisi roosasid veine, on vallutanud liivkruusased nõlvad ja laugmadalikud ning õhuke pinnas või pruunmullad ja hea veega varustus meeldib viinamarjasortidele „Cabernet Franc N“ ja „Cabernet-Sauvignon N“, millest valmistatakse ümaraid ja kauapüsiva lõhnaga roosasid veine või punaseid veine, mille õrn maalähedus saavutatakse tootespetsifikaadis ette nähtud lühikese laagerdusperioodiga.

Viinamarjasordi „Gamay N“ kasvatamiseks on soodsad nn Anjou musta piirkonna südames asuvad maatükid, mille pinnase moodustavad eelkambriumist pärinevad kivimid, ning selle viinamarjasordi kasvatamiseks ei sobi nn Anjou valge piirkonna tingimused, millele osutab ka märget gamay kandvate punaste veinide kohta tootespetsifikaadi geograafilise piirkonna määratluses esitatud täpsustus seoses geograafilise üksusega.

Mitme põlvkonna jooksul omandatud kogemustele toetuv tootjate oskusteave väljendub samuti tehniliste lahenduste valikus ning viinamarjasortide segamises vastavalt tootmiseesmärgile ja aastakäigule. Tootmise mitmekesisus annab eelise erinevate turgude vallutamisel. Kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“, „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ veinid on hinnatud mitte ainult riiklikul tasandil, kus veine hindavad eriti Angers’i linnas ja selle ümbruses elavad inimesed ning Bretagne’i ja Normandia piirkondade inimesed, vaid ka väljaspool riigipiire ning need veinid annavad märkimisväärse panuse sellesse, et Val de Loire’i piirkond on ekspordimahult riigis seitsmendal kohal.

Vahuveinid

Vahuveinide tootmine tugineb ajaloolisele vaiksete valgete veinide tootmisele. Tootjad täheldasid XV sajandil, et talvel pudelisse villitud vein hakkas pärast esimeste soojade ilmade tõttu tekkinud teist käärimis mullitama, säilitades seejuures oma rafineeritud aroomi. Algselt olid veinid vähese gaasiga, kuid kui õpiti pudelis toimuvat teist käärimist esile kutsuma kas osaliselt kääritatud viinamarjavirde fermenteeritavate suhkrute abil või veinisiirupi lisamisega, hakkas XIX sajandi alguses arenema vahuveinide tootmine, millele aitas kaasa kriitkivisse kaevatud suurte keldrite olemasolu, kus sai veine madalal ühtlasel temperatuuril säilitada ja laagerdada.

Vahuveinidele on iseloomulik peenus, seda mitte ainult gaaside eraldumisel vaid ka aroomis ja maitsestruktuuris.

Ka vahuveinide tootmine tootmisele andis tõuke asjaolu, et tootjad täheldasid, et keldris säilitatud veinides võis talve lõpus toimuda uus käärimine. Kui seda spontaanset teist käärimist õpiti esile kutsuma, siis hakati kõigepealt tootma poolvahuveine, seda eelkõige viinamarjasordist „Chenin B“. See hiline viinamarjasort sobib oma omaduste, värskuse ja õrna aroomi tõttu vahuveinide tootmiseks eriti hästi. Neid sobivaid omadusi ja pudelis toimunud teise käärimisprotsessi esilekutsumise oskust kasutati vahuveinide tootmiseks alates XIX sajandi algusest, seda eelkõige Jean-Baptiste Ackermanni eestvedamisel.

Erilist tähelepanu pööratakse saagikoristusele. Õigeaegne saagikoristus tagab optimaalse küpsuse ning suhkrusisalduse ja happesuse optimaalse tasakaalu, mis on vajalikud nii värskuse tagamiseks, hästi sujuva teise käärimise kui ka hea säilimisvõime saavutamiseks. Lisaks soodustavad nende veinide tootmist eelkõige nn Anjou valge piirkonna südames asuvad maa-alused keldrid, sest selliste veinide laagerdamiseks on vaja suuri ideaalse valgustuse, õhuniiskuse ja temperatuuriga ladustamis- ja käitlemiskohti. Selliseid rangeid reegleid ja tehnilisi lahendusi kohaldati tumedate viinamarjasortide puhul, et toota piiratud koguses roosasid vahuveine.

Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemused ja vahuveinide valmistajate tänased suurepärased oskused peegelduvad ka nende valmistatud veinis. Vähemalt 9 kuu jooksul veinisettel laagerdamine toetab veinide kompleksse iseloomu väljakujunemist.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit kontrollitud pärituolunimetusega „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ veinide jaoks viinamarjade pressimise ja selliste veinide valmistamise osas, kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ vaiksete veinide jaoks viinamarjade pressimise, selliste veinide kääritamise ja laagerdamise osas ning kontrollitud päritolunimetusega „Anjou“ vahuveinide jaoks viinamarjade pressimise, selliste veinide valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (Saint-Laurent-des-Autels’i delegeeritud kommuuni endine territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Vahetus läheduses asuv piirkond, kus on lubatud toota veine märkega gamay

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ja märkega gamay veini valmistamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriumi:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (delegeeritud kommuuni Meigné endine territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (delegeeritud kommuuni Meigné endine territoorium), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (delegeeritud kommuuni Saint-Laurent-des-Autels endine territoorium), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vahuveinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel pudelites.

Veini tuleb hoida pudelis veinisettel vähemalt 9 kuud.

Vahuveinid valmistatakse ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinide puhul, mida müüakse pudelites, mille maht on kuni 37,5 sentiliitrit või enam kui 150 sentiliitrit.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kirjutatakse tähemärkidega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt, laiuselt ega paksuselt) üle kahe korra suuremad kui tähemärgid, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Märge gamay

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke gamay, kui veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke kohta kehtestatud eritingimustele.

Märge gamay peab olema kirjutatud etiketil kontrollitud päritolunimetuse järele sama värvi tähemärkidega, mis ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähemärkidest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkele gamay võib lisada märke primeur (noor) või nouveau (toorvein), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis nende märgete jaoks kehtestatud eritingimustele.

Veinidele, millel on märge primeur (noor) või nouveau (toorvein), on kohustuslik märkida aastakäik.

Vaiksed valged veinid:

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vaiksete valgete veinide äridokumentidele, saatedokumentidele ja etiketile on kohustuslik lisada märge „poolkuiv“, „poolmagus“ või „magus“ vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu eeskirjades. Need märked peavad jääma etiketil kaitstud päritolunimetusega ühele vaateväljale.

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui tegemist on katastriüksusega ja selle nimi on esitatud saagideklaratsioonil. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 18.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/18

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 89/04)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Gros Plant du Pays nantais“

Viitenumber: PDO-FR-A0275-AM01

Teate esitamise kuupäev: 24. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Redaktsioonilised muudatused haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles nimekirjas Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavale ametlike geograafiliste indeksite kehtivale versioonile.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil esitatud geograafilist piirkonda esindavad kartograafilised dokumendid.

Lisaks on läbi vaadatud geograafiline piirkond, mille tulemusena on:

| — | lisatud kolm kommuuni (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine ja Saint-Hilaire-de-Loulay) – kõigis nendes kommuunides kasutatakse tootmistavasid ja kasvatatakse viinapuid, mis võivad olla hõlmatud kontrollitud päritolunimetusega; |
| --- | --- |

—

lisatud kolm kommuuni (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine ja Saint-Hilaire-de-Loulay) – kõigis nendes kommuunides kasutatakse tootmistavasid ja kasvatatakse viinapuid, mis võivad olla hõlmatud kontrollitud päritolunimetusega;

| — | välja jäetud 14 kommuuni (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois ja Bouguenais), selle aluseks on soov piirata viinamarjaistandusi üksnes nende aladega, kus kvaliteetveiniviinamarja kasvatamine on säilinud. |
| --- | --- |

—

välja jäetud 14 kommuuni (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois ja Bouguenais), selle aluseks on soov piirata viinamarjaistandusi üksnes nende aladega, kus kvaliteetveiniviinamarja kasvatamine on säilinud.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Piiritletud maatüki kogupindala muudetakse järgmiselt:

| — | sõna „délimité“ (piiritletud) asendatakse sõnadega „de production“ (tootmis-); |
| --- | --- |

—

sõna „délimité“ (piiritletud) asendatakse sõnadega „de production“ (tootmis-);

| — | lisatakse kuupäevad 3. mai 2017 ja 15. november 2018; |
| --- | --- |

—

lisatakse kuupäevad 3. mai 2017 ja 15. november 2018;

| — | maatükkide identifitseerimist käsitlevad sätted jäetakse välja. |
| --- | --- |

—

maatükkide identifitseerimist käsitlevad sätted jäetakse välja.

Muudatus tehakse, kuna maatükkide identifitseerimise menetluselt minnakse üle maatükkide piiritlemise menetlusele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré).

Muudatuse puhul on arvesse võetud teatavate kommuunide geograafilisse piirkonda lõimimist ja kommuunide ühinemist.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

4.   Istutustihedus

Istutustihedust käsitlevas punktis on

| — | number 6 500 asendatud numbriga 5 000; |
| --- | --- |

—

number 6 500 asendatud numbriga 5 000;

| — | number 1,5 asendatud numbriga 2,2; |
| --- | --- |

—

number 1,5 asendatud numbriga 2,2;

| — | sõnad „vähemalt üks meeter“ asendatud sõnadega „0,9–1,1 meetrit“. |
| --- | --- |

—

sõnad „vähemalt üks meeter“ asendatud sõnadega „0,9–1,1 meetrit“.

Muudatuse eesmärk on reageerida veinitootmise ja -tavade arengule. Ridadevahelise ala laiendamine soodustab selliste agroökoloogiliste tavade rakendamist nagu ridadevahelise ala haljastamine ja harimine, fütosanitaartöötlemine kogumisplaatidega, samuti sekkumisviisid, mille puhul on standardsed viinamarjakasvatuse seadmed ette nähtud kahemeetrisele reavahele. Selline kasvatusmeetod vastab käesoleva päritolusertifikaadiga hõlmatud veinitüübi (värske, kerge, happeline jne vein) soovitud saagikusele ja kvaliteedile.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse veinivalmistustavasid.

5.   Viinamarjaistanduse pidamine

Viinapuude toestamist käsitlevas punktis on täpsustatud, et lehtede kõrgus peab olema vähemalt võrdne:

| — | 60 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on 1,5 meetrit või väiksem; |
| --- | --- |

—

60 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on 1,5 meetrit või väiksem;

| — | 65 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on suurem kui 1,5 meetrit. |
| --- | --- |

—

65 %ga ridade vahekaugusest, kui see vahemaa on suurem kui 1,5 meetrit.

Lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,3 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini.“

Nimetatud muudatus on tingitud istutustiheduse muutmisest ning võimaldab hoida lehtede ja viljade suhte muutumatuna.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Kuumtöötlemine

Välja on jäetud keeld töödelda veine kõrgemal temperatuuril kui 40 °C. Muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele kõik võimalikud tehnilised vahendid, et tegeleda nn keerulise aastakäigu veinidega, millele on iseloomulikud organoleptiliste omaduste kõrvalekalded ehk nn hallitava mulla maitse (Goût Moisi Terreux). Veinivirde töötlemise tehnoloogia, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, on veinide lahtumist silmas pidades oluliselt vähem kahjustav kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse eripäraseid veinivalmistustavasid.

7.   Pakendamine

Märget sur lie (veinisettel) kandvate veinide pakendamisperioodi lõpukuupäev viiakse 30. novembrilt 31. detsembrile. Muudatus võimaldab pikendada märget sur lie (veinisettel) kandvate veinide villimisperioodi ühe kuu võrra, et optimeerida selle kategooria veinide turustusperioodi, ilma et seejuures muutuks sellise märkega veinidele omane värskus.

Sellest tulenevalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse lisatingimusi.

8.   Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide liikumist volitatud laopidajate vahel, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (92 asemel 69). Seose all on täpsustatud, et istutustihedus on keskmine kuni suur.

Viide Pornici rannakuurordile on välja jäetud ja parandatud on kommuuni Bourgneuf nime (välja on jäetud sõnad „en Retz“).

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti, milles käsitletakse seost geograafilise piirkonnaga.

10.   Üleminekumeede

| — | Punkt 1 on asendatud järgmise lõiguga:
  „Kui käesoleva spetsifikaadi sätetest ei tulene teisiti, võib viinapuude kasvualadelt, mis on välja jäetud kontrollitud päritolunimetusega piiritletud maatüki kogupindalast ning mis on tuvastatud nende katastriüksuste ja pindalade järgi, koristatavaid viinamarju kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks kuni nende istanduste likvideerimiseni, kuid mitte kauem kui: |
| --- | --- |

—

Punkt 1 on asendatud järgmise lõiguga:

„Kui käesoleva spetsifikaadi sätetest ei tulene teisiti, võib viinapuude kasvualadelt, mis on välja jäetud kontrollitud päritolunimetusega piiritletud maatüki kogupindalast ning mis on tuvastatud nende katastriüksuste ja pindalade järgi, koristatavaid viinamarju kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks kuni nende istanduste likvideerimiseni, kuid mitte kauem kui:

| — | kuni 2021. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 21. mai 1996. aasta ja 25. mai 2000. aasta koosolekutel; |
| --- | --- |

—

kuni 2021. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 21. mai 1996. aasta ja 25. mai 2000. aasta koosolekutel;

| — | kuni 2031. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 3. mai 2017. aasta koosolekul.“ |
| --- | --- |

—

kuni 2031. aasta saagikoristuseni (kaasa arvatud) nendes kommuunides, mille piiritletud maatükid on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi poolt heaks kiidetud asjaomase riikliku komitee 3. mai 2017. aasta koosolekul.“

Muudatusettepaneku eesmärk on viinamarjaistandusi järk-järgult kohandada.

Viinapuude viljelustavadega seotud üleminekumeede on välja jäetud.

Viinamarjasorte käsitlevat üleminekumeedet on muudetud, et lisada sõnade „tootespetsifikaadi kinnitamise kuupäeval“ asemel kuupäev 16. november 2011.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Märgistamiseeskirjad

XII ossa on lisatud järgmine punkt „c) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Märge peab olema kontrollitud päritolunimetusega samal visuaalsel väljal.“

Vastavalt muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti.

12.   Deklareerimiskohustused

Taotluse deklaratsiooni tähtaeg tõsteti 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Sõnastust muudeti ka II peatüki I punkti alapunktis 2 ja II peatüki II punkti alapunktis 2.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et viia omavahel kooskõlla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatide peamiste kontrollitavate punktide sõnastus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Gros Plant du Pays nantais

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on järgmised omadused:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9 %;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 4 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) maksimaalne sisaldus on 4 grammi liitri kohta;

| — | maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 10 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 11 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

maksimaalne üldalkoholisisaldus on pärast rikastamist 11 mahuprotsenti.

Veinide üldhappesus, vääveldioksiidi üldsisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud piirmääradele. Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote.

Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus.

Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 2,2 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,9–1,1 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

| — | lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm, lehtrikujuline lõikus (gobelet), lehvikukujuline lõikus (éventail); |
| --- | --- |

—

lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm, lehtrikujuline lõikus (gobelet), lehvikukujuline lõikus (éventail);

| — | tavaline Guyot’ lõikus. |
| --- | --- |

—

tavaline Guyot’ lõikus.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või enne seda, kui taim jõuab Eichhorni ja Lorentzi skaalal 5. staadiumisse.

Õite väljakujunemise etapis on sama aasta viljavõrseid tüve kohta kuni 12.

Veinivalmistuse eritavad

Keelatud on viinamarjasaagi igasugune termiline töötlemine temperatuuril alla –5 °C.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 11 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistuse puhul kinni pidada ühenduse õigusaktide ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 20. juuni 2018. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Chéméré territoorium), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Chéméré territoorium), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Saint-Florent territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult delegeeritud kommuuni La Chaussaire territoorium), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult delegeeritud kommuuni La Chapelle-Saint-Florent territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult delegeeritud kommuuni La Chaussaire territoorium), Orée d’Anjou, Sèvremoine (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territoorium: Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières).

| — | Vendée departemang: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée departemang: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Montils B“ |
| --- | --- |

„Montils B“

| | „Colombard B“ |
| --- | --- |

„Colombard B“

| | „Folle blanche B“ |
| --- | --- |

„Folle blanche B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafilisele piirkonnale on iseloomulikud Nantes’i linnast lõunas ja idas moodustunud tiheda vooluveekogude võrgu kujundatud pinnareljeef. Nantes’i piirkonna maastikku kujundab viinamarjaistanduste ja viinamarjakasvatuseks kasutatavate orgude vaheldumine; see ulatub Mauges’i eelmäestikust idas kuni Atlandi ookeani rannikuni läänes, Loire’i kallastest põhjas kuni Vendée tasandikeni lõunas. Viinamarjaistandused asuvad eelistatavalt Grandlieu järve ja seda varustavate jõgede ümber asuvatel küngastel ja nõlvadel, samuti Goulaine’i soo ja Loire’i oru nõlvadel. See geograafiline piirkond on Loire’i oru suurte viinamarjaistanduste läänepoolseim levila ning hõlmab Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemangude 69 kommuuni.

Geograafiline piirkond asub pikal ja keerukal geoloogilisel baasil, mis koosneb plutoonilistest formatsioonidest (graniit, gabro) ja metamorfsetest kivimitest (gneiss, vilgukilt, amfiboliit, eklogiit), mis on mõnikord kaetud tertsiaariajastu liiva- ja kruusasetetega. Need erinevad erodeerunud kivimid on sageli happeliste muldade allikaks, milles on suur jämedamate osiste (liiv, veeris, kruus) osakaal, mis on terved ja ventileeritud, hea loodusliku läbilaskevõimega, väheviljakad ja mõõduka veevaruga. Kasutusotstarvet arvesse võttes koristatakse viinamarju kõige järsematel mäekülgedel, kus on mitte väga sügav liivane pinnas.

Nantes’i piirkonna kliima on seotud ookeani mõjudega, mida hõlbustab oluliselt Loire’i jõe suudmeala. Piirkonnale on iseloomulikud väikesed temperatuurikõikumised aasta vältel. Talved on eriti mahedad, mis toob kevadel kaasa pinnase varajase soojenemise. Suvised temperatuurid jäävad jahedaks tänu meretuultele, mis vähendavad kuumalainete sagedust ja intensiivsust. Sademed jaotuvad kogu aasta peale suhteliselt ühtlaselt, kuid suvel sademeid siiski napib. Selle laiuskraadi kohta on päikesevalgust palju.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kuna Nantes’i piirkonna viinamarjaistandus põlvneb väga vanast viinamarjakasvatuse traditsioonist, oli see keskajal üks suurimaid Prantsusmaa viinamarjaistandusi. Seal tegeldi Madalmaade kaupmeeste mõjul destilleerimisega alates 16. sajandist. Charentes’i sorti „Folle Blanche B“, mis on tuntud sellest saadud kange alkohoolse joogi peenuse poolest, kasvatati üha rohkem ja see tõrjus välja pärismaised viinamarjasordid. Nantes’i piirkonna looduslikes oludes nähtus, et sort sobib valgete veinide tootmiseks. Nimetust „Gros Plant“ kasutati esimest korda 1732. aasta kirjutises, et kirjeldada veine, mis olid Lääne-Prantsusmaal väga populaarsed. Kuigi Nantes’i piirkonna destilleerimistegevus 19. sajandi keskel vähenes, oli viinamarjaistanduste „Gros Plant“ pindala ikka veel 20 000 hektarit.

Pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati sorte „Montils B“ ja „Colombard B“, mis on Charentes’i päritolu viinamarjasordid, istutama vähemal määral Charentes’i sordi „Folle Blance B“ kõrvale. Looduslike viljakate taimede elujõulisuse kontrollimiseks võtsid tootjad vastu ranged eeskirjad: keskmine kuni suur istutustihedus, viinapuude lühikeseks lõikamine, viljavõrsete arvu range piiramine. Nad valisid selleks tootmiseks ette nähtud maatükid, võttes arvesse seal olevat võimalust varajaseks saagikoristuseks, väikest veevaru ja vähest viljakust. Saagikuse vähenemise tõttu paranes veini kvaliteet. Tänu 1948. aastal asutatud Bretvinsi Bacchuse Vennaskonna (confrérie bachique des Bretvins) võetud müügiedendusmeetmetele ja 1951. aastal loodud esimese tootekaitseühenduse jõupingutustele tunnustati veini „Gros Plant du Pays nantais“26. veebruari 1954. aasta otsusega kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Seejärel said veinid riigi tasandil kuulsaks.

Rikkalikumate ja komplekssemate veinide tootmiseks võtsid ettevõtjad veinivalmistamisel kasutusele erilise nn Nantes’i meetodi, mille puhul hoitakse veine veinisettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata. Selline oskusteave sai alguse tootjate harjumusest hoida järgmise kevade perekondlike tähtsündmuste tähistamiseks vaaditäis kõige paremat veini veinisettel. Selline kääritusviis muudab veini ümaraks ja täidlaseks, rikastades seda eelkõige mannoproteiinide ja pärmi rakukestade autolüüsil tekkivate muude ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Traditsioonilise märkega sur lie (veinisettel) seotud eeskirjad määratleti 1977. aastal ja sellega seoses villitakse alates 1994. aastast vein pudelisse vahetult veinitootmisüksuses, vähendades sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist.

2009. aastal oli kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste pindala peaaegu 1 500 hektarit, istandusi käitas 600 tootjat ning nende aastatoodang oli ligikaudu 100 000 hektoliitrit, millest rohkem kui kolmandikule oli lisatud märge sur lie (veinisettel). Kontrollitud päritolunimetusega „Gros Plant du Pays nantais“ veinide näol on tegemist valgete ja rahulike veinidega. Need on väga kahvatukollase värvusega, vahel kumab noortes veinides rohekaid noote. Maitse tasakaal on happeline, selles domineerivad värskus ja kergus. Veinidel on õrnad puuvilja- või lillearoomid, millega sageli kaasneb joodilõhn.

Märkega sur lie (veinisettel) veinid on üldiselt tasakaalustatud maitsega ja kalduvad täidluse poole, nende lõhnabukett on komplekssem ja nad võivad alkoholkäärimise käigus moodustunud jääksüsihappegaasi tõttu olla kergelt sillerdavad. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt. Selliste viinamarjasortide istutamine Nantes’i piirkonda, mis kujundavad kontrollitud päritolunimetusega veinide eripära, tuleneb nii Nantes’i geograafilisest asukohast kui ka ajaloost. Selles suures sadamalinnas, mis asub Loire’i jõe ja Atlandi ookeani liitumiskohas, arendati juba varakult Põhja-Euroopa linnakeskustele suunatud aktiivset veinikaubandust. See oluline kaubanduslik positsioon meelitas ligi paljusid ettevõtjaid, sealhulgas hulgaliselt Madalmaade kaupmehi, mis andis otsustava panuse viinamarjasordi „Folle Blance B“ levikusse geograafilises piirkonnas, enne kui hakati istutama kaht teist viinamarjasorti – „Montils B“ ja „Colombard B“ –, mille agronoomiline käitumine on väga lähedane.

Nantes’i piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused on võimaldanud kõnealuste sortidega välja arendada tasakaalus õrna aroomiga valged veinid. Geograafilise piirkonna jämedateralised happelised mullad, mis on moodustunud graniidist, gneissist, vilgukivist või liiva- ja kruusasetetest, soodustavad koostoimes Nantes’i pehmete talveilmadega viinapuude kasvutsükli varajast algust ja viinamarjade edukat küpsemisemist. Kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste põhjapoolne asukoht ja neile avalduv ookeanimõju tagavad jaheda suvetemperatuuri, mis võimaldab säilitada viinamarjades leiduvate õrnade aroomide lähteaineid.

Selleks et kohandada kasutatavaid sorte Nantes’i piirkonna looduskeskkonnaga, on geograafilise piirkonna ettevõtjad lähtunud veinitootmise juurdunud oskusteabest, mis tuleneb kvaliteetveinidega kauplemise sajanditepikkusest traditsioonist. Tehnilised otsused, mis on tehtud nii enne istutamist maatükkide valikul kui ka viinapuude toodangu mahu haldamisel, lasevad võimalikult hästi ära kasutada geograafilise piirkonna väheviljakaid muldasid ja rikkalikku päikesepaistet, et saada küpset ja kvaliteetset saaki.

Veini valmistamine Nantes’i meetodil, kus veini laagerdatakse veinisettel ja seda ei kallata ümber, võimaldab käärimise käigus tekkivatel aromaatsete ühendite molekulidel veinides hästi esile pääseda. Pehmed talved soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, mille tulemusena saavutavad veinid rikkalikuma maitse. Selline laagerdumine annab veinidele, millel on märge sur lie (veinisettel), ümaruse, peene ja õrna puuvilja- või lillearoomi ning käärimise lõpus tekkivast süsinikdioksiidijäägist tingitud kerge pärlenduse. Laagerdumise käigus tekkivate eeliste säilitamiseks ja veinide oksüdeerumise vältimiseks on tootjad omandanud veini villimisega seotud eripärase oskusteabe, mis seisneb veini villimises pudelisse vahetult veinitootmisüksuses. Selline toodete käitlemist minimeeriv tava sobib ideaalselt veinide õrnade lõhnaühendite säilitamiseks.

Kuna veini „Gros Plant du Pays nantais“ geograafiline piirkond ulatub Bourgneufi laheni, on tegemist ookeanile kõige lähemal valmiva Loire’i oru veiniga, mille maitse on suus happeline ja milles väljendub joodinüanss, mis sobib suurepäraselt kokku koorikloomade ja austritega. Tootjad on alati toonud esile veinide seost kohaliku köögiga ja alates 1954. aastast on nende veinil tunnustus kõrgema kvaliteediga päritolunimetusena. Viinamarjaistanduste asukoht rannikul Bretagne’i ja Vendée vahel on ka tänapäeval kaubanduse seisukohast soodne, sest suveturism annab olulise panuse selle maine kujundamisse ja rõhutab veini suurepärast sobivust mereandidega.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veinide valmistamise ja kääritamise osas ning märget sur lie (veinisettel) kanda tohtivate veinide jaoks viinamarjade pressimise, sellise veini valmistamise, kääritamise ja pakendamise osas, hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Boussay, Chaumes-en-Retz (ainult delegeeritud kommuuni Arthon-en-Retz territoorium), Couffé, Ligné, Loireauxence (ainult delegeeritud kommuuni Varades territoorium), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (ainult delegeeritud kommuuni Gesté territoorium), Montrevault-sur-Èvre (ainult järgmiste delegeeritud kommuunide territooriumid: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet ja Le Puiset-Doré).

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke sur lie (veinisettel), eeldusel et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Märke sur lie (veinisettel) ja geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed on nii kõrguselt, laiuselt kui ka paksuselt sama suured või väiksemad kui tähed, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Märkega sur lie (veinisettel) veinidele märgitakse aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada väiksemale geograafilisele piirkonnale, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetuse sümbol.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Selleks, et säilitada valmistamis- ja kääritamisviisi käigus tekkivad omadused, eelkõige veinide värskus, nende kompleksne aroom ja tootesiseste protsesside käigus tekkinud süsinikdioksiidist tulenev õrn sillerdus ning et piirata veinide ümbervalamist, villitakse märkega sur lie (veinisettel) veinid pudelitesse veinitootmisüksuses, saagikoristusaastale järgneva aasta 1. märtsist kuni 31. detsembrini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 18.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 89/26

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 89/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„TORO“

Viitenumber: PDO-ES-A0886-AM03

Teate kuupäev: 18. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Füüsikalis-keemiliste omaduste muutmine vastavalt veini tüübile

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 1.4.

Ohutuma tehnoloogia kättesaadavusest tulenevad uued suundumused veinitootmises ja tarbijate uued maitse-eelistused muudavad valgete ja roosade veini puhul vajalikuks redutseerivate suhkrute sisalduse kohandamise 4 grammilt liitri kohta 9 grammile liitri kohta. Punaste veinide puhul näitab aastatepikkune suundumus, et päritolunimetusega „Toro“ hõlmatud veinide üldsuhkrusisaldus on väiksem, kuid samas säilib nende kõrge kvaliteet. Seetõttu vähendatakse piirmäära 6 grammi liitri kohta 4 grammile liitri kohta.

Välja jäetakse kuivekstrakti parameeter, kuna see ei ole vajalik.

Muudatust loetakse standardmuudatuseks, mis hõlmab koonddokumendi muutmist, sest tegemist on füüsikalis-keemiliste omaduste kohandamisega, mis ei too kaasa kaitstud toote olulist muutust. Viimane säilitab looduslike ja inimtegurite vastasmõjust tingitud omadused ja profiili, mida on kirjeldatud seoseid käsitlevas punktis. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

2.   Valmistamistingimuste muutmine: ekstraheerimissaagis

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkti b.1 ja koonddokumendi punkti 1.5.1.

Viimastel aastatel on tänu veinikeldrite tehnoloogilisele arengule, külmtöötlusele ja vaakumfiltrite kasutamisele viinamarjavirde klassifitseerimisel võimalik saada viinamarjadest rohkem mahla, ilma et suurendataks pressimist, mis halvendab kvaliteeti. Nii saadakse optimaalne tulemus, mille puhul saagis on suurem ja kvaliteet vastab tootespetsifikaadis nõutule. Seepärast on tehtud ettepanek suurendada ekstraheerimissaagist 70 veiniliitrilt 72 veiniliitrile 100 kg viinamarjade kohta.

Muudatust loetakse standardmuudatuseks, mis hõlmab koonddokumendi muutmist, sest see ei too kaasa kaitstud toote olulist muutust. Viimane säilitab looduslike ja inimtegurite vastasmõjust tingitud omadused ja profiili, mida on kirjeldatud seoseid käsitlevas punktis. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

3.   Sordi „verdejo“ saagikuse näitaja suurendamine ja maksimaalse saagikuse (hektoliitrites) ajakohastamine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 5 ja koonddokumendi punkti 1.5.2.

Tänapäevase viinamarjakasvatuse areng võimaldab suuremat saagikust (kg/ha) ilma tooraine kvaliteeti kahjustamata. Sordi „Verdejo“ puhul oli KPNi „TORO“ spetsifikaadis nimetatud maksimaalne saagikus selgelt väiksem kui piirkonna keskmine saagikus. See ohustas viinamarjakasvatajate puhaskasumit ja seega istanduste kasumlikkust. Seepärast on tehtud ettepanek suurendada maksimaalset saagikust 6 900 kilogrammilt hektari kohta 9 000 kilogrammile hektari kohta.

Samuti ajakohastatakse saagikust hektari kohta hektoliitrites tulenevalt ekstraheerimissaagise suurenemisest (eelmine muudatus).

Muudatust loetakse standardmuudatuseks, mis mõjutab koonddokumenti, sest see ei too kaasa kaitstud toote olulist muutust. Viimane säilitab looduslike ja inimtegurite vastasmõjust tingitud omadused ja profiili, mida on kirjeldatud seoseid käsitlevas punktis. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

4.   Määratletud piirkonnas pakendamise põhjenduse täiendamine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkti b.2 ja koonddokumendi punkti 1.9.

Tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.2 sõnastatakse ümber, et põhjendada pakendamist (villimist) määratletud piirkonnas vastavalt uue määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõikele 2.

Muudatust loetakse standardmuudatuseks, mis mõjutab koonddokumenti, kuna nimetatud tava oli juba kohustuslik ega too kaasa täiendavate turustuspiirangute lisamist. Tegemist on üksnes sõnastuse muutmisega kehtivate eeskirjadega kohandamiseks. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

5.   Kohandamine eeskirjadega, milles käsitletakse tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimist

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 9.

Kohandamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1306/2013 ja komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 sätetega, eelkõige selle artikliga 19, milles on sätestatud, kuidas peavad pädevad kontrolliasutused igal aastal kontrollima tootespetsifikaadile vastavust. See muudatus on ka osa tootespetsifikaadi ajakohastamisest, mida on vaja selleks, et see vastaks standardis UNE-EN-ISO 17065 sätestatud kriteeriumidele.

Muudatust loetakse standardmuudatuseks, mis ei mõjuta koonddokumenti, sest see ei kuulu ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toro

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

VEIN – VALGED JA ROOSAD VEINID

Valged veinid on õlgkollase värvusega, puuviljaaroomiga, maitsvad ja tasakaalustatud. Vaadis kääritatud veinide puhul segunevad need omadused puidust tulenevate suitsu- ja röstinüanssidega.

Roosade veinide värvus ulatub maasikapunasest vaarikapunaseni ja neil on metsamarjade aroom.

Kui veinide jääksuhkrusisaldus on vähemalt 5 grammi liitri kohta, võib vääveldioksiidi maksimumsisaldus olla 250 milligrammi liitri kohta.

Igal juhul peavad käesolevas punktis kehtestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

200

VEIN – PUNASED VEINID

Punased veinid on tumeda kirsipunase värvusega, punaste puuviljade ja metsamarjade aroomiga, hea struktuuriga, maitsvad ja tasakaalustatud. Laagerdunud veinidel on ka vaadile iseloomulikud toonid. Erinevalt teiste piirkondade veinidest on KPNiga „Toro“ hõlmatud punased veinid struktureeritumad, tanniinisemad, valdavalt küpse puuvilja lõhnaga ja vähem happelised.

Igal juhul peavad käesolevas punktis kehtestatud füüsikalis-keemilised parameetrid vastama ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

150

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

VEINIVALMISTUSTAVAD

Veinivalmistuse eritava:

| — | viinamarjade minimaalne tõenäoline alkoholisisaldus: 10,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

viinamarjade minimaalne tõenäoline alkoholisisaldus: 10,5 mahuprotsenti;

| — | maksimaalne ekstraheerimissaagis: 72 liitrit 100 kg viinamarjade kohta. |
| --- | --- |

—

maksimaalne ekstraheerimissaagis: 72 liitrit 100 kg viinamarjade kohta.

VEINIVALMISTUSTAVAD

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Valgeid veine toodetakse eranditult valgetest sortidest („Malvasía Castellana“ ja „Verdejo“).

Roosasid veine toodetakse lubatud punastest ja valgetest sortidest (põhi- ja teisesed sordid).

Punaseid veine toodetakse sortidest „Tinta de Toro“ ja „Garnacha“, kusjuures vähemalt 75 % ulatuses kasutatakse sorti „Tinta de Toro“.

VEINIVALMISTUSTAVAD

Viljelustavad:

| — | minimaalne istutustihedus: 500 viinapuud hektari kohta; |
| --- | --- |

—

minimaalne istutustihedus: 500 viinapuud hektari kohta;

| — | viinapuude kujundamisel võib kasutada goblet’- või spaleermeetodit; |
| --- | --- |

—

viinapuude kujundamisel võib kasutada goblet’- või spaleermeetodit;

| — | lubatud ei ole segaistandused, mis ei võimalda iga sordi eraldi koristamist. |
| --- | --- |

—

lubatud ei ole segaistandused, mis ei võimalda iga sordi eraldi koristamist.

b.   Maksimaalne saagis

„Garnacha Tinta“, „Malvasía Castellana“ („Doña Blanca“) ja „Verdejo“:

9 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Garnacha Tinta“, „Malvasía Castellana“ („Doña Blanca“) ja „Verdejo“:

64,80 hektoliitrit hektari kohta

„Tinta de Toro“:

6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Tinta de Toro“:

43,20 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

KPNi „TORO“ geograafiline piirkond asub Castilla y Leóni piirkonna lääneservas, Zamora provintsi kaguosas ning hõlmab osa Tierra del Vino, Valle del Guareña ja Tierra de Toro looduslikest piirkondadest. Piirkond külgneb Tierra del Pani ja Tierra de Campose nõmmedega ning võtab enda alla 62 000 hektari suuruse maa-ala.

See hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi.

Zamora provints:

Argujillo, La Bóveda de Toro, Morales de Toro, El Pego, Peleagonzalo, El Piñero, San Miguel de la Ribera, Sanzoles, Toro, Valdefinjas, Venialbo ja Villabuena del Puente.

Valladolidi provints:

San Román de Hornija, Villafranca del Duero ning Villaester de Arriba ja Villaester de Abajo maa-alad, mis kuuluvad Pedrosa del Rey omavalitsusüksusse.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„VERDEJO“

„DOÑA BLANCA“ – „MALVASÍA CASTELLANA“

„TEMPRANILLO“ – „TINTA DE TORO“

8.   Seos(ed)

Veini aroom, struktuur ja suur alkoholisisaldus tulenevad ilmastikutingimustest (äärmiselt külmad talved, palju päikesepaistelisi tunde ja äärmuslikud temperatuurid), mis piiravad viinapuude saagikust, samuti erinevatest mullatüüpidest, milleks on liivakad saviliivad (viinamarjakasvatajad istutavad sorte vastavalt mullatüüpidele), mille pH on neutraalne ja orgaanilise aine sisaldus väike. Viimast suurendavad viinamarjakasvatajad mullaparandusainete abil. Lisaks tingivad mulla suur rauasisaldus, goblet’ kujundusmeetodi kasutamine ja viinamarjaistanduste kõrge vanus veinide eriti suure värvainesisalduse.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veinivalmistusprotsess hõlmab veini pudelisse villimist ja pudelis laagerdumist ning seega saab spetsifikaadis kirjeldatud organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused tagada üksnes siis, kui kõik veinikäitlemistoimingud viiakse läbi tootmispiirkonnas. Seepärast tehakse need toimingud tootmispiirkonnas asuvate veinikeldrite villimisrajatistes, et tagada kvaliteet, päritolu ja kontroll, võttes arvesse, et KPNiga „TORO“ hõlmatud veinide villimine on üks olulisi aspekte tootespetsifikaadis määratletud omaduste saavutamiseks.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

etiketil võib traditsioonilise väljendi „DENOMINACIÓN DE ORIGEN PROTEGIDA“ (kaitstud päritolunimetus) asemel kasutada traditsioonilist väljendit „DENOMINACIÓN DE ORIGEN“ (päritolunimetus).

Veinide etiketil võib kasutada väljendit „ROBLE“ (tamm) ja „FERMENTADO EN BARRICA“ (vaadis kääritatud) ning punaste veinide puhul võib kasutada traditsioonilisi väljendeid „CRIANZA“, „RESERVA“ ja „GRAN RESERVA“, kui need vastavad kehtivates õigusaktides sätestatud tingimustele.

Link tootespetsifikaadile

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPta+Mod+PCC+DO+TORO+Rev+2.docx/9d4323ba-0af4-a645-ea7e-0856f899275a?

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---