# Uradni list C 72/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 72 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 635. marec 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 72

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 635. marec 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/01 | Mnenje Komisije z dne 3. marca 2020 o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Krümmel KKK v zvezni deželi Schleswig-Holstein v Nemčiji | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

2020/C 72/01

Mnenje Komisije z dne 3. marca 2020 o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Krümmel KKK v zvezni deželi Schleswig-Holstein v Nemčiji

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 72/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/03 | Menjalni tečaji eura — 4. marec 2020 | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 72/03

Menjalni tečaji eura — 4. marec 2020

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/04 | Razpis javnih natečajev | 5 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 72/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 72/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 72/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 72/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 72/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9517 – Mylan/Upjohn) (
  1
  ) | 13 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 72/11 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 14 |
| 2020/C 72/12 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 72/13 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 25 |
| 2020/C 72/14 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 33 |
| 2020/C 72/15 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 38 |
| 2020/C 72/16 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 43 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2020/C 72/04

Razpis javnih natečajev

5

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 72/05

Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

2020/C 72/06

Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

8

2020/C 72/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  )

1

9

2020/C 72/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

10

2020/C 72/09

Predhodna priglasitev koncentracije (zadeva M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

2020/C 72/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9517 – Mylan/Upjohn) (
  1
  )

1

13

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 72/11

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

14

2020/C 72/12

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2020/C 72/13

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

25

2020/C 72/14

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

33

2020/C 72/15

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

38

2020/C 72/16

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 3. marca 2020

o načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov, nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Krümmel KKK v zvezni deželi Schleswig-Holstein v Nemčiji

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2020/C 72/01)

Spodnja ocena je izvedena v skladu z določbami Pogodbe Euratom brez poseganja v kakršne koli dodatne ocene, ki se izvajajo v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, in obveznosti, ki izhajajo iz nje in sekundarne zakonodaje (1).

Evropska komisija je 2. septembra 2019 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od nemške vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za odlaganje radioaktivnih odpadkov (2), nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Krümmel KKK.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih informacij, ki jih je Komisija zahtevala 14. oktobra 2019, nemški organi pa so jih predložili 19. novembra 2019, ter po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med obratom in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Dansko, je 150 km. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med obratom in najbližjo mejo z drugo državo članico, v tem primeru Dansko, je 150 km.

| 2. | Med običajnim postopkom razgradnje in demontaže jedrske elektrarne Krümmel KKK ni verjetno, da bi izpusti tekočih in plinastih radioaktivnih snovi povzročili izpostavljenost prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju mejnih doz iz direktive o temeljnih varnostnih standardih (3). |
| --- | --- |

2.

Med običajnim postopkom razgradnje in demontaže jedrske elektrarne Krümmel KKK ni verjetno, da bi izpusti tekočih in plinastih radioaktivnih snovi povzročili izpostavljenost prebivalstva v drugi državi članici, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju mejnih doz iz direktive o temeljnih varnostnih standardih (3).

| 3. | Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo ali odlagališča v Nemčiji.
  Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili iz direktive o temeljnih varnostnih standardih. |
| --- | --- |

3.

Trdni radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na kraju samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo ali odlagališča v Nemčiji.

Trdni neradioaktivni odpadki in odpadne snovi, ki ustrezajo ravni opustitve nadzora, bodo izvzeti iz regulativnega nadzora in odstranjeni kot običajni odpadki ali ponovno uporabljeni ali reciklirani. To bo opravljeno v skladu z merili iz direktive o temeljnih varnostnih standardih.

| 4. | V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi bili posledica nesreč take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegle ravni, ki bi bila ob upoštevanju referenčnih nivojev iz direktive o temeljnih varnostnih standardih pomembna z zdravstvenega vidika. |
| --- | --- |

4.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih snovi, ki bi bili posledica nesreč take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, doze, ki bi jim lahko bilo izpostavljeno prebivalstvo druge države članice, ne bi dosegle ravni, ki bi bila ob upoštevanju referenčnih nivojev iz direktive o temeljnih varnostnih standardih pomembna z zdravstvenega vidika.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih pri razgradnji in demontaži jedrske elektrarne Krümmel KKK v zvezni deželi Schleswig-Holstein v Nemčiji, tako med običajnim obratovanjem kot tudi v primeru nesreč, ki bi bile take vrste in razsežnosti, kot je navedeno v splošnih podatkih, ne bo povzročilo radioaktivne kontaminacije vode, prsti ali ozračja druge države članice, ki bi bila pomembna z zdravstvenega vidika, ob upoštevanju določb iz direktiv o temeljnih varnostnih standardih.

V Bruslju, 3. marca 2020

Za Komisijo

Kadri SIMSON

Članica Komisije

---

(1)  Na primer, v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije bi bilo treba okoljske vidike še dodatno oceniti. V zvezi s tem bi Komisija rada opozorila na določbe Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU; na Direktivo 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, na Direktivo 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst ter Direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.

1

(2)  Odlaganje radioaktivnih odpadnih snovi v smislu točke 1 Priporočila Komisije 2010/635/Euratom z dne 11. oktobra 2010 o uporabi člena 37 Pogodbe Euratom (UL L 279, 23.10.2010, str. 36).

2

(3)  Direktiva Sveta 2013/59/Euratom z dne 5. decembra 2013 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (UL L 13, 17.1.2014, str. 1).

3

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/02)

Komisija se je 18. februar 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9638. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9638. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/4

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. marec 2020

(2020/C 72/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1125 |
| JPY | japonski jen | 119,58 |
| DKK | danska krona | 7,4727 |
| GBP | funt šterling | 0,86850 |
| SEK | švedska krona | 10,5555 |
| CHF | švicarski frank | 1,0647 |
| ISK | islandska krona | 142,20 |
| NOK | norveška krona | 10,3051 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,340 |
| HUF | madžarski forint | 334,96 |
| PLN | poljski zlot | 4,2968 |
| RON | romunski leu | 4,8073 |
| TRY | turška lira | 6,7828 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6794 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4862 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6437 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7667 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5400 |
| KRW | južnokorejski won | 1 314,96 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,9784 |
| CNY | kitajski juan | 7,7014 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4848 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 702,94 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6491 |
| PHP | filipinski peso | 56,288 |
| RUB | ruski rubelj | 73,2180 |
| THB | tajski bat | 34,866 |
| BRL | brazilski real | 5,0146 |
| MXN | mehiški peso | 21,4105 |
| INR | indijska rupija | 81,5025 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1125

JPY

japonski jen

119,58

DKK

danska krona

7,4727

GBP

funt šterling

0,86850

SEK

švedska krona

10,5555

CHF

švicarski frank

1,0647

ISK

islandska krona

142,20

NOK

norveška krona

10,3051

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,340

HUF

madžarski forint

334,96

PLN

poljski zlot

4,2968

RON

romunski leu

4,8073

TRY

turška lira

6,7828

AUD

avstralski dolar

1,6794

CAD

kanadski dolar

1,4862

HKD

hongkonški dolar

8,6437

NZD

novozelandski dolar

1,7667

SGD

singapurski dolar

1,5400

KRW

južnokorejski won

1 314,96

ZAR

južnoafriški rand

16,9784

CNY

kitajski juan

7,7014

HRK

hrvaška kuna

7,4848

IDR

indonezijska rupija

15 702,94

MYR

malezijski ringit

4,6491

PHP

filipinski peso

56,288

RUB

ruski rubelj

73,2180

THB

tajski bat

34,866

BRL

brazilski real

5,0146

MXN

mehiški peso

21,4105

INR

indijska rupija

81,5025

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/5

---

RAZPIS JAVNIH NATEČAJEV

(2020/C 72/04)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javne natečaje:

| | EPSO/AD/375/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA DANSKI JEZIK (DA) |
| --- | --- |

EPSO/AD/375/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA DANSKI JEZIK (DA)

| | EPSO/AD/376/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA GRŠKI JEZIK (EL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/376/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA GRŠKI JEZIK (EL)

| | EPSO/AD/377/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA FRANCOSKI JEZIK (FR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/377/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA FRANCOSKI JEZIK (FR)

| | EPSO/AD/378/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA HRVAŠKI JEZIK (HR) |
| --- | --- |

EPSO/AD/378/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA HRVAŠKI JEZIK (HR)

| | EPSO/AD/379/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA POLJSKI JEZIK (PL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/379/20 – PRAVNIKI LINGVISTI (AD 7) ZA POLJSKI JEZIK (PL)

Razpis natečajev je objavljen v Uradnem listu Evropske unije C 72 A z dne 5. marca 2020 v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: https://epso.europa.eu/home_sl.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(zadeva M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. („Asterion“, Španija), |
| --- | --- |

—

Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. („Asterion“, Španija),

| — | Swiss Life Asset Management AG („SLAM“, Švica), |
| --- | --- |

—

Swiss Life Asset Management AG („SLAM“, Švica),

| — | Electricité de France SA („EDF“, Francija), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF“, Francija),

| — | Energy Assets Group („EAG“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

Energy Assets Group („EAG“, Združeno kraljestvo).

Podjetja Asterion, SLAM in EDF pridobijo v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem EAG.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Asterion je neodvisno podjetje za upravljanje naložb, ki se osredotoča na evropsko infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

Asterion je neodvisno podjetje za upravljanje naložb, ki se osredotoča na evropsko infrastrukturo,

| — | SLAM je vodilni evropski ponudnik celovitih rešitev na področju življenjskih zavarovanj ter pokojninskih in finančnih rešitev za posameznike in podjetja, |
| --- | --- |

—

SLAM je vodilni evropski ponudnik celovitih rešitev na področju življenjskih zavarovanj ter pokojninskih in finančnih rešitev za posameznike in podjetja,

| — | EDF je dejaven na trgih z električno energijo (proizvodnja, veleprodaja, trgovanje, prenos, distribucija in dobava) ter se ukvarja z dobavo plina, recikliranjem odpadkov in energetskimi storitvami, |
| --- | --- |

—

EDF je dejaven na trgih z električno energijo (proizvodnja, veleprodaja, trgovanje, prenos, distribucija in dobava) ter se ukvarja z dobavo plina, recikliranjem odpadkov in energetskimi storitvami,

| — | EAG je ponudnik storitev merjenja in podatkovnih storitev v zvezi z industrijsko in komercialno porabo plina in električne energije v Veliki Britaniji. EAG gospodinjstvom, industrijskim in komercialnim uporabnikom v Veliki Britaniji zagotavlja tudi izgradnjo omrežja za različne storitve oskrbe in njegovo adaptacijo. EAG je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Alinda Capital Partners III Ltd in Hermes GPE LLP. |
| --- | --- |

—

EAG je ponudnik storitev merjenja in podatkovnih storitev v zvezi z industrijsko in komercialno porabo plina in električne energije v Veliki Britaniji. EAG gospodinjstvom, industrijskim in komercialnim uporabnikom v Veliki Britaniji zagotavlja tudi izgradnjo omrežja za različne storitve oskrbe in njegovo adaptacijo. EAG je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Alinda Capital Partners III Ltd in Hermes GPE LLP.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset)

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(zadeva M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Glencore Energy UK Ltd, ki ga obvladuje podjetje Glencore plc („Glencore“, Švica), |
| --- | --- |

—

Glencore Energy UK Ltd, ki ga obvladuje podjetje Glencore plc („Glencore“, Švica),

| — | dejavnosti podjetja Ørsted v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom, ki jih obvladuje podjetje Ørsted A/S („Ørsted“, Danska). |
| --- | --- |

—

dejavnosti podjetja Ørsted v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom, ki jih obvladuje podjetje Ørsted A/S („Ørsted“, Danska).

Podjetje Glencore Energy pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad dejavnostmi podjetja Ørsted v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom. Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

| — | za podjetje Glencore: gre za veliko globalno diverzificirano podjetje, ki se ukvarja z naravnimi viri ter je velik proizvajalec in tržnik več primarnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

za podjetje Glencore: gre za veliko globalno diverzificirano podjetje, ki se ukvarja z naravnimi viri ter je velik proizvajalec in tržnik več primarnih proizvodov,

| — | za dejavnosti podjetja Ørsted v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom: vključujejo pogodbene dogovore za skladiščenje utekočinjenega zemeljskega plina, zmogljivosti za ponovno uplinjanje in storitve prenosa na terminalu na Nizozemskem ter številne pogodbe o prodaji in nakupu utekočinjenega zemeljskega plina. |
| --- | --- |

—

za dejavnosti podjetja Ørsted v zvezi z utekočinjenim zemeljskim plinom: vključujejo pogodbene dogovore za skladiščenje utekočinjenega zemeljskega plina, zmogljivosti za ponovno uplinjanje in storitve prenosa na terminalu na Nizozemskem ter številne pogodbe o prodaji in nakupu utekočinjenega zemeljskega plina.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9626 — PKN Orlen/Energa)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | PKN Orlen S.A. („Orlen“, Poljska), |
| --- | --- |

—

PKN Orlen S.A. („Orlen“, Poljska),

| — | Energa S.A. („Energa“, Poljska). |
| --- | --- |

—

Energa S.A. („Energa“, Poljska).

Podjetje Orlen pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Energa.

Koncentracija se izvede z javno ponudbo za odkup z dne 5. decembra 2019.

2.

| — | Orlen je naftno in plinsko podjetje, dejavno na veleprodajnih in maloprodajnih trgih rafiniranih naftnih proizvodov na Poljskem, v Avstriji, Češki, Estoniji, Latviji, Litvi, Nemčiji in na Slovaškem. Ukvarja se tudi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Poljskem; |
| --- | --- |

—

Orlen je naftno in plinsko podjetje, dejavno na veleprodajnih in maloprodajnih trgih rafiniranih naftnih proizvodov na Poljskem, v Avstriji, Češki, Estoniji, Latviji, Litvi, Nemčiji in na Slovaškem. Ukvarja se tudi s proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Poljskem;

| — | Energa je energetsko podjetje, ki se ukvarja s proizvodnjo in veleprodajo, distribucijo in maloprodajo električne energije in drugih dejavnosti v zvezi z energijo na Poljskem. |
| --- | --- |

—

Energa je energetsko podjetje, ki se ukvarja s proizvodnjo in veleprodajo, distribucijo in maloprodajo električne energije in drugih dejavnosti v zvezi z energijo na Poljskem.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9626 — PKN Orlen/Energa

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/10

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Francija), |
| --- | --- |

—

CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Francija),

| — | China Merchants Port Holdings Company Limited („CMP“, Hongkong, Kitajska), |
| --- | --- |

—

China Merchants Port Holdings Company Limited („CMP“, Hongkong, Kitajska),

| — | CMA CGM Port Terminals (Francija) in Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapur) (skupaj „Terminal asset“), ki se dodeli Terminal Link S.A.S. („Terminal Link“, Francija), že obstoječemu skupnemu podjetju, ki ga skupaj obvladujeta CMA CGM in CMP. |
| --- | --- |

—

CMA CGM Port Terminals (Francija) in Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapur) (skupaj „Terminal asset“), ki se dodeli Terminal Link S.A.S. („Terminal Link“, Francija), že obstoječemu skupnemu podjetju, ki ga skupaj obvladujeta CMA CGM in CMP.

Podjetji CMA CGM in CMP prek svojega skupnega podjetja Terminal Link pridobita v smislu člena 3(1) (b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad ciljnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje CMA CGM: globalno podjetje, ki se ukvarja z linijskim prevozom zabojnikov, pristaniškimi storitvami na terminalih, špedicijskimi in pogodbenimi logističnimi storitvami po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

za podjetje CMA CGM: globalno podjetje, ki se ukvarja z linijskim prevozom zabojnikov, pristaniškimi storitvami na terminalih, špedicijskimi in pogodbenimi logističnimi storitvami po vsem svetu,

| — | za CMP: svetovni razvijalec pristanišč, investitor in upravljavec, ki upravlja kontejnerske terminale, ki se večinoma nahajajo na Kitajskem, pa tudi v Južni Aziji, Afriki, Ameriki, Oceaniji in Evropi, |
| --- | --- |

—

za CMP: svetovni razvijalec pristanišč, investitor in upravljavec, ki upravlja kontejnerske terminale, ki se večinoma nahajajo na Kitajskem, pa tudi v Južni Aziji, Afriki, Ameriki, Oceaniji in Evropi,

| — | za Terminal assets: deleži v različnih terminalih na Kitajskem, v Vietnamu, na Tajskem, v Singapurju, na Jamajki, v Ukrajini, Iraku, Indiji in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

—

za Terminal assets: deleži v različnih terminalih na Kitajskem, v Vietnamu, na Tajskem, v Singapurju, na Jamajki, v Ukrajini, Iraku, Indiji in na Nizozemskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(zadeva M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | AustralianSuper Group („AustralianSuper“, Avstralija), |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Group („AustralianSuper“, Avstralija),

| — | DWS Group & GmbH Co KgaA („DWS“, Nemčija), ki ga obvladuje Deutsche Bank AG (Nemčija), |
| --- | --- |

—

DWS Group & GmbH Co KgaA („DWS“, Nemčija), ki ga obvladuje Deutsche Bank AG (Nemčija),

| — | Peel Group ( „Peel Group“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Peel Group ( „Peel Group“, Združeno kraljestvo),

| — | Peel Ports Holdings Limited („Peel Ports“, Združeno kraljestvo), ki je pod skupnim nadzorom podjetij DWS in Peel Group. |
| --- | --- |

—

Peel Ports Holdings Limited („Peel Ports“, Združeno kraljestvo), ki je pod skupnim nadzorom podjetij DWS in Peel Group.

Podjetja AustralianSuper, DWS in Peel Group pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Peel Ports.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje AustralianSuper: industrijski in pokojninski sklad s primarnimi naložbami v Avstraliji, |
| --- | --- |

—

za podjetje AustralianSuper: industrijski in pokojninski sklad s primarnimi naložbami v Avstraliji,

| — | za podjetje DWS: družba za upravljanje premoženja, dejavna na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

za podjetje DWS: družba za upravljanje premoženja, dejavna na svetovni ravni,

| — | za podjetje Peel Group: investicijska družba z različnimi interesi, vključno z nepremičninami, polji vetrnih elektrarn in hoteli, ki je dejavna predvsem v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

za podjetje Peel Group: investicijska družba z različnimi interesi, vključno z nepremičninami, polji vetrnih elektrarn in hoteli, ki je dejavna predvsem v Združenem kraljestvu,

| — | za podjetje Peel Ports: dejavno na področju upravljanja pristanišč, ladijskega prometa in storitev pomorske podpore na različnih lokacijah, vključno z Združenim kraljestvom, Irsko, Nizozemsko in Avstralijo. |
| --- | --- |

—

za podjetje Peel Ports: dejavno na področju upravljanja pristanišč, ladijskega prometa in storitev pomorske podpore na različnih lokacijah, vključno z Združenim kraljestvom, Irsko, Nizozemsko in Avstralijo.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9517 – Mylan/Upjohn)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 72/10)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | podjetje Mylan N.V. („Mylan“, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

podjetje Mylan N.V. („Mylan“, Nizozemska),

| — | podjetje Upjohn Inc. („Upjohn“, Kitajska), ki ga obvladuje podjetje Pfizer Inc. („Pfizer“, ZDA). |
| --- | --- |

—

podjetje Upjohn Inc. („Upjohn“, Kitajska), ki ga obvladuje podjetje Pfizer Inc. („Pfizer“, ZDA).

Podjetji Mylan in Upjohn vstopata v smislu člena 3(1)(a) uredbe o združitvah v polno združitev z več transakcijskimi koraki, vključno s prenosom delnic in premoženja.

2.

| — | za Mylan: podjetje Mylan razvija, licencira, proizvaja, trži in distribuira generična zdravila, oznamčena generična zdravila in posebna originatorska zdravila ter tudi zdravila brez recepta in potrošniške zdravstvene izdelke, |
| --- | --- |

—

za Mylan: podjetje Mylan razvija, licencira, proizvaja, trži in distribuira generična zdravila, oznamčena generična zdravila in posebna originatorska zdravila ter tudi zdravila brez recepta in potrošniške zdravstvene izdelke,

| — | za Upjohn: podjetje Upjohn je poslovna enota podjetja Pfizer, ki upravlja portfelj oznamčenih zdravil brez patentne zaščite in generičnih zdravil, ter generično podjetje v Združenih državah Amerike v okviru podružnice Greenstone LLC. |
| --- | --- |

—

za Upjohn: podjetje Upjohn je poslovna enota podjetja Pfizer, ki upravlja portfelj oznamčenih zdravil brez patentne zaščite in generičnih zdravil, ter generično podjetje v Združenih državah Amerike v okviru podružnice Greenstone LLC.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9517 – Mylan/Upjohn

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/14

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 72/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Mele del Trentino“

EU št.: PGI-IT-02320 – 7. avgust 2017

ZOP ( )ZGO (X)

1.   Ime

„Mele del Trentino“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Za pridelavo jabolk z ZGO „Mele del Trentino“ se uporabljajo sorte Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Fuji, Morgenduft, Granny Smith, Reinette in Pinova ter povezani kloni in mutacije vrste Malus x domestica Borkh, tj. navadne jablane.

Vsa jabolka „Mele del Trentino“ so srednje velika z belim mesom rahlo kislega okusa in gladko lupino, razen sorte Reinette antica [stara].

Ko se sprostijo v porabo, morajo biti cela, sveža, videti zdrava, čista ter brez tujih snovi in vonja, njihova oblika pa mora biti okroglo stožčasta pri sortah Golden, Red Delicious in Pinova, okrogla pri sortah Gala, Fuji, Morgenduft in Granny Smith ter sploščena pri sorti Reinette. Barva jabolk sega od zelene do rumene in je lahko rahlo rožnata pri sorti Golden ter od zelene do rumene z rdečo barvo površine pri sortah Red Delicious, Fuji in Morgenduft, z oranžno rdečo do živo rdečo barvo površine pri sortah Gala in Pinova ter z rdeče rjavo lupino pri sorti Reinette; pri sorti Granny Smith je barva zelena in je lahko rahlo rožnata.

Čvrstost mesa ne sme biti manjša od 5,5 kg/cm2 pri sortah Fuji, Granny Smith in Pinova ter 5 kg/cm2 pri sortah Golden, Red Delicious, Gala, Morgenduft in Reinette. Čvrstost se meri v dveh mesecih po trgatvi in preden jabolka zapustijo pakirnico.

Velikost ne sme biti manjša od 65 mm pri nobeni sorti, razen pri sorti Gala, pri kateri ne sme biti manjša od 60 mm.

Minimalne zahteve glede trgovskega razreda za jabolka z ZGO „Mele del Trentino“, namenjena uživanju sveža, so določene v zakonodaji EU za razred „ekstra“ in I (prvi razred).

Vsebnost sladkorja mora biti najmanj 12 °brix pri sorti Fuji, 11 °brix pri sortah Golden in Pinova, 10,5 °brix pri sorti Gala, 10 °brix pri sortah Morgenduft in Granny ter 9 °brix pri sortah Red Delicious in Reinette.

Največja kislost sadja (mEq NaOH/100 g) v dveh mesecih po trgatvi ne sme presegati 10 pri sortah Red in Gala, 15 pri sortah Golden in Morgenduft oz. 25 pri sortah Reinette, Fuji, Granny in Pinova.

Skupna vsebnost polifenolov v celotnem sadju v dveh mesecih po trgatvi mora presegati 400 mg/kg pri sorti Reinette in 200 mg/kg pri ostalih sortah.

Za jabolka, ki so namenjena izključno predelavi, veljajo vse zahteve iz specifikacije proizvoda, razen zahtev glede razreda, velikosti in čvrstosti. Ta jabolka so lahko označena z ZGO „Mele del Trentino“, vendar se kot taka ne smejo prodajati končnim potrošnikom.

Pri pridelavi jabolk z ZGO „Mele del Trentino“ se lahko uporabljajo tudi drugi kultivarji jabolk, pridobljeni iz sortnih raziskav, če obstajajo eksperimentalni in dokumentacijski dokazi, da so metoda pridelave jabolk in njihove kakovostne značilnosti skladne s specifikacijo proizvoda.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava mora potekati na geografskem območju (na njem se morajo nahajati sadovnjaki).

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Izrazi in/ali simboli, ki se nanašajo na imena, podjetja, kolektivne ali posamezne blagovne znamke, se lahko uporabljajo skupaj z izrazom „I.G.P. Mele del Trentino“ in evropskim simbolom za ZGO. Na jabolka se lahko prilepijo nalepke. Na nalepkah je lahko naveden izraz „I.G.P Mele del Trentino“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje je opredeljeno z upravnimi mejami avtonomne pokrajine Trentino.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med ZGO „Mele del Trentino“ in geografskim območjem pridelave temelji na slovesu, povezanem z dolgo zgodovino, skozi katero so se oblikovali trdni odnosi s potrošniki, ki cenijo posebne kakovostne in razpoznavne lastnosti jabolk in jih prepoznavajo po višjih prodajnih cenah.

Cene: Na glavnih italijanskih tržnicah sadja in zelenjave so jabolka „Mele del Trentino“ razvrščena v ločeno kategorijo, njihova povprečna cena pa je od 5 % do 20 % ali več višja od drugih (ceniki s tržnic sadja in zelenjave v Milanu, Torinu, Rimu, Bologni in Veroni, 1981–2013).

Višje prodajne cene vplivajo tudi na maloprodajne cene na okrožnih tržnicah, kjer so celo jabolka, ki izvirajo od drugod, označena z imenom „Mele del Trentino“. Tako naj bi bilo sadje privlačnejše za potrošnike, kar potrjuje izjemen sloves in posebnost jabolk „Mele del Trentino“ (fotografska dokumentacija).

Tržne raziskave: Naslednja raziskava je znanstvena podlaga za merjenje slovesa, ki je razviden iz izbire potrošnikov in cen, ki so jih pripravljeni plačati za priznano višjo kakovost:

| — | raziskava, ki sta jo izvedla Osservatorio Produzioni Trentine [panožna opazovalnica v Trentinu] in CRA, 2010: 62,5 % kupcev za velike verige trgovcev na drobno navaja, da so jabolka „Mele del Trentino“ višje kakovosti. Na splošno je iz rezultatov mogoče sklepati, da „so jabolka ‚Mele del Trentino‘ znana vsem kupcem in se prodajajo v vseh verigah, da gre za kategorijo proizvoda z najbolj pozitivno podobo, poleg vina, da so proizvodi dobro znani in so že dolgo na voljo: njihova prisotnost na prodajnih policah je dobro uveljavljena, ter da gre za kategorijo proizvodov, ki je najpogosteje spontano povezana s Trentinom.“ (Trgovinska, industrijska in obrtna zbornica, 2010). |
| --- | --- |

—

raziskava, ki sta jo izvedla Osservatorio Produzioni Trentine [panožna opazovalnica v Trentinu] in CRA, 2010: 62,5 % kupcev za velike verige trgovcev na drobno navaja, da so jabolka „Mele del Trentino“ višje kakovosti. Na splošno je iz rezultatov mogoče sklepati, da „so jabolka ‚Mele del Trentino‘ znana vsem kupcem in se prodajajo v vseh verigah, da gre za kategorijo proizvoda z najbolj pozitivno podobo, poleg vina, da so proizvodi dobro znani in so že dolgo na voljo: njihova prisotnost na prodajnih policah je dobro uveljavljena, ter da gre za kategorijo proizvodov, ki je najpogosteje spontano povezana s Trentinom.“ (Trgovinska, industrijska in obrtna zbornica, 2010).

Kulinarična in gastronomska tradicija: Za trentinsko kuhinjo so značilni različni načini, na katere se jabolka „Mele del Trentino“ uporabljajo v tradicionalnih lokalnih slaščicah in pecivih, katerih izvrstni primeri so jabolčni zavitek, jabolčno pecivo in jabolčni ocvrtki. Zbirke starih, ročno napisanih kuharskih knjig, ki segajo v leto 1500 (občinska knjižnica Riva del Garda), omenjajo številne različne sorte in jabolka „Mele del Trentino“ še danes veljajo za odlično sestavino jabolčnih pit in zavitkov (Sale e Pepe, 1997) zaradi čvrstosti, ki jo ohranijo tudi po kuhanju. Kuharska knjiga Dolciricette avtorjev Camea in Paneangelija vključuje recept za „Torta di Mele del Trentino“ [pecivo z jabolki „Mele del Trentino“].

Decembra 2005 je v dvorcu Palazzo Roccabruna potekal pomemben dogodek z naslovom Mela: gusto con arte. Namenjen je bil izboljšanju gastronomskega, znanstvenega in zgodovinskega/umetniškega ugleda jabolk „Mele del Trentino“, na njem pa so bili predstavljeni predlogi jedilnikov počasne prehrane, ki so v celoti temeljili na teh jabolkih (Il Tempo, 2. decembra 2005).

Pomembna razmišljanja o značilnostih jabolk „Mela del Trentino“ so bila v mestu Trento prisotna že v 70. letih prejšnjega stoletja (La mela, il frutto dal volto umano: aspetti nutrizionali delle Mele del Trentino, C. Sirtori, 1974).

Veliko je povezav med jabolki „Mele del Trentino“ in športom (košarko, nogometom, kajakaštvom, kolesarjenjem) (Frutta del Trentino, 1984, 1985).

Jabolka „Mele del Trentino“ v medijih: Jabolka „Mele del Trentino“ so bila predstavljena v zabavnih, kulturnih, okoljskih in kuharskih oddajah na nacionalnih televizijskih kanalih, npr. Unomattina (2011) (hrana in vino – kakovost jabolk „Mele del Trentino“), Geo & Geo (2013), Le mele del Trentino protagoniste a „Geo“ na Rai3 (visokokakovostna jabolka), Lineaverde (2016), La mela del Trentino: una storia lunga secoli (povezava med kakovostjo sadja in podnebjem), Verissimo (2012) A Roma lo chef Pierri presenta un nuovo panino utilizzando mele del Trentino. Leta 2015 je bilo na gospodarstvenih straneh časopisa Il Sole 24 Ore navedeno, da je sloves jabolk „Mele del Trentino“ glavni dejavnik izvoza predelanih proizvodov.

Podnebne razmere na območju, kjer se pridelujejo jabolka „Mele del Trentino“, določa njihova „alpska“ narava, tudi na območjih na nizki nadmorski višini, kar neposredno vpliva na kakovost proizvoda.

Za alpsko podnebje so značilna kratka in hladna poletja s pogostimi nevihtami ter ostre zime z obilico snega.

Temperature v rastni sezoni, temperaturni razpon in vetrni sistem (čistost zraka in sončno sevanje) so značilne lastnosti trentinskega podnebja, ki vplivajo na kakovost sadja.

| — | Hladne spomladanske temperature: prispevajo k večji delitvi celic in manjši rasti volumna celic. Večje število celičnih sten pomeni odpornost na ugrize, kar jabolkom daje značilno hrustljavost zaradi večje čvrstosti in odpornosti na pritisk (ugrize). To lastnost je dokazal analizator teksture (TA-XTplus), ki se uporablja za raziskovalne namene (Corollaro et al., 2013). |
| --- | --- |

—

Hladne spomladanske temperature: prispevajo k večji delitvi celic in manjši rasti volumna celic. Večje število celičnih sten pomeni odpornost na ugrize, kar jabolkom daje značilno hrustljavost zaradi večje čvrstosti in odpornosti na pritisk (ugrize). To lastnost je dokazal analizator teksture (TA-XTplus), ki se uporablja za raziskovalne namene (Corollaro et al., 2013).

| — | Hladne poletne temperature podnevi in ponoči: pomenijo, da območje čez dan ne utrpi pomanjkanja fotosinteze, do česar pride pri temperaturah nad 30 °C (Kriedemann in Smart, 1971), ponoči pa ne pride do upočasnitve oksidativnih procesov. Ta dva pojava zmanjšata kislost (ki je ključna sestavina uravnoteženega in privlačnega okusa). Poleg tega hladne temperature v nočnem času prispevajo k ohranjanju aromatskih snovi in polifenolov. |
| --- | --- |

—

Hladne poletne temperature podnevi in ponoči: pomenijo, da območje čez dan ne utrpi pomanjkanja fotosinteze, do česar pride pri temperaturah nad 30 °C (Kriedemann in Smart, 1971), ponoči pa ne pride do upočasnitve oksidativnih procesov. Ta dva pojava zmanjšata kislost (ki je ključna sestavina uravnoteženega in privlačnega okusa). Poleg tega hladne temperature v nočnem času prispevajo k ohranjanju aromatskih snovi in polifenolov.

| — | Nizke temperature med zorenjem: Jabolka „Mele del Trentino“ so med zorenjem izpostavljena nizkim temperaturam. To pripomore k počasnejšemu zorenju in s tem k temu, da sadje ostane dlje na drevesu in da se pridelek spravlja mnogo pozneje, kar omogoča večje kopičenje produktov fotosinteze. |
| --- | --- |

—

Nizke temperature med zorenjem: Jabolka „Mele del Trentino“ so med zorenjem izpostavljena nizkim temperaturam. To pripomore k počasnejšemu zorenju in s tem k temu, da sadje ostane dlje na drevesu in da se pridelek spravlja mnogo pozneje, kar omogoča večje kopičenje produktov fotosinteze.

| — | Temperaturni razpon podnevi/ponoči: Znatne temperaturne razlike med dnevom in nočjo (T maks. – T min = 50 % ali več) prispevajo k večji obarvanosti lupine, kar cenijo potrošniki, ki so za to estetsko lastnost pripravljeni plačati več. |
| --- | --- |

—

Temperaturni razpon podnevi/ponoči: Znatne temperaturne razlike med dnevom in nočjo (T maks. – T min = 50 % ali več) prispevajo k večji obarvanosti lupine, kar cenijo potrošniki, ki so za to estetsko lastnost pripravljeni plačati več.

| — | Vetrni sistem: Za deželo Trentino je značilen močan veter, megle in meglic praktično ni, zrak je čistejši in sončno sevanje je večje. To omogoča večje kopičenje produktov fotosinteze. |
| --- | --- |

—

Vetrni sistem: Za deželo Trentino je značilen močan veter, megle in meglic praktično ni, zrak je čistejši in sončno sevanje je večje. To omogoča večje kopičenje produktov fotosinteze.

Izkušnje in strokovnost sadjarjev so odločilne pri pridelavi kakovostnega sadja. Sadjarji se prilagodijo posebnostim zadevnega leta ter uporabljajo tehnike gojenja in obrezovanja, ki izhajajo iz tradicionalnega sadjarstva na območju pridelave, hkrati pa pozorno spremljajo tehnološke inovacije za spodbujanje čim večje izpostavljenosti sadja soncu.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijsko, prehransko in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ [Kakovost] (na sredini v zgornjem delu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ [Proizvodi ZOP, ZGO in ZTP] (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [Specifikacije, predložene Evropski uniji].

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/18

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Bonnezeaux“

Referenčna številka: PDO-FR-A0926-AM02

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Bellevigne-en-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Thouarcé).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za boljšo obveščenost javnosti na voljo za vpogled kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Območje v neposredni bližini

V odstavku 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou in Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

3.   Kmetijsko-okoljska določba

Kmetijsko-okoljska določba

V odstavku 2 oddelka VI poglavja I je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist okoljskega kmetijstva na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Določitev datuma začetka trgatve

Določitev datuma začetka trgatve

V točki (a) odstavka 1 oddelka VII poglavja I je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Zmogljivost vinske kleti

Zmogljivost vinske kleti

V točki (c) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Dajanje vina v promet

Dajanje vina v promet

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja I je dodano: „Določbe o obveznosti, da se v medvrstnih prostorih uredi samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Vodenje registra

Vodenje registra

V odstavku 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je poenostaviti pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

Bonnezeaux

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Opis vin

Vina so bela mirna vina, pridelana iz prezrelega grozdja. Gre za močna in zelo sladka vina, za katera sta poleg tega značilni kompleksna sadežna aroma (suho in eksotično sadje, belo cvetje itd.) in nežno zlata barva z zelenimi odsevi.

Ta vina imajo:

najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju najmanj 51 g/l;

najmanjši delež dejanskega alkohola med 11 in 12 pri vinih, katerih volumenski delež naravnega alkohola je nižji od 19 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Poseben enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda.

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Vina se donegujejo vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Rez

Rez

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Grozdje se trga ročno s postopnimi trgatvami.

Namakanje

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

(b)   Največji donosi

Največji donosi

30 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Bellevigne-en-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Thouarcé).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

Opis povezave

1.   Informacije o geografskem območju

Informacije o geografskem območju

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje, ki leži v osrčju anžujskega vinorodnega območja, je bilo leta 2018 omejeno izključno na pooblaščeno občino Thouarcé. Ozemlje te občine, ki leži v departmaju Maine-et-Loire, deli reka Layon. Na njenem desnem bregu se na vrhu strmega brega dviguje zaselek „Bonnezeaux“. Ime zaselka „Bonnezeaux“ naj bi izhajalo iz izvirov železne vode.

Vinogradi so zasajeni na nizu treh bregov, obrnjenih proti jugozahodu: „La Montagne“, „Beauregard“ in „Fesles“, ki tvorijo pas, dolg 2 800 m in širok 500 m. Pobočja teh bregov s približno 15- do 20-odstotnim nagibom so strma predvsem na zahodnem griču „Beauregard“, pa tudi na osrednjem griču, upravičeno imenovanem „La Montagne“, ob vznožju katerega leži zaselek „Petit Bonnezeaux“. Severno od teh treh razmejenih bregov leži rahlo valovita planota s povprečno nadmorsko višino 90 m, medtem ko reka Layon teče na višini 29 m.

Geološka podlaga pripada nizu „Saint-Georges-sur-Loire“, skrilasto-peščenemu kompleksu, ki je nastal v obdobjih od zgornjega ordovicija do spodnjega devona. Ponekod, zlasti na griču „Fesles“, je prekrita z gruščnato-glinastimi ali peščeno-glinastimi formacijami iz cenomanija. Zaradi erozije je vidna skrilasta podlaga, medtem ko sta zaledje in planota še vedno prekrita s peskom in glino. Tudi tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so plitva, zelo bogata z grobimi elementi in zelenkasto sive barve, ki mestoma prehaja v vinsko vijolično. Zaloga vode v tleh je nižja od 100 mm, saj imajo tla odlično sposobnost odvajanja.

Geografsko območje ima milo oceansko podnebje in malo padavin, zaradi višjega reliefa območij Choletais in Mauges pa je zaščiteno pred oceansko vlago. Griči so mestoma izpostavljeni prevladujočim jugozahodnim in zahodnim vetrovom. Letna količina padavin znaša približno 550–600 mm, na pobočjih regij Choletais in Mauges pa več kot 800 mm. Med rastnim ciklom vinske trte je količina padavin za 100 mm nižja od povprečja v departmaju. O tej relativni sušnosti in temperaturi, ki je višja kot v okoliških predelih, priča južno rastlinstvo, ki je značilno prav za te bregove.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Sorta chenin B, ki verjetno izvira iz regije Anjou, je na vinorodnem območju „Bonnezeaux“ našla svoje idealno rastišče. Potencial te odporne sorte se izraža v zahtevnih talnih razmerah.

Proizvajalci so zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob veliki zrelosti in glede na uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se lahko trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki je dosežena ob vseh svetih, ko od dežja zmehčana kožica postane zgubana kot rozina.“ Prezrelost je torej sestavni del trgatve. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) zapisal: „V dobrih vinogradniških legah se trgatev opravi večkrat; prvi dve trgatvi sta namenjeni le pridelavi vina iz najzrelejšega grozdja, ki se pošilja v tujino; grozdje tretje trgatve pa je za domačo porabo ...“.

Traité des cépages

Topographie de tous les vignobles connus

Na podlagi ugotovitev in analiz generacij proizvajalcev so se vina iz vinorodnega območja „Bonnezeaux“ prebila v sam vrh regije Anjou. William Guthrie (1708–1770), angleški geograf, je v svojem delu „Nova obča geografija“, ki je izšlo leta 1802, zapisal: „Vina iz Anjouja lahko razdelimo v tri skupine. Tista iz prve skupine pridelujejo v vaseh Faye, Saint-Lambert, Rablé, Maligny, Chavagne in Thouarcé, v kateri leži vinorodno območje Bonnezeaux.“

Ugled vinorodnega območja „Bonnezeaux“ se je ohranil še v vseh naslednjih stoletjih. Njegov razcvet je močno zavrla kriza, ki jo je povzročil napad trtne uši, ko se je oskrboval samo še lokalni trg. Zaradi zagnanosti in vestnosti sindikata proizvajalcev z vinorodnega območja „Bonnezeaux“, ki so si prizadevali za ohranitev majhnih donosov in prakse postopnih trgatev, pa so vina znova osvojila nacionalni trg in se znova razširila onkraj francoskih meja. Kontrolirana označba porekla „Bonnezeaux“ je bila priznana 6. novembra 1951.

2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Ta vina so cenjena, ker izražajo moč. So zelo sladka, kar je povezano z visoko vsebnostjo fermentirnih sladkorjev, hkrati pa je zanje značilna pogosto kompleksna sadna aroma (suho in eksotično sadje, belo cvetje itd.), česar ne daje slutiti njihova pogosto nežno zlata barva, ki jo krasijo zeleni odsevi. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

3.   Medsebojni vzročni vplivi

Medsebojni vzročni vplivi

To vinorodno območje s strmimi griči, obrnjenimi proti jugozahodu, ter plitvimi in prodnatimi tlemi z izjemnimi toplotnimi lastnostmi ugodno vpliva na zgodnost rastnega cikla in dozoritev sorte chenin B. Zaradi prevladujočih vetrov, ki pihajo po teh gričih, in pičle oskrbe vinske trte z vodo na skeletnih tleh se sok v jagodah zgoščuje z venenjem ali sušenjem na trti, kar je značilnost vinorodnega območja. Proizvajalci so se znali prilagoditi tej posebnosti. Zelo majhni donosi kažejo, da so vinogradniki zavezani kakovosti grozdja.

Pozna trgatev sorte chenin B na teh gričih, med katero se s postopnim trganjem trga zelo zrelo grozdje, daje vinom z označbo „Bonnezeaux“ pečat žlahtnosti. Zgodovina in prepoznavnost vin z označbo „Bonnezeaux“ sta tesno povezani z zgodovino in prepoznavnostjo vin iz Anjouja in označbe „Coteaux du Layon“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za pridelavo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou in Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Brigné), Les Garennes-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje: neobvezne navedbe

Označevanje: neobvezne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: manjša geografska enota

Označevanje: manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/25

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/13)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Rosé d‘Anjou“

Referenčna številka: PDO-FR-A1007-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla [...] ‚Rosé d’Anjou‘, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za boljšo obveščenost javnosti na voljo za vpogled kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2.   Razmejeno območje parcel

V odstavku 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

V odstavku 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je besedilo „4. septembra 1996“ nadomeščeno z besedilom „4. in 5. septembra 1996“.

S to spremembo je popravljen datum, na katerega je nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje v neposredni bližini

V odstavku 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux.

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4.   Kmetijsko-okoljska določba

V odstavku 2 oddelka VI poglavja I je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist okoljskega kmetijstva na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Določitev datuma začetka trgatve

V točki (a) odstavka 1 oddelka VII poglavja I je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Vsebnost sladkorja

V točki (c) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je za besedilom „Vina imajo“ dodano „po vrenju“.

Namen te spremembe je preprečiti vsakršno zamenjavo z vsebnostjo sladkorja pred vrenjem, zato je dejansko pomembno pojasniti, da je treba to vsebnost preverjati po vrenju.

Posledično je spremenjena točka 4 enotnega dokumenta.

7.   Tehnika obogatitve z rektifikacijo

V točki (d) odstavka 1 oddelka IX je dodan naslednji odstavek: „Za obdelavo [...] vin rosé, pridelanih iz sort grolleau noir N in grolleau gris G, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla ‚Rosé d’Anjou‘, so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.“

Ta sprememba je posledica preskušanja, ki je bilo izvedeno na več letnikih in je pokazalo, da tehnika reverzne osmoze z uporabo primerne surovine, ki ima dober kvalitativni potencial, ob največ 10-odstotni stopnji koncentracije in pri obogatitvah, omejenih na 15-odstotni volumenski delež skupnega alkohola, nima negativnega učinka na vina. S tehnikami obogatitve z rektifikacijo bo mogoče v primeru vremenskih nevšečnosti v posameznih letih ponovno uravnotežiti sestavo mošta.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Zmogljivost vinske kleti

V točki (e) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih,“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Dajanje vina v promet

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve zadevnega števila občin (70 namesto 126).

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

11.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

V oddelku XI poglavja I je dodano: „Določbe o obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je poenostaviti pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Rosé d‘Anjou

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Vina so mirna vina rosé, katerih analitske lastnosti so naslednje:

Vina imajo najmanj 9,50-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju je najmanj 7 gramov na liter.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene z zakonodajo Unije, vendar vsaka serija nepakiranega vina, za katero se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“, vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Vina vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj sladka. So zelo aromatična, pri čemer se v vsakem izražajo posebnosti posamezne sorte. Prav vse pa zaznamuje sadni vonj (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih izražajo dobro premišljeno ravnotežje med svežino in okroglostjo. Njihova aromatičnost je zelo obstojna.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz te specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Pravila rezi in špalirne oblike vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi v skladu s pravili, podrobno opisanimi v specifikaciji proizvoda, v katerih sta za vsako sorto vinske trte navedeni največje število očes na trs in največje število očes na šparon.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalir sestavljajo štiri ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Poseben enološki postopek

Uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki, je prepovedana.

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12 %.

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

75 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Rosé d’Anjou“, potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); |
| --- | --- |

—

departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

| — | departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque; |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanje ozemlje pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay in Villevêque;

| — | departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.

7.   Glavne sorte vinske trte

Gamay N

Cot N - malbec

Grolleau gris G

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Pineau d’aunis N

8.   Opis povezave

1.   Informacije o geografskem območju

(a)   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje obsega veliki geološki enoti, pri čemer vinorodno območje leži predvsem na pobočjih ob rekah in nekaterih planotah: predkambrijska in paleozojska podlaga na zahodu je del armorikanskega masiva; staro podlago na vzhodu prekriva mezozojski in kenozojski substrat Pariške kotline. Ta geološka posebnost loči zahodni del geografskega območja, za katerega je značilna prisotnost skrilavcev, zlasti glinastih skrilavcev, in ki je lokalno imenovan „črni Anjou“, od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna prisotnost krednega lehnjaka (Saumur) in ki je lokalno imenovan „beli Anjou“.

Geografsko območje, ki je bilo v preteklosti del nekdanje pokrajine Anjou, je leta 2018 obsegalo predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (70 občin) in severna robova departmajev Deux-Sèvres (14 občin) in Vienne (9 občin).

Tla na razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala na različnih geoloških formacijah. Čeprav so zelo različna, so na splošno revna in imajo skromno zalogo vode. Prav tako imajo dobre toplotne lastnosti.

Podnebje na geografskem območju je zmerno oceansko s precej majhnimi temperaturnimi razlikami zaradi razmeroma velike bližine Atlantskega oceana ter vpliva Loare in njenih pritokov, ki uravnavajo temperaturo, pa tudi zaradi gričevnate lege vinorodnega območja. Tako se pregovorna „anžujska milina“ (douceur angevine) kaže še zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosta velika vročina. Pobočja, obrnjena od severozahoda proti jugovzhodu, ščitijo pred zahodnimi vetrovi, ki pogosto prinašajo vlago. Geografsko območje ima tako malo padavin, pri čemer nanj ugodno vpliva učinek fena, poleg tega pa je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges zaščiteno pred oceansko vlago. Letna količina padavin je 585 mm, v regiji Choletais pa skoraj 800 mm.

(b)   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Potrjeno je, da so vinogradi v regiji Anjou stalno prisotni že od 1. stoletja našega štetja. Da trta tam uspeva, dokazujejo ti verzi iz Apolonijeve pesnitve (6. stoletje): „Nedaleč stran od Bretanje na skali leži vas, ki sta jo Cerera in Bakhus bogato obdarila in katere ime Andégave (Angers) izhaja iz grškega imena.“ Čeprav se je anžujsko vinorodno območje razvijalo skozi celotni srednji vek, pri čemer so se vinogradi pod okriljem samostanov obdelovali na bregovih Loare in v okolici mesta Angers, je zaslovelo predvsem v 12. in 13. stoletju. Razkošnost kraljevanja Henrika II. in Eleonore Akvitanske je nato omogočila, da je „anžujsko vino“ prišlo na najodličnejše mize.

Proizvodnja se je začela v večjem obsegu razvijati v 16. stoletju s prihodom nizozemskih trgovcev, ki so povpraševali po vinu za svojo državo in kolonije. Nizozemci so pokupili ogromno vina in v 18. stoletju je trgovina tako cvetela, da so reko Layon, ki prečka geografsko območje, zaradi prevoza po njej usposobili za plovbo. Vendar je velik ugled „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedeni so bili številni davki (mestna dajatev, dajatev za plovbo po reki, dajatev na prodajo vina, dajatev na uživanje vina, dajatev za tranzit itd.), kar je imelo škodljive posledice za trgovino. V opustošenjih med vendejskimi vojnami je bilo vinorodno območje uničeno, nato pa je v 19. stoletju znova zaživelo. Leta 1881 je vinorodno območje obsegalo 45 000 hektarov, od tega je bilo leta 1893, po napadu trtne uši, ohranjenih še 10 000 hektarov.

„Anjou“ slovi predvsem po proizvodnji belih vin, pridelanih iz sorte chenin B. Vendar se je po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, začela pogosteje saditi sorta cabernet franc N in nekoliko kasneje sorta cabernet-sauvignon N. Na začetku 20. stoletja je bila pridelava vina usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, kar je lokalno poimenovanje za lahka vina, ki se pijejo v kavarnah, to pa je pomenilo prvo fazo preoblikovanja anžujskega vinorodnega območja. Navedene sorte so v povezavi s sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se pridelujejo svetla, skoraj brezbarvna vina „clairet“, skupaj s sortama gamay N in pineau d’aunis N prispevale k razvoju obsežne proizvodnje prepoznavnih vin rosé, poznanih in priznanih pod kontroliranima označbama porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Druga faza tega preoblikovanja je temeljila na izkušnjah, ki so jih proizvajalci pridobili z vzgojo te rastlinske skupine. Na podlagi opazovanja in analize najboljšega ujemanja med sorto in njenimi rastišči, ocenjevanja potenciala pridelka in obvladovanja tehnik vinifikacije se je v 60. letih prejšnjega stoletja začela razvijati proizvodnja rdečih vin.

2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina rosé vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj sladka. So zelo aromatična, pri čemer se v vsakem izražajo posebnosti posamezne sorte. Prav vse pa zaznamuje sadni vonj (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih izražajo dobro premišljeno ravnotežje med svežino in okroglostjo. Njihova aromatičnost je zelo obstojna.

3.   Medsebojni vzročni vplivi

Preplet severnega vinorodnega območja z značilno pokrajino in podnebjem, ki ga zaznamuje blagost, geologije in svojevrstnih tal daje vinom okus, ki se izraža v njihovi svežini.

Različnost vinogradniških leg s pestro geološko sestavo in tlemi je proizvajalcem omogočila, da so vsaki od sort, ki so se uveljavile, poiskali razmere, v katerih se je lahko najbolje izrazila. Vinogradniki lahko z opazovanjem in analizo obnašanja vinogradov tako opredelijo pravilno lego vinograda.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin, za katera se lahko uporabi kontrolirana označba porekla „Rosé d’Anjou“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

| — | departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; |
| --- | --- |

—

departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

| — | departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels) in Saint-Martin-du-Fouilloux.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime označbe se lahko dopolni z navedbo izraza „primeur“ ali „nouveau“ v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko po določbah Unije urejajo države članice, so izpisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Navedba izraza „cabernet“ ali sorte cabernet-sauvignon N ali cabernet franc N pri predstavitvi in poimenovanju vin ni dovoljena.

Na vinih z navedbo izraza „primeur“ ali „nouveau“ se obvezno navede letnik.

Pri označevanju vin se lahko navede ime manjše geografske enote, če: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/33

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/14)

Obvestilo se objavi v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„SOAVE“

Referenčna številka: PDO-IT-A0472-AM05

Datum sporočila: 2. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Formalna sprememba

Kadar gre za vina vrste „classico“, se izraz „podobmočje“ nadomesti z izrazom „navedba“.

Gre za formalno spremembo, da se upošteva natančno navajanje, določeno z nacionalno zakonodajo.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

2.   Gojitvene oblike vinske trte

Gojitvenim oblikam vinske trte sta bili dodani ženevska dvojna zavesa (GDC – Geneva double courtain) in latnik v vseh svojih različicah.

Ta sprememba ustreza potrebi po prilagoditvi specifikacije proizvoda novi dinamiki razvoja sodobnejših in inovativnejših sistemov gojenja (zlasti različnih novih oblik „latnika“) in potrebi, da se z agronomskega vidika odgovori na podnebne spremembe.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

3.   Gostota trsov na hektar

Kar zadeva gostoto trsov na hektar (ki ne sme biti manjša od 3 300), je črtan sklic na uredbo z dne 7. maja 1998.

Gre za formalno spremembo glede na to, da mora gostota novih zasaditev vinograda znašati najmanj 3 300 trsov na hektar.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

4.   Navajanje dodatnih geografskih enot pri označevanju vin z ZOP „Soave“

Pri vinih z ZOP „Soave“ je dovoljeno sklicevanje na dodatne geografske enote, ki so manjše od območja proizvodnje označbe, se nahajajo na istem območju proizvodnje in so navedene na določenem seznamu, pod pogojem, da se proizvod proizvaja ločeno in je posebej naveden v letni prijavi pridelave grozdja.

Namen sklicevanja na manjše geografske enote posebne vrednosti, ki se nahajajo na zamejenem območju proizvodnje in so lokalizirane po skrbnem določanju namembnosti zemljišč, je bil bolje opredeliti izvor vina in s tem okrepiti njegovo povezavo z ozemljem.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 - Dodatni pogoji - enotnega dokumenta.

5.   Uporaba izraza „vinograd“

V opisu vin s kontrolirano označbo porekla „Soave“, „Soave classico“ in „Soave Colli Scaligeri“ je mogoče uporabiti izraz „vinograd“ pod pogojem, da mu sledi ustrezno ime kraja, zadevna površina je ločeno navedena v registru vinogradov, pri vinifikaciji, obdelavi in skladiščenju vina se uporabljajo ločene posode, izraz, ki mu sledi ime kraja, pa je naveden v prijavi pridelanega grozdja bodisi v registrih bodisi v spremnih dokumentih.

Možnost, da se na etiketi v skladu z nacionalno zakonodajo navede izraz „vinograd“, ki mu sledi ime zadevnega kraja ali tradicionalno ime, podjetjem omogoča, da pri svoji proizvodnji izkoristijo potencial nekaterih vinogradov.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Soave“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – Zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

„Soave“ (vključno s „Soave classico“ in „Soave Colli Scaligeri“)

barva: slamnato rumena, ki včasih prehaja v zelenkasto;

vonj: značilen, z intenzivno in prefinjeno aromo;

okus: polsuh, srednjega telesa in skladen, rahlo grenkast;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: znaša 10,5 vol. % za „Soave“ ter 11 vol. % za „Soave classico“ in „Soave Colli Scaligeri“;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l za „Soave“ ter 16 g/l za „Soave classico“ in za „Soave Colli Scaligeri“

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino „Soave“ (vključno s penečim vinom „Soave classico“ in „Soave Colli Scaligeri“)

pena: fina in obstojna;

barva: slamnato rumena, ki včasih prehaja v sijočo zelenkasto;

vonj: značilen, z intenzivno in prefinjeno aromo;

okus: srednje telesa, skladen, rahlo grenkast v vrstah vina izredno suh ali zelo suh ali suh ali polsuh;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

JIH NI.

b.   Največji donosi

| | „Soave“, peneče vino „Soave“ |
| --- | --- |

„Soave“, peneče vino „Soave“

| | 15 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

15 000 kilogramov grozdja na hektar

| | „Soave classico“, tudi peneče vino „Soave Colli Scaligeri“, tudi peneče vino |
| --- | --- |

„Soave classico“, tudi peneče vino „Soave Colli Scaligeri“, tudi peneče vino

| | 14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

14 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

A) Grozdje za proizvodnjo vin s kontrolirano označbo porekla „Soave“ se mora pridelovati na območju, ki v celoti ali delno vključuje ozemlje občin Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi in Lavagno v pokrajini Verona.

B) Grozdje za proizvodnjo vina „Soave classico“ se mora pridelovati na območju, ki je odobreno z ministrsko uredbo z dne 23. oktobra 1931 (italijanski uradni list št. 289 z dne 16. decembra 1931), ki vključuje del ozemlja občin Soave in Monteforte d’Alpone.

C) Grozdje za proizvodnjo vin „Soave“, označenih z dodatno navedbo podobmočja „Colli Scaligeri“, se mora pridelovati na območju, ki v celoti ali delno vključuje ozemlje San Martino Buon Albergo, Lavagno, Mezzane, Illasi, Cazzano di Tramigna, Caldiero, Colognola ai Colli e Costeggiola di Soave, Monteforte d’Alpone, Montecchia di Crosara, Roncà in San Giovanni Ilarione.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di soave B. - trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano di soave B. - trebbiano

8.   Opis povezave

„Soave“

Mineralne tla na imajo poseben vpliv na vrenje grozdnega mošta, pridobljenega iz grozdja garganega in trebbiano di soave, kar da tem vinom značilen mineralen okus. Tradicionalni sistemi gojenja v obliki veronskega latnika omogočajo dobro zrelost grozdja in njegovo zdravje, ki spodbujata razvoj arom po mandljih in belem cvetju v vinih. „Soave“ s kontrolirano označbo porekla je uravnoteženo vino z vonjavami po eksotičnem sadju, agrumih in začimbah; vrsta vina „classico“ ima rahlo mineralne arome, s polnim in aromatičnim okusom, če se pred stekleničenjem nekaj mesecev pusti na drožeh, lahko ustvari kompleksnost in okroglost. Območje je bilo priznano s kraljevo uredbo leta 1931; kontrolirana označba porekla pa leta 1968.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Uporaba dodatnih geografskih enot

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

Dodatne določbe o označevanju

Pri označevanju in predstavitvi vin „Soave “ in „Soave classico“ in „Soave Colli Scaligeri“ so lahko navedene naslednje dodatne geografske enote:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14701

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/38

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/15)

Obvestilo se objavi v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„SOAVE SUPERIORE“

Sklicna številka: PDO-IT-A0473-AM04

Datum sporočila: 2. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradna sprememba

Opis in razlogi

Opis

Dodana je beseda „Garantita“ (zajamčena) v „Denominazione di Origine Controllata“ (kontrolirana označba porekla).

Razlog

Gre za popravek tiskarske napake v prejšnji specifikaciji proizvoda, da se pravilno navede posebni tradicionalni izraz, ki ga Italija uporablja za označevanje proizvodov vinske trte z ZOP.

2.   Gojitvene oblike vinske trte

Opis in razlogi

Gojitvenim oblikam vinske trte sta bili dodani ženevska dvojna zavesa (GDC – Geneva double courtain) in latnik v vseh svojih različicah, navedeno je bilo največje število očes na hektar in črtan sklic na ministrsko uredbo z dne 11. julija 2005, pri čemer je odstavek:

„Za zasaditve, ki so bile opravljene po začetku veljavnosti ministrske uredbe z dne 11. julija 2005, se morajo uporabljati izključno enojne špalirne gojitvene oblike. Za zasaditve, ki obstajajo na dan začetka veljavnosti te specifikacije proizvoda, se vinske trte lahko trte gojijo v obliki veronskega latnika s tradicionalno rezjo, ki zagotavlja odprt prostor .“

nadomeščen z odstavkom:

„Vinske trte se moraj gojiti v obliki špalirja ali ženevske dvojne zavese ali latnika v vseh njegovih oblikah, pri čemer je treba zagotoviti odprt prostor med vrstami ali v posamezni vrsti, da količina očes ni večja od 50 000 očes na hektar v vseh gojitvenih sistemih vinske trte.“.

Razlogi

Ta sprememba ustreza potrebi po prilagoditvi specifikacije proizvoda novi dinamiki razvoja sodobnejših in inovativnejših sistemov gojenja (zlasti različnih novih oblik latnika) in potrebi, da se z agronomskega vidika odgovori na podnebne spremembe.

Ta sprememba se nanaša na člen 4(3) specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

3.   Navajanje dodatnih geografskih enot pri označevanju vin z ZOP „Soave Superiore“

Navajanje dodatnih geografskih enot pri označevanju vin z ZOP „Soave Superiore“

Opis in razlogi

Opis in razlogi

Opis

Pri vinih z ZOP „Soave superiore“ je dovoljeno sklicevanje na dodatne geografske enote, ki so manjše od območja proizvodnje označbe, se nahajajo istem območju proizvodnje in so navedene na določenem seznamu, pod pogojem, da se proizvod vinificira ločeno in je posebej naveden v letni prijavi pridelave grozdja.

Razlogi

Namen sklicevanja na manjše geografske enote posebnega ugleda, ki se nahajajo na zamejenem območju proizvodnje in so lokalizirane po skrbnem določanju namembnosti zemljišč, je bil bolje opredeliti izvor vina in s tem okrepiti njegovo povezavo z ozemljem.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 (Dodatni pogoji) enotnega dokumenta.

4.   Informacije o gojitvenih oblikah vinske trte

Informacije o gojitvenih oblikah vinske trte

Opis in razlogi

Opis in razlogi

Opis

Ker so se dodale gojitvene oblike vinske trte, je bil stavek:

„Zaradi tega imamo možnost ovrednotiti stare vinske trte, ki se gojijo v obliki klasičnega veronskega latnika, pri novih nasadih pa v obliki špalirja.“

nadomeščen z naslednjim stavkom:

„Torej imamo možnost ovrednotiti stare vinske trte, ki se gojijo v obliki klasičnega veronskega latnika in njegovih nadaljnjih razvojnih oblik, v špalirju ali z dvojno ženevsko zaveso.“

Razlogi

Ta sprememba izhaja iz uvedbe dodatnih gojitvenih oblik vinske trte v odstavku 3 člena 4 specifikacije proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in ne spreminja enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

Soave superiore

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

„Soave superiore“, tudi v različici „riserva“ in „classico“

„Soave superiore“, tudi v različici „riserva“ in „classico“

Vina so slamnato rumene barve, ki je včasih intenzivna z možnimi zelenimi in zlatimi odtenki; širokega in značilnega cvetnega vonja; polnega in lahno grenkljatega okusa. V vinih, ki so zorela v lesu, je lahko okus izrazitejši in trajnejši, tudi z notami vanilje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. % (12,5 za izraz „riserva“); najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Osnovni enološki postopki

JIH NI.

b.   Največji donosi

Največji donosi

„Soave superiore“, „Soave superiore riserva“, „Soave superiore classico“

70 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Grozdje za proizvodnjo „Soave superiore“ se prideluje na območju, ki v celoti ali delno vključuje ozemlje občin Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara. San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi in Lavagno v pokrajini Verona. Za proizvodnjo „Soave superiore“ classico je območje opredeljeno v členu 3(B) specifikacije proizvoda. Natančna razmejitev območja označbe je določena v členu 3 specifikacije proizvoda.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

Chardonnay B.

Trebbiano di soave B. - trebbiano

Garganega B.

8.   Opis povezave

Opis povezave

„Soave superiore“

„Soave superiore“

Mineralne snovi v bazaltnih tleh na območju imajo poseben vpliv na vrenje grozdnega mošta, pridobljenega iz grozdja garganega in trebbiano di soave, kar da tem vinom značilen mineralen okus. Tradicionalni sistemi gojenja v obliki veronskega latnika omogočajo dobro zrelost grozdja in njegovo zdravje, ki sta bistvenega pomena za doseganje srednje visoke vsebnosti sladkorjev in dobro uravnoteženost kislin, kar je posebnost tega proizvoda. „Soave superiore“ je pomembno vino, ki po specifikaciji proizvoda zahteva nekaj mesecev donegovanja pred dajanjem v prodajo, zato da se izboljšata njegova struktura in razvijejo arome.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Stekleničenje na območju

Stekleničenje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 607/2009 se mora stekleničenje ali pakiranje vina s kontrolirano in zajamčeno označbo porekla „Soave superiore“ izvajati na upravnem ozemlju pokrajine Verona, kot je določeno v specifikaciji proizvoda, za zaščito kakovosti in slovesa ter jamčenje porekla in učinkovitost pregledov.

Uporaba dodatnih geografskih enot

Uporaba dodatnih geografskih enot

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju in predstavitvi vin „Save superiore“ in „Soave superiore classico“ so lahko navedene naslednje dodatne geografske enote:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14703

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 5.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/43

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 72/16)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Dealurile Moldovei“

PGI-RO-A1591-AM01

Datum obvestila: 14. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Popravek imena uporabljene sorte vinske trte

V specifikaciji proizvoda se popravi ime sorte vinske sorte traminer aromat (aromatična/polaromatična sorta) in doda pravilno ime, tj. traminer alb. Ta sprememba vpliva na enotni dokument.

2.   Sprememba pridobljenega donosa vina

V specifikaciji proizvoda se spremeni količina donosa, ki se poveča. Ta sprememba je potrebna, ker se zaradi uporabe tehnologije in opreme donosi samotoka lahko povečajo za več kot 15 %, in sicer posode za samodejno vinifikacijo in posode za vrenje pri nadzorovani temperaturi omogočajo znatno povečanje donosa vina in tudi višjo kakovost vin, saj se ohrani in okrepi njihov aromatični profil.

Sprememba je potrebna je tudi zato, ker se za povečanje kakovosti vin uporabljajo enološka sredstva, kot so izbrane kvasovke in encimi za ekstrakcijo snovi, s katerimi se lahko bolje nadzirajo postopki vrenja/postopki po vrenju in zagotovi raznolikost/ohranitev aromatičnih profilov vin, zlasti sekundarnih arom.

Ta sprememba vpliva na enotni dokument.

3.   Dodane posebne prakse za proizvajanje vin rosé

V specifikacijo proizvoda se dodajo določbe, da se lahko vina rosé proizvajajo iz sort vinske trte pinot gris in traminer roz, in sicer zaradi prilagajanja željam potrošnikom po vinih rosé, pridobljenih iz teh sort, in uporabe novih tehnologij proizvodnje vin, ki poudarjajo posebne značilnosti teh sort v različici rosé.

To ne vpliva na enotni dokument.

4.   Sprememba nekaterih določb o postopkih pridelave na območju

Spremenijo se nekateri postopki pridelave, na primer zelena rez, ki jo proizvajalci izvajajo, da zagotovijo ustrezno kakovost pridelka in omejijo količino grozdja, da proizvodnja ne bi presegla zgornjih meja, pri tem pa uporabljajo zmerno gnojenje. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Dodane določbe o obdelavi pridelka zunaj območja

V specifikacijo proizvoda se dodajo določbe o predelavi grozdja, potrganega v sosednji upravni enoti, in sicer da se predelava tega grozdja izvaja v okrožju, kjer je grozdje potrgano (Vaslui), ali v okrožju, ki meji nanj, tj. Vrancea, da se zagotovi sledljivost vinskih proizvodov.

To ne vpliva na enotni dokument.

6.   Preoblikovanje določb o označevanju

V specifikaciji proizvoda se zaradi jasnosti in poenostavitve spremenijo nekatere določbe o označevanju, da se lahko označevanje izvaja na kakršen koli način in s katerimi koli materiali, ki so dovoljeni z zakonodajo, če so obvezne informacije za kategorijo vina z geografsko označbo prikazane v istem vidnem polju.

7.   Preoblikovanje pogojev za razvrstitev pridobljenih proizvodov

V specifikaciji proizvoda se preoblikujejo pogoji za razvrstitev pridobljenih proizvodov, in sicer na zahtevo proizvajalcev, kadar za proizvode, pridobljene v okviru geografske označbe, ni več mogoče zagotoviti nekaterih kakovostnih lastnosti.

To ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Dealurile Moldovei

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti belih vin/vin rosé

Bela vina so zelenorumene/zlatorumene barve z odtenki zelene, ko so mlada, po več letih staranja pa postanejo jantarne barve, so bogata s pridihom svežine in sadežnosti.

Imajo značilno polaromo sveže narezanih paprik, ki je polna svežine in sadežnosti, značilno aromo po akacijevem cvetju, nežen in obstojen pookus, dišijo po cvetoči trti, imajo okus po kruhovi skorji, svežem maslu, marmeladi iz listov vrtnice in divjih jagod ter po zrelem grozdju, imajo vonj po zelenih jabolkih in baziliki ter aromo sočnih zrelih breskev z občasnim, rahlo grenkim pridihom mandljev.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 20,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,50 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

20,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,50

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

Analitske in organoleptične lastnosti rdečih vin

Rdeča vina so močna, žametna, od intenzivno rdeče do rubinasto rdeče barve, imajo vonj po zrelem rdečem gozdnem jagodičevju in borovnicah, kadar so starana, pa pridobijo aromo po črnih rozinah in cvetico s pridihom vijolic ali tobaka, imajo vonj po malinah in jagodah z rahlim pridihom popra, kadar so starana, pa dobijo nežen pridih po vanilji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 20,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,50 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

20,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,50

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Značilnosti nasadov in prakse

Način gojenja

| — | Gostota nasada: najmanj 2 500 trsov/ha (najmanj 75 % trsov glede na načrtovano gostoto vinograda). |
| --- | --- |

—

Gostota nasada: najmanj 2 500 trsov/ha (najmanj 75 % trsov glede na načrtovano gostoto vinograda).

| — | Namakanje: dovoljeno je samo v sušnih letih po uradnem obvestilu ONVPV (Državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha). |
| --- | --- |

—

Namakanje: dovoljeno je samo v sušnih letih po uradnem obvestilu ONVPV (Državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

| — | Zelena trgatev: redčenje števila grozdov ob začetku dozorevanja grozdja, ko se obarvajo jagode (veraison), kadar predvidena proizvodnja presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami. |
| --- | --- |

—

Zelena trgatev: redčenje števila grozdov ob začetku dozorevanja grozdja, ko se obarvajo jagode (veraison), kadar predvidena proizvodnja presega največje količine, dovoljene v skladu s specifikacijami.

b.   Največji donosi

| | Za bela vina: |
| --- | --- |

Za bela vina:

| | 22 000 kilogramov grozdja na hektar; |
| --- | --- |

22 000 kilogramov grozdja na hektar;

| | za vina rosé/rdeča vina: |
| --- | --- |

za vina rosé/rdeča vina:

| | 20 000 kilogramov grozdja na hektar; |
| --- | --- |

20 000 kilogramov grozdja na hektar;

| | za aromatična/polaromatična vina: |
| --- | --- |

za aromatična/polaromatična vina:

| | 18 000 kilogramov grozdja na hektar; |
| --- | --- |

18 000 kilogramov grozdja na hektar;

| | za bela vina: |
| --- | --- |

za bela vina:

| | 169,40 hektolitra na hektar; |
| --- | --- |

169,40 hektolitra na hektar;

| | za vina rosé/rdeča vina: |
| --- | --- |

za vina rosé/rdeča vina:

| | 154,00 hektolitra na hektar; |
| --- | --- |

154,00 hektolitra na hektar;

| | za aromatična/polaromatična vina: |
| --- | --- |

za aromatična/polaromatična vina:

| | 140,00 hektolitra na hektar; |
| --- | --- |

140,00 hektolitra na hektar;

6.   Razmejeno geografsko območje

1.1.   Okrožje Galați

| — | Podeželska občina Bălăbăneşti, vasi Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti in Zimbru; |
| --- | --- |

—

Podeželska občina Bălăbăneşti, vasi Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti in Zimbru;

| — | podeželska občina Bălăşeşti, vasi Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi in Pupezeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bălăşeşti, vasi Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi in Pupezeni;

| — | podeželska občina Cerţeşti, vasi Cerţeşti, Cârlomăneşti in Cotoroaia; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cerţeşti, vasi Cerţeşti, Cârlomăneşti in Cotoroaia;

| — | mestna občina Târgu Bujor, vasi Moscu in Umbrăreşti; |
| --- | --- |

—

mestna občina Târgu Bujor, vasi Moscu in Umbrăreşti;

| — | podeželska občina Băneasa, vasi Băneasa in Roşcani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Băneasa, vasi Băneasa in Roşcani;

| — | podeželska občina Fârţăneşti, vasi Fârţăneşti in Viile; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Fârţăneşti, vasi Fârţăneşti in Viile;

| — | podeželska občina Jorăşti, vasi Jorăşti, Lunca in Zărneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Jorăşti, vasi Jorăşti, Lunca in Zărneşti;

| — | podeželska občina Vârlezi, vasi Vârlezi in Crăieşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vârlezi, vasi Vârlezi in Crăieşti;

| — | podeželska občina Drăguşeni, vasi Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti in Ghingheşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Drăguşeni, vasi Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti in Ghingheşti;

| — | podeželska občina Smulţi, vas Smulţi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Smulţi, vas Smulţi;

| — | podeželska občina Corni, vasi Corni, Urleşti in Măcişeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Corni, vasi Corni, Urleşti in Măcişeni;

| — | podeželska občina Folteşti, vasi Folteşti in Stoicani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Folteşti, vasi Folteşti in Stoicani;

| — | podeželska občina Măstăcani, vasi Măstăcani in Chiraftei; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Măstăcani, vasi Măstăcani in Chiraftei;

| — | podeželska občina Oancea, vasi Oancea in Slobozia Oancea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Oancea, vasi Oancea in Slobozia Oancea;

| — | podeželska občina Suceveni, vasi Suceveni in Rogojeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Suceveni, vasi Suceveni in Rogojeni;

| — | podeželska občina Vlădeşti, vasi Vlădeşti in Brăneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vlădeşti, vasi Vlădeşti in Brăneşti;

| — | podeželska občina Cavadineşti, vasi Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti in Vădeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cavadineşti, vasi Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti in Vădeni;

| — | mestna občina Bereşti; |
| --- | --- |

—

mestna občina Bereşti;

| — | podeželska občina Bereşti - Meria, vasi Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti - Meria in Balinteşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bereşti - Meria, vasi Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti - Meria in Balinteşti;

| — | podeželska občina Nicoreşti, vasi Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana in Vişina; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Nicoreşti, vasi Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana in Vişina;

| — | podeželska občina Cosmeşti, vasi Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi in Satu Nou; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cosmeşti, vasi Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi in Satu Nou;

| — | podeželska občina Buciumeni, vasi Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti in Hănţeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Buciumeni, vasi Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti in Hănţeşti;

| — | podeželska občina Ţepu, vasi Ţepu in Ţepu de Sus; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ţepu, vasi Ţepu in Ţepu de Sus;

| — | podeželska občina Barcea, vasi Barcea in Podoleni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Barcea, vasi Barcea in Podoleni;

| — | podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti in Buceşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti in Buceşti;

| — | podeželska občina Lieşti, vas Lieşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Lieşti, vas Lieşti;

| — | podeželska občina Umbrăreşti, vasi Umbrăreşti in Torceşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Umbrăreşti, vasi Umbrăreşti in Torceşti;

| — | podeželska občina Drăgăneşti, vasi Drăgăneşti in Malu Alb; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Drăgăneşti, vasi Drăgăneşti in Malu Alb;

| — | podeželska občina Movileni, vas Movileni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Movileni, vas Movileni;

| — | podeželska občina Corod, vasi Corod, Blânzi, Brătuleşti in Cărăpceşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Corod, vasi Corod, Blânzi, Brătuleşti in Cărăpceşti;

| — | podeželska občina Matca, vas Matca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Matca, vas Matca;

| — | podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa in Călmăţui; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa in Călmăţui;

| — | podeželska občina Costache Negri, vas Costache Negri; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Costache Negri, vas Costache Negri;

| — | podeželska občina Fundeni, vasi Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci in Hanu Conachi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Fundeni, vasi Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci in Hanu Conachi;

| — | podeželska občina Nămoloasa, vasi Nămoloasa - Sat, Nămoloasa in Crângeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Nămoloasa, vasi Nămoloasa - Sat, Nămoloasa in Crângeni;

| — | podeželska občina Băleni, vas Băleni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Băleni, vas Băleni;

| — | podeželska občina Cuca, vas Cuca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cuca, vas Cuca;

| — | podeželska občina Cudalbi, vas Cudalbi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cudalbi, vas Cudalbi;

| — | podeželska občina Rediu, vas Rediu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Rediu, vas Rediu;

| — | podeželska občina Valea Mărului, vasi Valea Mărului in Mândreşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Valea Mărului, vasi Valea Mărului in Mândreşti;

| — | podeželska občina Frumuşiţa, vasi Frumuşiţa, Ijdileni in Tămăoani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Frumuşiţa, vasi Frumuşiţa, Ijdileni in Tămăoani;

| — | podeželska občina Scânteieşti, vasi Scânteieşti in Fântânele; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Scânteieşti, vasi Scânteieşti in Fântânele;

| — | podeželska občina Vânători, vasi Vânători, Odaia Manolache in Costi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vânători, vasi Vânători, Odaia Manolache in Costi;

| — | podeželska občina Tuluceşti, vasi Tuluceşti, Şiviţa in Tăiarea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tuluceşti, vasi Tuluceşti, Şiviţa in Tăiarea;

| — | podeželska občina Pechea, vasi Pechea in Lupele; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Pechea, vasi Pechea in Lupele;

| — | podeželska občina Slobozia Conachi, vasi Slobozia Conachi, Izvoarele in Cuza Vodă; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Slobozia Conachi, vasi Slobozia Conachi, Izvoarele in Cuza Vodă;

| — | podeželska občina Tudor Vladimirescu, vas Tudor Vladimirescu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tudor Vladimirescu, vas Tudor Vladimirescu;

| — | podeželska občina Braniştea, vasi Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian in Lozova; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Braniştea, vasi Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian in Lozova;

| — | podeželska občina Independenţa, vas Independenţa; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Independenţa, vas Independenţa;

| — | podeželska občina Schela, vasi Schela in Negrea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Schela, vasi Schela in Negrea;

| — | podeželska občina Smârdan, vasi Smârdan, Cişmele in Mihail Kogălniceanu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Smârdan, vasi Smârdan, Cişmele in Mihail Kogălniceanu;

| — | podeželska občina Şendreni, vasi Movileni, Şendreni in Şerbeştii Vechi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Şendreni, vasi Movileni, Şendreni in Şerbeştii Vechi;

| — | podeželska občina Piscu, vasi Piscu in Vameş. |
| --- | --- |

—

podeželska občina Piscu, vasi Piscu in Vameş.

1.2.   Okrožje Vaslui

| — | Mestna občina Huşi; |
| --- | --- |

—

Mestna občina Huşi;

| — | podeželska občina Duda - Epureni, vasi Epureni, Duda, Bobeşti in Valea Grecului; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Duda - Epureni, vasi Epureni, Duda, Bobeşti in Valea Grecului;

| — | podeželska občina Pădureni, vasi Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti in Rusca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Pădureni, vasi Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti in Rusca;

| — | podeželska občina Tătărăni, vasi Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu in Stroieşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tătărăni, vasi Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu in Stroieşti;

| — | podeželska občina Stănileşti, vasi Stănileşti in Pogăneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Stănileşti, vasi Stănileşti in Pogăneşti;

| — | podeželska občina Buneşti - Avereşti, vasi Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti in Plopi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Buneşti - Avereşti, vasi Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti in Plopi;

| — | podeželska občina Arsura, vasi Arsura, Fundătura in Pîhneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Arsura, vasi Arsura, Fundătura in Pîhneşti;

| — | podeželska občina Drânceni, vasi Drânceni, Ghermăneşti in Râşeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Drânceni, vasi Drânceni, Ghermăneşti in Râşeşti;

| — | podeželska občina Boţeşti, vasi Boţeşti in Gugeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Boţeşti, vasi Boţeşti in Gugeşti;

| — | podeželska občina Banca, vasi Banca, Stoişeşti, Sârbi in Ţifu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Banca, vasi Banca, Stoişeşti, Sârbi in Ţifu;

| — | podeželska občina Fălciu, vasi Fălciu, Bozia, Copăceana in Rânzeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Fălciu, vasi Fălciu, Bozia, Copăceana in Rânzeşti;

| — | podeželska občina Blăgeşti, vasi Blăgeşti, Igeşti in Sipeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Blăgeşti, vasi Blăgeşti, Igeşti in Sipeni;

| — | podeželska občina Lunca Banului, vasi Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche in Răducani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Lunca Banului, vasi Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche in Răducani;

| — | podeželska občina Albeşti, vasi Albeşti, Crasna in Corni - Albeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Albeşti, vasi Albeşti, Crasna in Corni - Albeşti;

| — | podeželska občina Creţeşti, vasi Creţeşti, Satu Nou in Budeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Creţeşti, vasi Creţeşti, Satu Nou in Budeşti;

| — | podeželska občina Dimitrie Cantemir, vasi Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia in Plotoneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Dimitrie Cantemir, vasi Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia in Plotoneşti;

| — | podeželska občina Olteneşti, vasi Târzii, Olteneşti, Zgura in Curteni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Olteneşti, vasi Târzii, Olteneşti, Zgura in Curteni;

| — | podeželska občina Roşieşti, vasi Roşieşti, Valea lui Darie in Gara Roşieşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Roşieşti, vasi Roşieşti, Valea lui Darie in Gara Roşieşti;

| — | podeželska občina Tutova, vasi Tutova, Borodeşti, Sălceni in Pochidia; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tutova, vasi Tutova, Borodeşti, Sălceni in Pochidia;

| — | podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti, Pogoneşti in Polocin; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Iveşti, vasi Iveşti, Pogoneşti in Polocin;

| — | podeželska občina Coroieşti, vasi Coroieşti, Coroieştii de Sus in Movileni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Coroieşti, vasi Coroieşti, Coroieştii de Sus in Movileni;

| — | podeželska občina Pogana, vasi Pogana in Bogeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Pogana, vasi Pogana in Bogeşti;

| — | podeželska občina Perieni, vasi Perieni, Ciocani in Crâng; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Perieni, vasi Perieni, Ciocani in Crâng;

| — | podeželska občina Iana, vasi Iana, Hălăreşti, Recea in Siliştea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Iana, vasi Iana, Hălăreşti, Recea in Siliştea;

| — | podeželska občina Bogdăneşti, vasi Bogdăneşti in Unţeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bogdăneşti, vasi Bogdăneşti in Unţeşti;

| — | podeželska občina Banca, vasi Banca, Ghermăneşti in Stoişeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Banca, vasi Banca, Ghermăneşti in Stoişeşti;

| — | podeželska občina Băcani, vasi Băcani, Suseni in Vulpăşeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Băcani, vasi Băcani, Suseni in Vulpăşeni;

| — | podeželska občina Puieşti, vasi Puieşti, Cetăţuia in Lăleşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Puieşti, vasi Puieşti, Cetăţuia in Lăleşti;

| — | podeželska občina Bogdăniţa, vas Bogdăniţa; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bogdăniţa, vas Bogdăniţa;

| — | podeželska občina Alexandru Vlahuţă, vasi Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi in Ibăneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Alexandru Vlahuţă, vasi Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi in Ibăneşti;

| — | podeželska občina Dănesti, vasi Dăneşti in Emil Racoviţă; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Dănesti, vasi Dăneşti in Emil Racoviţă;

| — | podeželska občina Soleşti, vasi Şerboteşti, Bouşori in Valea Silistei; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Soleşti, vasi Şerboteşti, Bouşori in Valea Silistei;

| — | podeželska občina Văleni, vasi Văleni in Fereşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Văleni, vasi Văleni in Fereşti;

| — | podeželska občina Zăpodeni, vas Zăpodeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Zăpodeni, vas Zăpodeni;

| — | podeželska občina Ştefan cel Mare, vasi Ştefan cel Mare in Călugăreni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ştefan cel Mare, vasi Ştefan cel Mare in Călugăreni;

| — | podeželska občina Ivăneşti, vas Ivăneşti, Coşeşti in Valea Oanei; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ivăneşti, vas Ivăneşti, Coşeşti in Valea Oanei;

| — | podeželska občina Laza, vas Sauca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Laza, vas Sauca;

| — | podeželska občina Lipovăţ, vasi Lipovăţ in Corbu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Lipovăţ, vasi Lipovăţ in Corbu;

| — | podeželska občina Tanacu, vasi Tanacu, Satu Nou in Muntenii de Sus; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tanacu, vasi Tanacu, Satu Nou in Muntenii de Sus;

| — | podeželska občina Rebricea, vas Rebricea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Rebricea, vas Rebricea;

| — | podeželska občina Pungeşti, vas Toporăşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Pungeşti, vas Toporăşti;

| — | podeželska občina Muntenii de Jos, vasi Muntenii de Jos in Mânjeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Muntenii de Jos, vasi Muntenii de Jos in Mânjeşti;

| — | podeželska občina Micleşti, vasi Micleşti in Popeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Micleşti, vasi Micleşti in Popeşti;

| — | podeželska občina Dumeşti, vas Dumeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Dumeşti, vas Dumeşti;

| — | podeželska občina Deleşti, vasi Deleşti, Cozmeşti in Hârsova; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Deleşti, vasi Deleşti, Cozmeşti in Hârsova;

| — | podeželska občina Costesti, vas Costesti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Costesti, vas Costesti;

| — | podeželska občina Codăesti, vasi Codăesti in Pribesti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Codăesti, vasi Codăesti in Pribesti;

| — | podeželska občina Bălteni, vas Bălteni - Deal; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bălteni, vas Bălteni - Deal;

| — | mestna občina Vaslui, vasi Moara Grecilor, Viişoara in Bahnari; |
| --- | --- |

—

mestna občina Vaslui, vasi Moara Grecilor, Viişoara in Bahnari;

| — | podeželska občina Zorleni, vasi Zorleni, Simila in Popeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Zorleni, vasi Zorleni, Simila in Popeni;

| — | podeželska občina Găgeşti, vasi Găgeşti, Peicani in Giurcani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Găgeşti, vasi Găgeşti, Peicani in Giurcani;

| — | podeželska občina Vinderei, vasi Vinderei, Docani, Obârşeni in Valea Lungă; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vinderei, vasi Vinderei, Docani, Obârşeni in Valea Lungă;

| — | podeželska občina Viişoara, vasi Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti in Viltoteşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Viişoara, vasi Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti in Viltoteşti;

| — | podeželska občina Vetrişoaia, vasi Vetrişoaia in Bumbăta; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vetrişoaia, vasi Vetrişoaia in Bumbăta;

| — | podeželska občina Şuletea, vasi Şuletea, Răşcani in Fedeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Şuletea, vasi Şuletea, Răşcani in Fedeşti;

| — | podeželska občina Murgeni, vasi Murgeni, Cârja in Schineni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Murgeni, vasi Murgeni, Cârja in Schineni;

| — | podeželska občina Măluşteni, vasi Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti in Ghireasca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Măluşteni, vasi Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti in Ghireasca;

| — | podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa, Trestiana in Odaia Bursucani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Griviţa, vasi Griviţa, Trestiana in Odaia Bursucani;

| — | podeželska občina Epureni, vasi Epureni in Horga; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Epureni, vasi Epureni in Horga;

| — | podeželska občina Berezeni, vasi Berezeni, Rânceni in Muşata; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Berezeni, vasi Berezeni, Rânceni in Muşata;

| — | podeželska občina Hoceni, vasi Hoceni, Deleni, Oţeleni in Şişcani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Hoceni, vasi Hoceni, Deleni, Oţeleni in Şişcani;

| — | podeželska občina Vutcani, vasi Vutcani in Mălăieşti. |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vutcani, vasi Vutcani in Mălăieşti.

1.3.   Okrožje Neamţ

| — | Podeželska občina Bozieni, vasi Bozieni in Cuci. |
| --- | --- |

—

Podeželska občina Bozieni, vasi Bozieni in Cuci.

1.4.   Okrožje Bacău

| — | Podeželska občina Săcuieni, vas Săcuieni; |
| --- | --- |

—

Podeželska občina Săcuieni, vas Săcuieni;

| — | podeželska občina Prăjeşti, vas Prăjeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Prăjeşti, vas Prăjeşti;

| — | podeželska občina Traian, vasi Traian, Bogdăneşti in Hertioana; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Traian, vasi Traian, Bogdăneşti in Hertioana;

| — | podeželska občina Tamaşi, vasi Chetriş in Gioseni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tamaşi, vasi Chetriş in Gioseni;

| — | podeželska občina Horgeşti, vasi Horgeşti in Sohodor; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Horgeşti, vasi Horgeşti in Sohodor;

| — | podeželska občina Parincea, vasi Parincea in Poieni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Parincea, vasi Parincea in Poieni;

| — | podeželska občina Corbasca, vasi Corbasca, Scărişoara in Rogoaza; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Corbasca, vasi Corbasca, Scărişoara in Rogoaza;

| — | podeželska občina Tatărăsti, vasi Tătărăşti, Gherdana in Drăgeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tatărăsti, vasi Tătărăşti, Gherdana in Drăgeşti;

| — | podeželska občina Huruieşti, vasi Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti in Fundoaia; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Huruieşti, vasi Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti in Fundoaia;

| — | podeželska občina Vultureni, vasi Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti in Godineştii de Jos; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vultureni, vasi Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti in Godineştii de Jos;

| — | podeželska občina Dealu Morii, vasi Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti in Calapodeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Dealu Morii, vasi Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti in Calapodeşti;

| — | podeželska občina Găiceana, vasi Găiceana, Arini in Popeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Găiceana, vasi Găiceana, Arini in Popeşti;

| — | podeželska občina Răchitoasa, vasi Răchitoasa, Buda, Burdusaci in Putini; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Răchitoasa, vasi Răchitoasa, Buda, Burdusaci in Putini;

| — | podeželska občina Motoşeni, vasi Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni in Poiana; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Motoşeni, vasi Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni in Poiana;

| — | podeželska občina Glăvăneşti, vasi Glăvăneşti in Frumuşelu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Glăvăneşti, vasi Glăvăneşti in Frumuşelu;

| — | podeželska občina Podu Turcului, vasi Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu in Bălăneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Podu Turcului, vasi Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu in Bălăneşti;

| — | podeželska občina Faraoani, vas Faraoani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Faraoani, vas Faraoani;

| — | podeželska občina Cleja, vas Cleja; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cleja, vas Cleja;

| — | podeželska občina Parava, vasi Parava in Drăguşani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Parava, vasi Parava in Drăguşani;

| — | podeželska občina Orbeni, vasi Orbeni in Scurta; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Orbeni, vasi Orbeni in Scurta;

| — | podeželska občina Valea Seacă, vasi Valea Seacă in Cucova; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Valea Seacă, vasi Valea Seacă in Cucova;

| — | podeželska občina Sascut, vasi Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sat in Schineni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Sascut, vasi Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sat in Schineni;

| — | podeželska občina Răcăciuni, vas Răcăciuni. |
| --- | --- |

—

podeželska občina Răcăciuni, vas Răcăciuni.

1.5.   Okrožje Botoşani

| — | Podeželska občina Frumuşica, vasi Frumuşica, Rădeni, Boscoteni in Viădeni - Deal; |
| --- | --- |

—

Podeželska občina Frumuşica, vasi Frumuşica, Rădeni, Boscoteni in Viădeni - Deal;

| — | podeželska občina Prăjeni, vas Miletin; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Prăjeni, vas Miletin;

| — | podeželska občina Flămânzi, vasi Flămânzi in Nicolae Bălcescu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Flămânzi, vasi Flămânzi in Nicolae Bălcescu;

| — | podeželska občina Hlipiceni, vas Hlipiceni. |
| --- | --- |

—

podeželska občina Hlipiceni, vas Hlipiceni.

1.6.   Okrožje Iaşi

| — | Podeželska občina Cotnari, vasi Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia in Bahluiu; |
| --- | --- |

—

Podeželska občina Cotnari, vasi Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia in Bahluiu;

| — | podeželska občina Cepleniţa, vasi Cepleniţa, Buhalniţa in Zlodica; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cepleniţa, vasi Cepleniţa, Buhalniţa in Zlodica;

| — | podeželska občina Scobinţi, vasi Scobinţi, Bădeni, Zagavia in Feteşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Scobinţi, vasi Scobinţi, Bădeni, Zagavia in Feteşti;

| — | podeželska občina Belceşti, vasi Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni in Satu Nou; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Belceşti, vasi Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni in Satu Nou;

| — | mestna občina Hârlău; |
| --- | --- |

—

mestna občina Hârlău;

| — | podeželska občina Deleni, vasi Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia in Poiana; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Deleni, vasi Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia in Poiana;

| — | podeželska občina Cucuteni, vasi Cucuteni, Băiceni in Săcăreşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cucuteni, vasi Cucuteni, Băiceni in Săcăreşti;

| — | podeželska občina Todireşti, vasi Todireşti in Băiceni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Todireşti, vasi Todireşti in Băiceni;

| — | podeželska občina Ruginoasa, vasi Ruginoasa in Vascani; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ruginoasa, vasi Ruginoasa in Vascani;

| — | mestna občina Târgu Frumos; |
| --- | --- |

—

mestna občina Târgu Frumos;

| — | podeželska občina Ion Neculce, vasi Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești, Prigoreni in Războieni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ion Neculce, vasi Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești, Prigoreni in Războieni;

| — | podeželska občina Balş, vasi Balş, Boureni in Coasta Măgurii; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Balş, vasi Balş, Boureni in Coasta Măgurii;

| — | podeželska občina Costeşti, vasi Costeşti in Giurgeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Costeşti, vasi Costeşti in Giurgeşti;

| — | podeželska občina Brăeşti, vasi Brăeşti, Albeşti, Cristeşti in Rediu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Brăeşti, vasi Brăeşti, Albeşti, Cristeşti in Rediu;

| — | podeželska občina Lungani, vasi Lungani, Goeşti, Crucea in Zmeu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Lungani, vasi Lungani, Goeşti, Crucea in Zmeu;

| — | podeželska občina Bălţaţi, vasi Bălţaţi, Sârca in Valea Oilor; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bălţaţi, vasi Bălţaţi, Sârca in Valea Oilor;

| — | podeželska občina Strunga, vasi Strunga in Criveşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Strunga, vasi Strunga in Criveşti;

| — | podeželska občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Roşcani, vasi Roşcani in Rădeni;

| — | podeželska občina Trifeşti, vas Trifeşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Trifeşti, vas Trifeşti;

| — | podeželska občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Andrieşeni, vasi Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele in Spineni;

| — | podeželska občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bivolari, vasi Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti in Tabăra;

| — | podeželska občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii in Mihail Kogălniceanu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ţigănaşi, vasi Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii in Mihail Kogălniceanu;

| — | podeželska občina Probota, vasi Probota in Perieni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Probota, vasi Probota in Perieni;

| — | podeželska občina Vlădeni, vasi Vlădeni, Alexandru cel Bun in Iacobeni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Vlădeni, vasi Vlădeni, Alexandru cel Bun in Iacobeni;

| — | podeželska občina Şipote, vasi Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou in Iazu Vechi; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Şipote, vasi Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou in Iazu Vechi;

| — | podeželska občina Plugari, vasi Plugari, Oneşti in Borosoaia; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Plugari, vasi Plugari, Oneşti in Borosoaia;

| — | podeželska občina Schitu Duca, vasi Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana in Dumitreştii Galăţii; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Schitu Duca, vasi Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana in Dumitreştii Galăţii;

| — | podeželska občina Prisăcani, vasi Prisăcani, Moreni in Măcăreşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Prisăcani, vasi Prisăcani, Moreni in Măcăreşti;

| — | podeželska občina Costuleni, vasi Costuleni, Covasna, Hiliţa in Cozia; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Costuleni, vasi Costuleni, Covasna, Hiliţa in Cozia;

| — | podeželska občina Comarna, vasi Comarna, Osoi, Curagău in Stânca; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Comarna, vasi Comarna, Osoi, Curagău in Stânca;

| — | podeželska občina Valea Lupului, vas Valea Lupului; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Valea Lupului, vas Valea Lupului;

| — | podeželska občina Horleşti, vasi Horleşti in Bogdăneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Horleşti, vasi Horleşti in Bogdăneşti;

| — | podeželska občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni in Corneşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Miroslava, vasi Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni in Corneşti;

| — | podeželska občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Ciurea, vasi Ciurea in Hlincea;

| — | podeželska občina Bârnova, vasi Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan in Păun; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Bârnova, vasi Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan in Păun;

| — | podeželska občina Tomeşti, vasi Tomeşti, Goruni, Chicerea in Vlădiceni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Tomeşti, vasi Tomeşti, Goruni, Chicerea in Vlădiceni;

| — | večja mestna občina Iaşi, predela Bucium in Copou; |
| --- | --- |

—

večja mestna občina Iaşi, predela Bucium in Copou;

| — | podeželska občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Movileni, vasi Movileni, Potângeni in Iepureni;

| — | podeželska občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăuteşti in Horleşti; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Rediu, vasi Rediu, Breazu, Tăuteşti in Horleşti;

| — | podeželska občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei in Dorobanţ; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Aroneanu, vasi Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei in Dorobanţ;

| — | podeželska občina Răducaneni, vasi Isaiia, Bohotin, Răducăneni in Roşu; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Răducaneni, vasi Isaiia, Bohotin, Răducăneni in Roşu;

| — | podeželska občina Moşna, vas Moşna; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Moşna, vas Moşna;

| — | podeželska občina Cozmeşti, vasi Cozmeşti, Podolenii de Sus in Podolenii de Jos; |
| --- | --- |

—

podeželska občina Cozmeşti, vasi Cozmeşti, Podolenii de Sus in Podolenii de Jos;

| — | podeželska občina Gorban, vasi Gorban, Gura Bohotin in Podu Hagiului. |
| --- | --- |

—

podeželska občina Gorban, vasi Gorban, Gura Bohotin in Podu Hagiului.

7.   Glavne sorte vinske trte

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B – bălană, plăvană in poamă bălaie

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Bătută neagră N – negru bătut in zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de Moldova, poamă creaţă

Furmint B – furmin, șom szalai in szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Negru aromat N

Ozana B

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Zghihară de Huși B – zghihară, zghihară galbenă, zghihară verde bătută

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto in portugieser

Raluca B

Riesling de Rhin B – weisser riesling in white riesling

Rkatiteli B – dedali rkatiteli in korolioc rkatiteli

Şarba B

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de Moldova in muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – sauvignon verde

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Merlot N – bigney rouge

Fetească neagră N – schwarze madchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Fetească regală B – konigliche madchentraube, konigsast, ktralyleanka, dănășană in galbenă de Ardeal

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

8.   Opis povezave

Podatki o geografskem območju

To je največje vinorodno območje v Romuniji, ki vključuje številne nasade na večinoma hribovitem predelu, ugnezdenem med moldavske Podkarpate, verigo Karpatov, dolino reke Prut in spodnjo dolino reke Siret. Razmejeno območje zajema devet vinorodnih okolišev: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui in Zeletin. Ti vinorodni okoliši vključujejo tudi osem neodvisnih vinorodnih središč: Hlipiceni, Plugari in Probota na severu, Vaslui v osrednjem delu, Griviţa in Nămoloasa na jugu ter Bozieni in Răcăciuni na zahodu območja.

Razmejeno območje vključuje nasade, ki se razprostirajo od občine Hlipiceni (okrožje Botoşani) do občine Smârdan (okrožje Galaţi). Zato se mikroklimatske razmere med severnimi in južnimi predeli precej razlikujejo, izražajo pa se v količini in kakovosti pridobljenih vinskih proizvodov.

Za mikroklimo so značilni močni vzhodnoevropski podnebni vplivi ter sorazmerno precejšnja osončenost in toplota, vodni viri pa so omejeni.

Poleg izdatne osončenosti in toplote so za to območje značilne tudi višje ravni večletnega povprečja temperatur med cvetenjem (18,5 – 19,5 °C), povprečnih julijskih temperatur (21,4 °C), povprečnih najvišjih avgustovskih temperatur (26,7 °C) itd.

Povprečno število dni brez temperatur pod ničlo znaša 214, število dni, ki opredeljuje obdobje aktivnih povprečnih dnevnih temperatur, znaša 183, obdobje rasti pa traja 171 dni.

Povprečna najnižja temperatura, izmerjena pozimi, je –29,1 °C, v občini Răcăciuni pa se spusti tudi na –32,5 °C.

Razmejeno območje leži na platformi, površina pa se je izravnala na sedimentnih kamninah iz miocenskega do pliocenskega obdobja z monoklinalno strukturo, pri čemer plasti vpadajo proti jugu ali jugovzhodu. Višji vrhovi so se zaradi erozije začeli izravnavati v postsarmatijskem obdobju, in sicer od severa proti jugu, ta proces pa je trajal do postvillafrankijskega obdobja. Hkrati je prišlo do vertikalne fragmentacije, prav tako od severa proti jugu, in precejšnje diferencialne erozije, zaradi česar so nastale dobro izoblikovane reliefne oblike kveste (na peščenjaku in sarmatijskem apnencu). Ločili so se tudi štirje podtipi planot, ki ustrezajo trem podregijam (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei in Podişul Bârladului, pri čemer imata zadnji dve še nadaljnja dva podtipa).

Še bolj nazorni in informativni so vtisi znanega romunskega zgodovinarja in pisatelja Dimitria Cantemirja o vinogradništvu in vinu, ki jih je zapisal v svojo knjigo Descriptio Moldaviae: „Vsi drugi zakladi dežele zbledijo v primerjavi s plemenitimi vinogradi, ki se vijejo v dolgem loku med vasjo Cotnari in Donavo; so namreč tako rodovitni, da se že na samo pol ara (približno 50 kvadratnih metrov) pogosto pridela štiri- do petsto enot vina (40 litrov na enoto) ...“ ali „Najžlahtnejše vino je Cotnari ... Upam si trditi, da je žlahtnejše in boljše od evropskih vin.“

Lokalne sorte vinske trte so se začele gojiti v obdobju pred cepljenjem trte in izoblikovali so se tipi sort glede na posamezne vinograde. Tehnologija pridelave je bila preprosta.

Iz arheoloških najdb je razvidno, da je že getsko-dačansko ljudstvo pridelovalo vino na prostranih območjih, predvsem na hribovitem, podkarpatskem območju.

Od 14. stoletja je vinogradništvo vse večkrat omenjeno v zgodovinskih dokumentih. Vladar Aleksander I. Moldavski, imenovan tudi Aleksander Dobri, je za vinograde Cotnari ustvaril častne položaje paharnic [točaj] in pârcălab [kastelan].

Madžarski kronist Anton Verancsiscs (1504–1573) v svojih opisih Transilvanije, Moldavije in Vlaške („Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti“) navaja: „do koder seže pogled, je videti hribe, posute z vinogradi, in vina, naj imate radi močna ali blaga, trpka ali sladka, bela ali rdeča, so tako dobrega okusa in tako žlahtnih sort, da si ne boste več želeli falerncev iz Kampanije, in če jih boste med seboj primerjali, vam bodo prva bolj všeč.“

Katoliški misijonar Marcus Bandinus je leta 1646 v svoji knjigi Codex Bandinus zapisal: „Ves južni del Moldavije proizvede toliko vina, da se med trgatvijo eno vedro (10 litrov) prodaja po štiri cente, pozimi pa po šest ali sedem centov.“

Podatki o proizvodu

Izbor vin, ki se proizvedejo na tem območju, je pester, od suhih do sladkih ali alkoholiziranih, od belih do rosé ali rdečih, sestavljajo pa dobro opredeljeno skupino znotraj palete romunskih vin.

Na splošno so to lahka vina, ne preveč ekstraktivna, z zmernim deležem alkohola, rahlo kisla na severu, najbolj kisla pa v osrednjem območju, kjer lahko v nekaterih letnikih naravne kisline (vinska kislina) dosežejo 11 – 12 gramov vinske kisline na liter, zato je to območje odlično za proizvodnjo kakovostnih penečih vin. Kar zadeva barvo proizvedenih vin, so rdeča vina s severa rahlo, z juga pa močno obarvana.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja.

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime geografske označbe na oznaki lahko spremlja napis Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului ali Terasele Siretului, če je na navedenem območju pridelanih najmanj 85 % grozdja.

Določbe v zvezi s predelavo zunaj razmejenega območja

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

odstopanje glede proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Grozdje, iz katerega je pridobljeno vino z geografsko označbo, se lahko predela v upravni ozemeljski enoti, v kateri je bilo potrgano, ali v upravni ozemeljski enoti, ki meji nanjo (okrožje), tudi če se slednja enota nahaja na razmejenem območju sosednje geografske označbe. To pomeni, da se lahko grozdje, potrgano v okrožju Vaslui, predela v okrožju Vrancea, da se zagotovi sledljivost proizvodov

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---